Latvijas PSR VDK zinātniskās izpētes komisija

LPSR Valsts drošības komitejas zinātniskās izpētes komisija (pilnais nosaukums — Speciālā starpdisciplinārā komisija Valsts drošības komitejas dokumentu izpētei atbilstoši likumam “Par bijušās Valsts drošības komitejas dokumentu saglabāšanu, izmantošanu un personu sadarbības fakta ar VDK konstatēšanu”) ir Latvijas Republikas Ministru kabineta izveidota Ministru kabinetam tieši padota augstākā līmeņa institūcija. Tās darbības mērķi ir VDK dokumentu zinātniska, tostarp vēsturiska un juridiska, izpēte un materiālā un morālā kaitējuma, ko VDK nodarījusi Latvijas Republikai un tās iedzīvotājiem, izvērtēšana. Komisija, pamatojoties uz likumu, ir dibināta saskaņā ar Ministru kabineta 2014. gada 20. augusta rīkojumu Nr. 433. Komisijas darba administrēšanu veic Latvijas Universitāte ar Latvijas Vēstures institūta direktora Gunta Zemīša starpniecību.
Savos zinātniskajos slēdzienos komisija ir neatkarīga. Komisija darbu varēja uzsākt 2015. gada oktobrī. Komisija 2018. gada 30., 31. maijā sagatavoja un 2018. gada 8. jūnijā iesniedzot Latvijas Universitātes rektoram darīja publiski pieejamu pārskatu uz 2828 lapām, kas ietver Atklātības un totalitārā režīma novēršanas likuma jeb Atklātības likuma projektu, Ministru kabineta rīkojumu projektus, pārskatu par LPSR VDK dokumentiem, to jēdzienu, informācijas atklātības apsvērumus, kā arī pētījumus uz vairākiem tūkstošiem lapu. Komisijas gala pārskats publicēts Latvijas Republikas oficiālajā izdevumā «Latvijas Vēstnesis» 2018. gada jūnijā, ietverot arī rekomendācijas par VDK dokumentu publicēšanas apjomu un kārtību.

Komisijas priekšsēdētājs ir vēsturnieks, vēstures doktors, Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors Kārlis Kangeris.

Komisijas sastāvā ir 26 kvalificēti zinātnieki un izpētāmajā jomā kompetentas personas, no tiem 14 zinātņu doktori:
 Dr. hist. Ainārs Bambals, arhīvists
 Dr. hist. Raimonds Cerūzis, vēsturnieks, Latvijas Universitātes asociētais profesors
 Mg. psych., Mg. iur. Aldis Daugavvanags, psihologs, bijušais Latvijas Policijas akadēmijas dekāns
 Dr. philol. Inguna Daukste-Silasproģe, literatūrzinātniece
 Mg. hist. Bonifācijs Daukšts, vēsturnieks, literāts, Latvijas Republikas diplomāts
 Mg. hist. Mārtiņš Dātavs, vēsturnieks
 Dr. hist. Dzintars Ērglis, vēsturnieks
 Dr. sc. pol. Ivars Ijabs, politologs, Latvijas Universitātes profesors
 Dr. iur. Kristīne Jarinovska, juriste
 Dr. hist., Dr. h. c. (LZA) Kārlis Kangeris, vēsturnieks, Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors, komisijas priekšsēdētājs
 Dr. sc. comm. Mārtiņš Kaprāns, sociālās atmiņas pētnieks, Latvijas Republikas kultūras ministres padomnieks
 Dr. phil. Solveiga Krūmiņa-Konkova, reliģiju pētniece
 Dr. hist. Uldis Krēsliņš, vēsturnieks, Publiskās atmiņas centra pētnieks
 Dr. hist. Jānis Ķeruss, vēsturnieks, Latvijas Universitātes docents
 Dr. iur. Jānis Lazdiņš, jurists, Latvijas Universitātes profesors
 B. hist. Gatis Liepiņš, arhīvists
 Mg. hist. Rudīte Meņģelsone, literāte
 Mg. iur. Linards Muciņš, zvērināts advokāts, doktorants, bijušais Augstākās padomes deputāts, bijušais Saeimas deputāts
 Mg. sc. comp. Ilmārs Poikāns, datorzinātnieks, informācijas tehnoloģiju pētnieks, pazīstams arī kā hakeris NEO
 Mg. hist. Marta Starostina, vēsturniece, vēstures doktorante, Latvijas vēstures institūta sekretāre, pētniece, Latvijas Universitātes administrācijas atbalsta projekta vadītāja, Publiskās atmiņas centra pētniece, valdes locekle un izpilddirektore
 Mg. hist., Mg. art. Ojārs Stepens, vēsturnieks, doktorants, Publiskās atmiņas centra pētnieks
 Mg. iur. Juris Stukāns, jurists, Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja vietnieks, Krimināllietu kolēģijas priekšsēdētājs, doktorants
 Mg. sc. pol. Didzis Šēnbergs, vēsturnieks, jurists, politologs, doktorants
 Dr. hist. Jānis Taurēns, vēsturnieks, Latvijas Universitātes profesors, Publiskās atmiņas centra pētnieks
 Dr. hist. Gints Zelmenis, arhīvists
 Mg. hist. Arturs Žvinklis, vēsturnieks, bijušais Latvijas vēstures institūta pētnieks, Publiskās atmiņas centra pētnieks

Komisijas darbā piesaistīti arī dažādi eksperti:
 Dr. hist. Ritvars Jansons, vēsturnieks, 12. Saeimas deputāts, bijis komisijas priekšsēdētāja vietnieks vēstures jautājumos
 Dr. hist. Arūns Bubnis (Arunas Bubnys), Lietuvas okupācijas un genocīda centra priekšsēdētāja vietnieks
 Mg. iur., Mg. psych. Aldis Daugavvanags, bijušais Latvijas Policijas akadēmijas dekāns
 Mg. hist. Edgars Engīzers, 12. Saeimas deputāta palīgs
 PhD Tomass Vegeners Frīs (Thomas Wegener Friis), vēsturnieks, Dienviddānijas Universitātes Vēstures institūta pētnieks, Dānijas Karaliste
 PhD Andreass Hilgers (Andreas Hilger), vēsturnieks, Vācijas Federatīvā Republika
 Mg. hist. Gatis Kupše, vēsturnieks
 Dr. hist. Ilze Jermacāne, vēsturniece
 Dr. philol. Ieva Kalniņa, literatūrzinātniece
 Dr. hist. Gatis Krūmiņš, vēsturnieks, Vidzemes augstskolas rektors
 Dr. hist. Ineta Lipša, vēsturniece
 Mg. hist., Mg. sc. soc. (University College London) Maikls Maknamara (Eoin Micheál McNamara), Tartu universitātes doktorants
 Dr. hist. Mēlis Maripū (Meelis Maripuu), vēsturnieks, Igaunijas Republika
 Dr. hist. Helmūts Millers-Enbergs (Helmut Müller-Enbergs), vēsturnieks, Stasi pētnieks, Dienviddānijas Universitātes profesors, Upsalas universitātes profesors, Vācijas Federatīvā Republika u.c.
 Mg. iur. Linards Muciņš, zvērināts advokāts, doktorants, bijušais Augstākās padomes deputāts, bijušais Saeimas deputāts
 Dr. hist. Uldis Neiburgs, vēsturnieks
 D. hist. Mārcis Raudis, vēsturnieks, arhīva eksperts
 PhD Ņikita Petrovs, Memoriāls, vēsturnieks, Krievijas Federācija
 Dr. hist., Dr. philol. Boriss Sokolovs, vēsturnieks, literatūrzinātnieks, Krievijas Federācija
 PhD Lilita Zaļkalne, vēsturniece, Stokholmas universitāte, Zviedrijas Karaliste

Komisijas darbā iesaistīti arī stipendiāti, kurus nosaka Latvijas Universitātes fonds:
 Mg. philol. Agija Ābiķe-Kondrāte, literatūrzinātniece, literatūrzinātnes doktorante;
 Mg. hist. Ineta Didrihsone-Tomaševska, vēsturniece, vēstures doktorante;
 B. philol. Krista Anna Belševica, literatūrzinātniece, literāte
 B. hist. Madara Brūnava, vēsturniece;
 Mg. philol., Mg. iur. Kristīne Rotbaha, literatūrzinātniece, juriste;
 B. philol. Signe Raudive, literatūrzinātniece;
 Mg. hist. Agnija Ruhocka, vēsturniece, mākslas zinātnes doktorante;
 B. art. Signe Irbe, mākslas studente;
 B. hist. Anastasija Smirnova, vēsturniece u.c.

Likums paredz, ka VDK izpēte veicama līdz 2018. gada 31. maijam.

2018. gada 20. decembrī LPSR VDK aģentūras kartotēkas daļēji sāka publicēt arhīva tīmekļvietnē, vismaz daļu kartotēku ar vairākiem simtiem kartīšu turpino slēpt, uzskata zinātnieki, 2019. gada maijā Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija turpināja diskusiju, vai turpināt publicēt alfabētisko un citas kartotēkas.

Atsauces

Ārējās saites 
LPSR Valsts Drošības komitejas zinātniskās izpētes komisija

Latvijas vēsture
Latvijas PSR VDK