joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
ViaSat-2

ViaSat-2 ir ASV uzņēmuma ViaSat sakaru pavadonis. To ģeostacionārajā orbītā palaida 2017. gada jūnijā. ViaSat-2 sniegs sakaru pakalpojumus Ziemeļamerikā, Centrālamerikā, Dienvidamerikas ziemeļdaļā, kā arī Atlantijas okeānā.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums Boeing Satellite Systems uz platformas Boeing 702HP bāzes. 
Pēc ekspluatācijas sākšanas ViaSat-2 ar Ku joslas raidītājiem un kopējo datu pārraides ātrumu 300 Gbit/s būs vislielākā caurlaides spēja no visiem pavadoņiem pasaulē.

Līgums par ViaSat-2 izgatavošanu ar Boeing tika noslēgts 2013. gada maijā. Projekta darījuma summa 625 miljoni ASV dolāru. 2014. gada 1. maijā ViaSat pārdeva daļu pavadoņa kanālu Kanādas bezvadu sakaru operatoram Xplornet. 2015. gada janvārī izsolē ViaSat ieguva līgumu ar SpaceX par ViaSat-2 palaišanu. Pēc tam, kad 2015. gada jūnijā eksplodēja raķete Falcon 9 un avārijas izmeklēšanas dēļ aizkavējās nākamie starti, ViaSat sāka meklēt citas palaišanas iespējas. 2016. gada 9. februārī paziņots, ka ar Arianespace noslēgts līgums par ViaSat-2 un ViaSat-3 palaišanu attiecīgi 2017. un 2019. gadā.

ViaSat-2 palaists  23:45 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti Ariane 5ECA (lidojums VA237) kopā ar sakaru pavadoni EUTELSAT 172B.

Ģeostacionāro orbītu ViaSat-2 sasniegs ar saviem dzinējiem vairāku mēnešu laikā. Tas tiks novietots punktā 69,9° rietumu garuma. Ekspluatācijā pavadoni plānots nodot 2018. gada sākumā.

Atsauces

Ārējās saites 
 ViaSat-2 ViaSat 
 VA-237 Launch Kit Arianespace 
 ViaSat 2 Gunter Dirk Krebs 

2
Šlotmakera sala

Šlotmakera sala () ir bijusī sala Daugavas lejteces paplašinājumā pie upes kreisā krasta tagadējā Torņakalna apkaimē, kur mūsdienās atrodas industriālā apbūve. No krasta to atdalīja Kīleveina grāvis.

Tagad seno Daugavas krastu pie Šlotmakera salas iezīmē Vēja un Cepļa ielas, kā arī Bauskas ielas daļa līdz pārvadam pār Kārļa Ulmaņa gatvi.

Vēsture 

Sala pastāvēja vismaz no 16. gadsimta un ietilpa Akmeņsalas draudzes novadā. Kad 19. gadsimta beigās Kīleveina grāvja augšgalu aizbēra, Šlotmakera sala saplūda ar 0,6 -0,7 km plato Daugavas palieni un kļuva par Bieķensalas daļu.

Muiža 
Pēc Hupela apraksta Šlotmakera muiža ir tā pati Frīdriha muiža (Friedrichshof), ko pēdējais Livonijas ordeņa mestrs un pirmais Kurzemes hercogs Gothards Ketlers 1562. gadā atdāvinājis kā alodu. 1683. gadā to kā alodu atzinusi arī Zviedru Vidzemes muižu redukcijas komisija. 1699. gadā tai piederējusi zeme 1/8 arkla platībā. 1782. gadā uz Šlotmakera salas atradās privāta muižiņa (Schöpmannshöfchen), kas tāpat kā Frīdriha muiža piederēja Ģildes vecākajam B. Tīlemanim. 
 
Savukārt pēc Broces apraksta uz salas 1805. gadā bija muižiņa (Griecke Höfchen), kas piederēja viesnīcniekam Lukasam Grīkem (Griķim), no Bieķensalas puses uz muižiņu paveries ļoti skaists skats un tai bijis skaists dārzs.

Atsauces 

Daugavas salas
Rīgas salas
Keiba

Keiba, zināma arī kā arī Kaiba, Kaibe, Ķeiba, ir upe Latvijā, Ičas labā krasta pieteka. Tek pa Balvu novada Bērzpils, Krišjāņu, Tilžas un Lazdukalna pagastu. Iztek no purvaina meža pie Sileniekiem. Tajā ietek Siļtine, Skujatne un Vecā Iča. Ietek Ičā pie Viškuļiem.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Balvu novada upes
Keiba
Bērzpils pagasts
Rugāju novada upes
Klīversala

Klīversala () ir bijusī sala Daugavas lejtecē pie upes kreisā pamatkrasta tagadējā Āgenskalna apkaimē. Tā pastāvēja no 13. līdz 19. gadsimtam un aizņēma teritoriju starp tagadējo Āgenskalna līci un Kīleveina grāvi aiz dzelzceļa uzbēruma. Tās garums bija 0,9 km, platums 0,4 km, augstums 2,5 m.

Tagad seno Daugavas pamatkrastu pie Klīversalas iezīmē Raņķa dambis.

Vēsture 

Klīversala kā atsevišķa sala starp Ķīpsalu un Mūkusalu zināma no 1248. gada, kad tā piederēja Rīgas domkapitulam. 16. gadsimtā daļa salas atradās cisterciešu sieviešu klostera īpašumā.
Tai iepretī Daugavas pamatkrastā 17. gadsimtā tika izbūvēta Kobrona skansts. Zviedru Vidzemes laikā salu iznomāja tirgonim D. Klīveram kokmateriālu noliktavas ierīkošanai, no kā cēlies salas nosaukums. 17. gadsimtā uzsērējumi Klīversalas tuvumā radīja Mazo Klīversalu un Kārķu salu, kas 18. gadsimtā saplūda ar Klīversalu un izveidoja Lielo Klīversalu.
1764. gadā caur Lielo Klīversalu uzbūvēja jaunu lielceļu uz Kurzemes hercogistes galvaspilsētu Jelgavu. 1773. gadā skolotājs K. Mancelis Klīversalā atvēra skolu. Salā darbojās mastu šķirotāji, strūgu īpašnieki un strūdzinieki, ar Daugavas labo krastu to savienoja plosta tilts.

Inženieris Gustavs Emanuēls fon Veismanis 1764.—1782. gadā vadīja Daugavas dambja būvēšanu, vienā virknē tika savienotas sešas salas: Bieķensala, Mūkusala, Lielā Klīversala, Burkānu sala, Mazā Klīversala un Ķīpsala. 1785. vai 1786. gada pavasara palos Daugava pārrāva salas savienojošo dambi starp Lielo Klīversalu un Burkānu salu, izveidojot Āgenskalna līci.

19. gadsimta vidū tika uzbūvēts Raņķa dambis un aizbērtas attekas, kas salu norobežoja no purvainajām pļavām tagadējā Uzvaras parkā. 1883. gadā uzcēla Rīgas jūrskolas ēku, ko 1920.—1944. gadā sauca par K. Valdemāra Rīgas jūrskolu. Latvijas PSR laikā Āgenskalna līča kastā uzcēla eksperimentālo kuģu mehānisko rūpnīcu, pedagoģijas skolu un viesnīcu "Daugava".

Atsauces 

Daugavas salas
Rīgas salas
Klīversala
Ištvāns III

Ištvāns III (; dzimis 1147. gadā, miris ) bija Ungārijas karalis no 1162. gada līdz savai nāvei 1172. gadā.

Tika kronēts 1162. gada jūnijā, neilgi pēc tēva, karaļa Gēzas II nāves. Tomēr, ar Bizantijas atbalstu, pretenzijas uz troni izvirzīja arī tēvabrāļi Lāslo II un Ištvāns IV. Sešas nedēļas pēc Ištvāna kronēšanas valstī iebruka Bizantijas imperatora Manuila I Komnēna karaspēks, par karali kļuva Lāslo II. Ištvāns patvērās Austrijā, tomēr viņam izdevās ieņemt Presburgu (Bratislavu). Pēc tam, kad 1163. gada 14. janvārī Lāslo II mira, par karali kļuva Lāslo brālis Ištvāns IV, tomēr viņa vara bija nepopulāra, un Ištvānam III izdevās padzīt Ištvānu IV no valsts.

Lai salabtu ar Bizantiju, Ištvāns III nosūtīja uz dzīvi Bizantijas galmā savu dēlu Bēlu III un atļāva bizantiešiem ieņemt Horvātiju, Dalmāciju un Sirmiju. Starp 1164. un 1167. gadu Ištvāns III neveiksmīgi karoja ar Bizantiju par šo teritoriju atgūšanu. Valdīšanas laikā Ištvāns III izdeva "Sēkešfehērvāras likumus", kas nostiprināja pilsētu tiesības karalistē, kā arī 1169. gadā noslēdza konkordātu ar Svēto Krēslu. Mira bez dzīviem mantiniekiem.

Ārējās saites

1147. gadā dzimušie
1172. gadā mirušie
Ārpādu dinastija
Ungārijas valdnieki
Veterinārmedicīna

Veterinārmedicīna, arī veterinārija, ir starpdisciplināra nozare, kas saistīta ar lauksaimniecības, medicīnas, bioloģijas, pārtikas ražošanas, farmācijas, ķīmijas un fizikas nozarēm. Galvenie darbības virzieni ir saistīti ar dzīvnieku veselību un slimībām. Galvenie veterinārmedicīnas uzdevumi ir nodrošināt dzīvnieku ārstēšanu, izstrādā veterinārās prasības, kuru izpilde veicina dzīvnieku veselību, produktivitāti un labturību, nodrošina dzīvnieku infekcijas slimību profilaksi un apkarošanu, pasargā iedzīvotājus no saslimšanas ar dzīvniekiem un cilvēkiem kopīgām infekcijas slimībām (zoonozēm), nodrošina kvalitatīvu un patērētāju veselībai nekaitīgu dzīvnieku izcelsmes produktu apriti, kā arī nodrošina vides aizsardzību.

Latvijā veterinārmedicīnu var studēt Latvijas Lauksaimniecības universitātē Veterinārmedicīnas fakultātē, kā arī Bebrenes vispārizglītojošajā un profesionālajā vidusskolā un Smiltenes tehnikumā.

Atsauces

Ārējās saites
Džumandži

"Džumandži" () ir 1995. gada ASV ģimenes, fantāzijas piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Džo Džonstons, scenāristi Džonatans Hensli, Gregs Teilors un Džims Streins. Filmas sižets balstīts uz Krisa Van Olsburga tāda paša nosaukuma grāmatas motīviem. Šī ir pirmā filma "Džumandži" filmu sērijā. Galvenās lomas atveido Robins Viljams, Bonija Hānta, Kirstena Dansta, Džonatans Haids un Deivids Alans Grīrs.

Stāsta centrā ir pārdabiska galda spēle, kas ikvienā gājienā saviem spēlētājiem rada džungļos sastopamus apdraudējumus. Būdams zēns 1969. gadā, Alans Perišs spēlējot Džumadži kopā ar savu draudzeni Sāru Vitlu iekļuva spēles slazdā. Divdesmit sešus gadus vēlāk brālis ar māsu, Džūdija un Pīters Šeperdi, atrod spēli, sāk spēlēt un atbrīvo nu jau pieaugušo Alanu. Pēc Sāras atrašanas viņi izlemj pabeigt spēli, lai atceltu visu tās izraisītos postījumus.

Filmas "Džumandži" pirmizrāde notika . Tā saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un bija kases ieņēmumu veiksme, pasaulē nopelnot vairāk nekā  ASV dolāru pie  liela filmas veidošanas budžeta. Šī ir 1995. gada desmitā ienesīgākā filma.

Pēc filmas popularitātes izveidoja animācijas seriālu, kas iznāca no 1996. gada līdz 1999. gadam, un kam sekoja pilnmetrāžas filma "Zatura. Piedzīvojumi kosmosā" (2005), un divi netieši turpinājumi "Džumandži: Laipni lūgti džungļos" (2017) un "Džumandži: Nākamais līmenis" (2019), ko veidoja Columbia Pictures pēc tiesību iegūšanas turpinājumu veidošanai.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gada filmas
ASV filmas
Džumandži
Mārtiņš Blūms

Mārtiņš Blūms (dzimis ) ir Latvijas kalnu riteņbraucējs. 2017. gada kopvērtējuma uzvarētājs U23 grupā olimpiskajā krosā (XCO) piecu posmu kopsummā. 2017. gada Eiropas čempionātā, kas norisinājās Itālijā, izcīnīta ceturtā vieta U23 kategorijā.

Kalnu riteņbraukšana 
Blūms galvenokārt startē olimpiskā krosa (XCO) disciplīnā, karjeras sākumā kopā ar Arni Pētersonu  pārstāvot "ZZK" velokomandu. Abi startēja arī Latvijas kalnu riteņbraukšanas maratona (XCM) sacensībās. 2016. gadā Blūms uzvarēja SEB MTB maratona kopvērtējumā, bet 2014. gadā bija trešais. 2016. gadā bija otrais kopvērtējumā Vivus.lv MTB maratonā. 

2017. gadā, startējot U23 grupā, Blūms uzvarēja pasaules kausa ceturtajā posmā, kas, kopā ar augstām vietām pirmajos četros posmos, ļāva viņām kļūt par sezonas līderi. Sezonas turpinājumā Blūms uzvarēja 5. posmā, izcīnīja otro vietu pēdējā posmā un nosargāja kopvērtējuma uzvaru pasaules kausa kopvērtējumā.

2017. gada beigās tika atzīts par Latvijas gada labāko riteņbraucēju.

2017. gadā  "ZZK" komandas sportists Mārtiņš Blūms sezonas noslēgumā Starptautiskās Riteņbraukšanas savienības (UCI) pasaules kalnu riteņbraukšanas (MTB) rangā ieņēma 37. vietu, bet viņa komandas biedrs Arnis Pētersons ieņēma 91. pozīciju. Pateicoties abu sportistu izcīnītajiem punktiem, Latvijas UCI pasaules rangā atradās 22. pozīcijā. 

Pasaules čempionātā Austrālijā tehnisku iemeslu dēļ nevarēja pacīnīties par pjedestālu, gala rezultātā izcīnīta 14. vieta U23 vecuma grupā. Ar 2018. gadu M. Blūms startēja jau elites grupā.

2018. gada janvārī pievienojies Nīderlandes komandai CST Sandd Americian Eagle, parakstot divu gadu līgumu.

2021. gada augustā Novisadā izcīnīja ceturto vietu Eiropas čempionātā XCO disciplīnā. Sezonas beigās, uzvarot vairākās UCI sacensībās, Blūms sasniedza līdz tam augstāko vietu Pasaules rangā, ieņemot 17. vietu. 2021. gadā otro reizi atzīts par Latvijas gada labāko riteņbraucēju.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Latvijas riteņbraucēji
Cēsīs dzimušie
Tour of Estonia

Tour of Estonia ir šosejas riteņbraukšanas daudzdienu sacensības Igaunijā, kuras iekļautas UCI Continental Circuits UCI Europe Tour sacensību kalendārā ar 2.1 kategoriju. Sacensības tika izveidotas, apvienojot divas esošas Igaunijas viendienas sacensības — Tallinn–Tartu GP un Tartu GP — kuras notika tajā pašā nedēļas nogalē vasaras sākumā. Šīs divas sacensības šobrīd veido sacensību pirmo un otro posmu.

Uzvarētāji

Atsauces 

Riteņbraukšanas sacensības Igaunijā
Tartu
Internātskola (Rudbāržu pagasts)

Internātskola ir aprūpes ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2,8 km no pagasta centra Rudbāržiem, 10,7 km no Skrundas un 160,7 km no Rīgas. 

2017. gadā tika slēgta ciemā izvietotā Rudbāržu internātskola.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1274 (Rudbārži–Rudbāržu internātskola), Kojas upes krastā.

Atsauces 

Kuldīgas novada ciemi
Krievaine

Krievaine ir Skujaines labā krasta pieteka Dobeles novadā. 

Iztece - uz ziemeļiem no Bukaišu skolas. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Skujainē augšpus Skujaines ūdenskrātuves. Krievaini šķērso valsts autoceļi V1111 (Vītiņi–Vētras–Krustiņi–Tērvete) un V1122 (Apguldes stacija–Bukaiši). Upes krastos atrodas Rociņas.

Atsauces 

Dobeles novada upes
Tērvetes novada upes
Lielupes baseina upes
Skujaines pietekas
Bukaišu pagasts
Imre

Imre (; dzimis 1174. gadā, miris ) bija Ungārijas karalis no 1196. gada līdz savai nāvei 1204. gadā.

Tika kronēts 1184. gadā tēvam Bēlam III dzīvam esot. 1195. gadā tika iecelts par Horvātijas un Dalmācijas valdnieku. Pēc tēva nāves kļuva par valdnieku. Valdīšanas iesākumā karoja ar brāli Andrāšu II, līdz piešķira viņam valdīšanā Horvātiju un Dalmāciju. 

Sadarbojās ar pāvestu Bosnijas baznīcas jeb patarēnu apspiešanā. Izmantodams pilsoņu karu, ieņēma Serbiju. Ceturtā Krusta kara laikā 1202. gadā krustneši aplenca un nopostīja Zadaras pilsētu, bet valsts dienvidos nostiprinājās Bulgārija. Imre bija pirmais Ungārijas karalis, kurš kā simbolu izmantoja "Ārpādu svītras". Pirms nāvis slimības dēļ kronēja par karali savu mazgadīgo dēlu Lāslo III.

Ārējās saites

1174. gadā dzimušie
1204. gadā mirušie
Ārpādu dinastija
Ungārijas valdnieki
Lija Brīdaka

Lija Brīdaka (dzimusi  Alūksnē, mirusi ) bija latviešu dzejniece.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1932. gadā Alūksnē grāmatveža Jāņa Brīdaka un viņa sievas skolotājas Rozālijas Brīdakas ģimenē, māsa Māra kļuva par rakstnieci. Mācījās Alūksnes septiņgadīgajā skolā un Alūksnes vidusskolā, studēja Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļā, kuru absolvēja 1956. gadā, studiju laikā 1953. gadā sāka publicēt savus literāros darbus. Strādāja par skolotāju Bauskas 1. vidusskolā (1956–1958), tad no 1958. līdz 1963. gadam Latvijas televīzijas Literāri dramatisko raidījumu redakcijā. 1962. gadā viņu uzņēma Rakstnieku savienībā.

1966. gadā absolvēja Augstākos scenāristu kursus Maskavā. No 1967. līdz 1972. gadam bija Rakstnieku savienības valdes sekretāre. No 1976. līdz 1978. gadam izdevniecības "Liesma" galvenā redaktora vietniece. No 1982. līdz 1987. gadam Rīgas Kinostudijas galvenā redaktore. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas darbojās Latvijas Rēriha biedrībā.

Mirusi slimnīcā 2022. gadā.

Darbi 
 Dzejoļu krājumi "Man dzīve dāvina smaidu" (1962), "Zem pērkona dabesīm" (1966), "Domu dienas" (1968), "Uzticības vārdi" (1972), "Gulbju pavadīšana" (1977), "Mazas ironeskas" (1979), "Septembra tembrs" (1982), "Mūžīgais vaicājums" (1986), "Māja" (tajā iekļauta arī Bellas Ahmaduļinas dzeja L. Brīdakas atdzejojumā, 1992), "Divēji vēji" (1997), "Magoņu mākoņi" (1999), "Mežraga sauciens" (izlase, 2002) un "Virši iezied atvasaru" (2012).

 Garstāsti "Dienas prasa atbildi..." (1964) un "Pilsētas atslēgas" (1975, ekranizēts 1973),
 Stāstu krājums "Portrets profilā" (1970),
 Romāni "Atspēle" (1997), "Aizvējš pie jūras" (2000) un "Melnās ogas" (2001),
 Bērnu grāmatas "Egļu zvaniņš" (1997) un "Spicie prātiņi" (1999).

Kopā ar Ruti Lediņu tulkojusi Somijas zviedru rakstnieces M. Tikanenes romānu dzejā "Gadsimta mīlas stāsts" (1997). Sastādījusi Annas Ahmatovas dzejas izlasi "Baltie gājputni" (1983), Bellas Ahmaduļinas dzejas izlasi "Noslēpums" (1987, abām arī līdzatdzejotāja), krājumu "Hilda Vīka atmiņās, mākslā, rakstniecībā" (1997), Valdas Moras dzejas krājumu "Jāsteidzas dzīvot" (1997) un Ilzes Kalnāres dzejoļu izlasi "Īsas vasaras rasa" (1998).

Veidojusi scenārijus filmām "Stari stiklā" (1970), "Pilsētas atslēgas" (1974), "Agrā rūsa" (1979) un "Maija un Paija" (1990).

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1976)
 Latvijas PSR Valsts prēmija (1977)

Atsauces

Ārējās saites 
 Lija Brīdaka filmas.lv
 

1932. gadā dzimušie
Latvijas dzejnieki
Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki
2017. gada Francijas atklātais čempionāts tenisā

2017. gada Francijas atklātais čempionāts tenisā bija 2017. gada otrais Grand Slam turnīrs, kas no  līdz  notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Tas norisinājās uz māla seguma kortiem ārpus telpām. Šis bija 116. Francijas atklātais čempionāta turnīrs.

Uzvarētāji

Latvijas sportisti
No Latvijas turnīrā piedalījās 4 sportisti - Aļona Ostapenko, Anastasija Sevastova, Ernests Gulbis un Daniela Vismane junioru sacensībās.

Junioru sacensību meiteņu vienspēlēs D. Vismane sasniedza 2. kārtu, dubultspēlēs pretiniecēm piekāpās 1. kārtā. 

Ernests Gulbis, kurš spēlēja ar aizsargāto rangu, piedzīvoja zaudējumu 1. kārtā pret Marinu Čiliču.

Anastasija Sevastova turnīra pirmajā kārtā uzvarēja Anniku Beku, otrajā kārtā pieveica Eižēniju Bušāru un pirmo reizi sasniedza French Open 3. kārtu, kurā piekāpās Horvātijas sportistei Petrai Martičai. Sieviešu dubultspēlēs Sevastova kopā ar Mendiju Minellu zaudēja 1. kārtā. 

Aļona Ostapenko sieviešu dubultspēlēs kopā ar Rakelu Atavo un jauktajās dubultspēlēs pārī ar Bruno Soarešu pretiniekiem piekāpās jau 1. kārtā. 

Vienspēlēs A. Ostapenko izcīnīja sensacionālu uzvaru turnīrā. Viņa kļuva par pirmo Latvijas tenisisti, kas uzvarējusi vai sasniegusi kāda no Grand Slam turnīru fināliem vienspēlēs, tāpat viņa ir rangā viszemāk esošā tenisiste, kas sasniegusi Francijas atklātā čempionāta finālu. Turnīra finālā A. Ostapenko uzvarēja rumānieti Simonu Halepu, kļūstot par pirmo neizsēto tenisisti kopš 1933. gada, kas izcīnījusi uzvaru Francijas čempionātā. Uzvara Francijā bija viņas pirmā uzvara WTA tūrē; viņa kļuva par pirmo sievieti kopš 1979. gada, kas pirmo WTA uzvaru gūst Grand Slam turnīrā. Pēc uzvaras turnīrā viņa sasniedza 12. vietu vienspēļu rangā.

Atsauces 

2017. gada tenisa turnīri
Jaunsieksāte

Jaunsieksāte ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 9,9 km no pagasta centra Rudbāržiem, 11,5 km no Skrundas un 161,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1273 (Sieksāte–Laidi). Veidojusies ap vēsturisko Jaunsieksātes muižu (Gut Neu-Seeksaten).

Atsauces 

Kuldīgas novada ciemi
Varžupīte (Pedeles pieteka)

Varžupīte ir Pedeles labā krasta pieteka Valkas un Valgas pilsētās. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Pedelē Valgas pilsētas teritorijā. Gandrīz visa lejtece veido Latvijas un Igaunijas robežu, atdalot Valku no Valgas.

Atsauces 

Valkas novada upes
Igaunijas upes
Pedeles pietekas
Lielupes baseina upes
Latvijas robežupes
Lāslo III

Lāslo III (; dzimis ap 1200. gadu, miris ) bija mazgadīgs Ungārijas karalis no 1204. gada līdz savai nāvei 1205. gadā. Bija Ungārijas karaļa Imres dēls. Tika kronēts, tēvam vēl dzīvam esot. Pēc tēva nāves par reģentu kļuva Imres brālis Andrāšs II. Tomēr, baidoties par drošību, Lāslo māte Aragonas Konstance kopā ar dēlu bēga uz Vīni, kur Lāslo III pēkšņi mira.

Ārējās saites 

1200. gadā dzimušie
1205. gadā mirušie
Ārpādu dinastija
Ungārijas valdnieki
Jaunpils draudzes novads

Jaunpils draudzes novads jeb Jaunpils ķiršpēle () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes 
Jelgavas virspilskunga iecirkņa Dobeles pilskunga iecirkņa, vēlāk Kurzemes guberņas Tukuma apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Jaunpils draudzes novada teritorija pamatā ietilpst Tukuma novadā.

Jaunpils draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841) 
 Jaunpils luterāņu baznīca un mācītājmuiža, filiāle Annenieku baznīca (Annenhof)
 Blīdenes baznīca, filiāle Stūru baznīca (Stuhrhof)
 Lestenes baznīca, filiāle Struteles baznīca (Strutteln)

Muižas Jaunpils draudzes novadā (1841) 
Atsauce:

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Blīdiene no  (bijušā Jaunpils draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
 Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Dobele

 
 
Latvijas draudžu novadi
Vladislavs Kurakins

Vladislavs Kurakins (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2018. gada Kurakins pārstāv FK Jelgava.

Karjera 

Savu vārtusarga karjeru Vladislavs Kurakins aizsāka 2012. gadā 1. līgā pārstāvot komandu BFC Daugavpils. Kurakinam aizvadot trīs spēles, Daugavpils ierindojās 4. pozīcijā, tādējādi virslīgai nekvalificējoties. Nākamajā sezonā Kurakins kļuva par BFC Daugavpils "pirmo" numuru, aizvadot 17 spēles. Kurakins palīdzēja komandai izcīnīt uzvaru 1. līgā un BFC Daugavpils ieguva iespēju spēlēt virslīgā. Debijas sezonā virslīgā,  Daugavpils guva 8. vietu un Kurakins aizvadīja 10 spēles, tostarp vienu "sauso" spēli pret FS METTA/Latvijas universitāte komandu. 2016. gadā Kurakins pievienojās FK Spartaks Jūrmala komandai, kur kļuva par "pirmo" numuru, aizvadīja divas spēles Eiropas līgā un izcīnija Latvijas futbola virslīgas titulu. Nākamajā sezonā spartaks ieguva tiesības startēt Čempionu līgā, bet Kurakins pārcēlās uz Riga FC.

Izlase 
Līdz šim (2017) Kurakins ir aizvadījis 20 spēles Latvijas U-21 izlasē. Kurakins vārtus sargāja arī leģendārajā mačā pret Beļģijas U-21 izlasi, kad Latvija uzvarēja 1:0.

Sasniegumi 
Latvijas čempions - 1 (2016.)

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas futbola vārtsargi
Riga FC spēlētāji
BFC Daugavpils spēlētāji
FK Spartaks Jūrmala spēlētāji
FK Jelgava spēlētāji
Grigors Dimitrovs

Grigors Dimitrovs (; dzimis  Haskovā, Bulgārijā) ir profesionāls Bulgārijas tenisists, spēlē ar labo roku. Augstāko 3. vietu ATP vienspēļu rangā sasniedzis 2017. gada 20. novembrī. 

Augstākais sasniegums Grand Slam turnīros ir 2014. gadā sasniegtais Vimbldonas čempionāta pusfināls un 2017. gadā Austrālijas atklātā čempionāta pusfināls.

2017. gada novembrī, debitējot ATP tūres sezonas noslēguma sacensībās ATP Finals, izcīnīja uzvaru čempionātā, nodrošinot 3. vietu rangā.

Statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Bulgārijas tenisisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Haskovas apgabalā dzimušie
Elvis Stuglis

Elvis Stuglis (dzimis ) ir Latvijas futbolists. Karjeras sākumā spēlēja uzbrucēja pozīcijā, vēlāk pārkvalificējās par aizsargu. Kopš 2021. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK RFS sastāvā.

Arī brālis Ingars Stuglis ir futbolists.

Latvijas izlases sastāvā debitēja  draudzības spēlē pret Melnkalni.

Sasniegumi 
 Latvijas čempions - 6 (2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021)

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
Skonto FC spēlētāji
FK Metta spēlētāji
FK Spartaks Jūrmala spēlētāji
Riga FC spēlētāji
FK RFS spēlētāji
Marko Regža

Marko Regža (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2020. gada spēlē BFC Daugavpils sastāvā, kas viņu īrē no FK RFS. Ir Latvijas jauniešu un junioru izlašu dalībnieks.

Pirmos vārtus Latvijas Virslīgā guvis 2018. gada jūnijā pret "Valmieru Glass/ViA".

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
FK RFS spēlētāji
BFC Daugavpils spēlētāji
Andrāšs II

Andrāšs II (; dzimis ap 1177. gadu, miris ) bija Ungārijas karalis no 1205. gada līdz savai nāvei 1235. gadā. Bija arī Haličas kņazs no 1188. līdz 1189/90. gadam un no 1208./09. līdz 1210. gadam.

Andrāšs II bija karaļa Bēlas III jaunākais dēls. Pēc Haličas kņazistes iekarošanas 1188. gadā tika iecelts par tās kņazu, tomēr Andrāša II vara bija nepopulāra un viņš tika padzīts. Pēc atgriešanās Ungārijā 1197. gadā piespieda savu brāli, karali Imri piešķirt valdīšanā Horvātiju un Dalmāciju. Mirstošais Imre iecēla Andrāšu par sava dēla Lāslo III aizbildni, bet pēc Lāslo nāves Vīnē 1205. gadā Andrāšs tika kronēts par Ungārijas karali.

No 1217. līdz 1218. gadam Andrāšs II piedalījās neveiksmīgajā Piektajā krusta karā. Valdīšanas laikā pastiprinājās valsts sadrumstalošanās un vietējo feodāļu nostiprināšanās. 1222. gadā karalis Andrāšs izdeva Zelta bullu, kas apstiprināja feodāļu tiesības. 1224. gadā tika izdots Diploma Andreanum, kas atzina Transilvānijas vācu iedzīvotāju autonomiju. 1225. gadā no Transilvānijas tika padzīts Teitoņu ordenis, un tas pievērsās Baltijas iekarošanai.

Ārējās saites

1177. gadā dzimušie
1235. gadā mirušie
Ārpādu dinastija
Ungārijas valdnieki
Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Aizkraukles novada pašvaldības vadītāji. Aizkraukles novads tika izveidots 2001. gada 11. decembrī, apvienojot Aizkraukles pilsētu un Aizkraukles pagastu.

Uzskaitījums

Ārējās saites 
 Aizkraukles novads

Atsauces 

Pašvaldība
Latvijas pašvaldību vadītāji
Aizkraukles novads
Astrīda Harju

Astrīda Harju (dzimusi ) ir latviešu politiķe, bijusi 12. Saeimas deputāte, ievēlēta no partijas "Vienotība" saraksta. Kopš 2001. gada bijusi Apes pilsētas ar lauku teritoriju domes deputāte, vēlāk Apes novada domes deputāte un priekšsēdētāja (no 2009. gada). Amatu atstāja, kļūstot par Saeimas deputāti. Šobrīd Smiltenes novada domes deputāte.

2004. gadā pabeigusi Latvijas Universitāti, ar maģistra grādu sabiedrības vadībā.

Politiskā darbība 
Kopš 2001. gada bijusi Apes pilsētas ar lauku teritoriju domes deputāte, vēlāk Apes novada domes deputāte un priekšsēdētāja (no 2009. gada).

Kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās 2014. gadā no partijas "Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēta.

A. Harju tika ievēlēta Apes novada pašvaldībā no apvienības "Mēs savam novadam" saraksta arī 2017. gada pašvaldību vēlēšanās, tomēr izlēma pamest darbu pašvaldībā, lai 22. jūnijā kļūtu par Saeimas deputāti ar pilnvarām uz laiku, kamēr no partijas "Vienotība" kandidātu saraksta Vidzemes vēlēšanu apgabalā ievēlētais deputāts Arvils Ašeradens pilda ministra pienākumus.

2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēta. 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēta Smiltenes novada domē no apvienības "Jaunā Vienotība".

Atsauces 

1960. gadā dzimušie
"Vienotības" politiķi
12. Saeimas deputāti
Latvijas Universitātes absolventi
Antonijs Černomordijs

Antonijs Černomordijs (dzimis  Daugavpilī) ir Latvijas futbolists, aizsargs. Kopš 2018. gada spēlē Latvijas kluba Riga FC sastāvā.

Latvijas izlase 
Pirmoreiz uz izlasi Černomordiju izsauca Miksu Pātelainens uz 2018. gada novembra spēlēm. Izlasē debitēja spēlē pret Austriju 2019. gada 6. septembrī jau Slavišas Stojanoviča vadībā, sākot pamatsastāvā 0:6 zaudējumā.

Pirmos vārtus izlasē guva pret Andoru 2020. gada 17. novembrī.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
BFC Daugavpils spēlētāji
Riga FC spēlētāji
Futbola aizsargi
Andrāšs III

Andrāšs III (; dzimis ap 1265. gadu, miris ) bija Ungārijas karalis no 1290. gada līdz savai nāvei 1301. gadā. Pēdējais Ārpādu dinastijas karalis.

Andrāša III tēvs Ištvāns Postums piedzima jau pēc tēva, karaļa Andrāša II nāves. Andrāšs III uzauga Venēcijā. Divreiz neveiksmīgi centās iegūt Ungārijas troni karaļa Lāslo IV valdīšanas laikā. Tā kā Andrāšs III bija pēdējais Ārpādu dinastijas vīriešu kārtas mantinieks, pēc Lāslo IV nāves Andrāšs III tika kronēts par karali. Tomēr uz Ungārijas troni pretendēja arī citi kandidāti (Albrehts I, Ungārijas Marija, kāds avantūrists), bet valsti plosīja savstarpējas cīņas un anarhija.

Ārējās saites

1265. gadā dzimušie
1301. gadā mirušie
Ārpādu dinastija
Ungārijas valdnieki
Deilijs Blinds

Deilijs Blinds (; dzimis ) ir Nīderlandiešu futbolists, Eredivisie kluba Amsterdamas "Ajax" un Nīderlandes futbola izlases aizsargs. Viņa tēvs Denijs Blinds ir bijušais un Nīderlandes futbola izlases spēlētājs un galvenais treneris.

Karjera 
17. gadu vecumā Blinds noslēdza savu pirmo profesionālo līgumu ar Amsterdamas "Ajax". 2008. gada 7. decembrī debitēja Ajax rindās un atstāja labu iespaidu. 2010. gada ziemā Ajax Blindu izīrēja citam Eredivisie klubam Groningen. 2013.—2014. gada sezonā ar Ajax izcīnija čempionu titulu un tika atzīts par Nīderlandes gada futbolistu.

2014. gada augustā pārcēlās uz Manchester United par 13.8 milijoniem sterliņu mārciņu. 2014. gada 16. novembrī Euro 2016 kvalifikācījas spēlē pret Latvijas futbola izlasi Blinds ieguva savainojumu, kas liedza spēlēt vairākus mēnešus. 2018. gadā atkal pievienojās Amsterdamas "Ajax".

Nīderlandes futbola izlases sastāvā spēlējis 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Ajax

 Eredivisie: 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2018–19
 KNVB beker: 2018–19
 Johan Cruijff Schaal: 2013, 2019

Manchester United

 FA kauss: 2015–16
 Anglijas Līgas kauss: 2016–17
 FA Community Shield: 2016
 UEFA Eiropas līga: 2016–17

Individuālie sasniegumi

 AFC Ajax gada labākais futbolists: 2012–13
 Nīderlandes gada futbolists: 2014

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Ziemeļholandē dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Vladislavs Lazarevs

Vladislavs Lazarevs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2021. gada Lazarevs pārstāv FK Ventspils komandu.

Ārējās saites 
 https://www.transfermarkt.com/vladislavs-lazarevs/nationalmannschaft/spieler/290019/verein_id/28426

1997. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
Rīgā dzimušie
Latvijas futbola vārtsargi
FK Spartaks Jūrmala spēlētāji
Valmiera FC spēlētāji
FK Ventspils spēlētāji
Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Mālpils novada pašvaldības vadītāji. Mālpils novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, reorganizējot Mālpils pagastu par novadu. 

2021.gada vasarā Mālpils novads tika apvienots jaunajā Siguldas novadā.

Uzskaitījums

Ārējās saites 
 Mālpils novads

Atsauces 

Pašvaldība
Latvijas pašvaldību vadītāji
Mālpils novads
Vecpils (Bērzpils pagasts)

Vecpils () ir ciems Balvu novada Bērzpils pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Bērzpils, 39 km no novada centra Balviem un 232 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Dziļaunes upes krastā.

Atsauces
Ištvāns V

Ištvāns V (; dzimis , miris ) bija Ungārijas karalis no 1270. gada līdz savai nāvei 1272. gadā, kā arī Štīrijas hercogs no 1258. līdz 1260. gadam.

Karaļa Bēlas IV vecākais dēls. Tika kronēts un pasludināts par Slavonijas hercogu sešu gadu vecumā, tēvam dzīvam esot. Jau bērnībā apprecināts ar kumānu virsaiša meitu Elizabeti. 1257. gadā Bēla iecēla Ištvānu par Transilvānijas hercogu, bet 1258. gadā - par Štīrijas hercogu. Tomēr Štīrijas pavalstnieki sacēlās un Bohēmijas karaļa Otokāra II vadībā 1260. gadā sakāva Išvānu Kresenbrunnas kaujā. 

1262. gadā Išvāns piespieda tēvu piešķirt viņam visas Ungārijas zemes uz austrumiem no Donavas. Divu gadu laikā izcēlās pilsoņu karš starp tēvu un dēlu, kas beidzās 1266. gadā līdz ar miera līguma noslēgšanu. 1268. gadā Ištvāns V iebruka Bulgārijā un kronējās par Bulgārijas karali. 1270. gadā Bēla IV mira, un Ištvāns V kļuva par karali. 1272. gadā sacēlies feodālis nolaupīja Ištvāna dēlu Lāslo IV, drīz pēc tam negaidīti mira arī Ištvāns V,

Ārējās saites

 

1239. gadā dzimušie
1272. gadā mirušie
Ārpādu dinastija
Ungārijas valdnieki
Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Kandavas novada pašvaldības vadītāji. 

Novads tika izveidots 1999. gada 9. februārī, taču pirmās teritoriālās reformas notika jau 1996. gada 20. martā, kad Kandavas pilsēta apvienojās ar Kandavas pagastu. Tā paša gada 1. septembrī pievienojās arī Cēres pagasts. 1997. gada 24. aprīlī tika pievienots arī Zemītes pagasts, 22. maijā — Matkules pagasts. Savukārt 2008. gada 18. decembrī novadam tika pievienoti Vānes un Zantes pagasti.

Uzskaitījums

Ārējās saites 
 Kandavas novads

Atsauces 

Pašvaldība
Latvijas pašvaldību vadītāji
Kandavas novads
FK Salaspils

FK Salaspils ir futbola komanda no Salaspils, kas spēlē Latvijas futbola 1. līgā.

Ārējās saites 
 Komandas mājaslapa 

Salaspils
Salaspils
Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Nīcas novada pašvaldības vadītāji. Nīcas novads tika izveidots 2009. gada 1. jūlijā, apvienojot Nīcas un Otanķu pagastus.

Uzskaitījums

Ārējās saites 
 Nīcas novads

Atsauces 

Pašvaldība
Latvijas pašvaldību vadītāji
Nīcas novads
Duntes strauts

Duntes strauts ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā.

Iztece — no Seķu purva. Iesākumā tek uz dienvidiem, vidustecē pagriežoties rietumu virzienā. Duntes strautu šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers) — Igaunijas robeža (Ainaži)). Duntes strauta krastos atrodas Dunte.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Salacgrīvas novada upes
Rīgas līča piekrastes upes
Vēverurga

Vēverurga ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā.

Iztece — uz dienvidaustrumiem no Duntes. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Rīgas līcī uz ziemeļiem no Vārzām. Vēverurgu šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers) — Igaunijas robeža (Ainaži)). Netālu no Vēverurgas iztekas atrodas Vēveru mazciems.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Rīgas līča piekrastes upes
Zaķupīte

Zaķupīte ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā.

Iztece - uz dienvidrietumiem no Blomes. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Rīgas līcī pie Tūjas. Zaķupīti šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers) — Igaunijas robeža (Ainaži)). Tās krastos atrodas Melbārži, Vecmuiža, Zaķi un Tūja.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Salacgrīvas novada upes
Rīgas līča piekrastes upes
Lielurga

Lielurga (arī Lielupe, Lielupīte) ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā.

Iztece - uz rietumiem no Vitrupes. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Rīgas līcī pie Melekiem. Lielurgu šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers) — Igaunijas robeža (Ainaži)).

Atsauces 

Limbažu novada upes
Salacgrīvas novada upes
Rīgas līča piekrastes upes
Unģenurga

Unģenurga (arī Mangas grāvis, Mangupe, Undina, Undiņa, Ungene, Unģene, Unģēne) ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu novadā.

Tek rietumu virzienā. Ietek Rīgas līcī pie Lāņiem. Unģenurgu šķērso valsts autoceļš A1 (Rīga (Baltezers) — Igaunijas robeža (Ainaži)).

Atsauces 

Limbažu novada upes
Salacgrīvas novada upes
Rīgas līča piekrastes upes
Vedamurga

Vedamurga  ir Svētupe labā krasta pieteka Limbažu novadā. 

Tek rietumu virzienā. Ietek Svētupē lejpus Kuiķules. Vedamurgu nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Salacgrīvas novada upes
Svētupes pietekas
Historisms (arhitektūra)

Historisms ir arhitektūras virziens, kas attīstījās 19. gadsimta vidū un ilga līdz pat Pirmajam pasaules karam. Atbilstoši eklektisma filozofijai šī virziena arhitekti atdarināja dažādus vēsturiskus stilus, tos papildinot un kombinējot. Pie šī virziena pieder neogotika, neorenesanse, neobaroks. Krievijas impērijas arhitektūras vēsturē to dēvē arī par eklektiku. Citos mākslas veidos un filozofijā šajā laikā attīstījās romantisms.

19. gadsimta beigās historisma ietekmē attīstījās jūgendstils, bet kā tā pretmets radās dažādi modernisma stili. 

Mākslas vēsture
Mākslas virzieni
Kosmos-133

Kosmos-133 (Космос-133) jeb 7K-OK № 2 bija PSRS Sojuz kosmosa kuģu sērijas 7K-OK pirmais bezpilota izmēģinājumu lidojums. Palaists 1966. gada novembrī. Aktīvā režīma 7K-OK № 2  bija jāsaslēdzas ar pasīvo kuģi 7K-OK № 1, bet šis plāns tika atcelts pēc problēmām ar Kosmos-133.

TASS paziņojumā pavadonim dots Kosmos nosaukums. Tādus nosaukumus deva kosmiskajiem aparātiem, kas veica slepenus uzdevumus vai piedzīvoja kļūmes.

7K-OK № 2 palaists  11:02 UTC ar nesējraķeti Sojuz no Baikonuras kosmodroma. Pēc atdalīšanās no pēdējās pakāpes neplānoti sāka intensīvi darboties kosmosa kuģa tuvošanās un orientācijas sistēmas dzinēji, 15 minūšu laikā iztērējot visu šīs sistēmas degvielu. Kosmosa kuģis rotēja ar ātrumu divi apgriezieni minūtē. Aptuveni pēc diennakts bija paredzēts aktīvā kuģa 7K-OK № 1 starts, bet to atcēla, jo abu kuģu saslēgšanās vairs nebija iespējama. Tika secināts, ka tuvošanās un orientācijas dzinējiem tiek dotas komandas ieslēgties uz pretējo pusi, nekā nepieciešams pēc žiroskopa datiem. Kļūda bija radusies, konstruējot kosmosa kuģi. Bija nomainīts dzinēju sprauslu virziens, bet nepaspēts pārprogrammēt sistēmas vadības ierīci.

Tika nolemts pārtraukt lidojumu, lai vismaz pārbaudītu nosēšanās operācijas. Tā kā bremzēšanas manevram bija nepieciešama tuvošanās dzinēju darbība, bet tiem nebija vairs degvielas, tad tika izdomāts, ka bremzēšanu varētu veikt ar maziem 10 — 15 sekunžu impulsiem (pēc plāna vajadzētu veikt nepārtrauktu 100 sekunžu dzinēja darbināšanu). Stabilizēšanai izmantoja jonu orientācijas sistēmu.
Bremzēšanas manevrs tika veikts . Lai arī nolaižamais aparāts lidoja atmosfērā virs PSRS teritorijas, automātiskā pašiznīcināšanās sistēma situācijā, kad nav garantiju par drošu nolaišanos PSRS teritorijā, aptuveni 10:21 UTC uzspridzināja aparātu.

Ārējās saites 
 Глава 5. Рождение «Союзов» Черток Борис Евсеевич Ракеты и люди
 Каманин Николай Петрович. СКРЫТЫЙ КОСМОС. КНИГА 2-я. 1964—1966 ГГ.

Sojuz kosmosa kuģi
Ķulaurga

Ķulaurga (arī Ķulamurga) ir Svētupe kreisā krasta pieteka Limbažu novadā. 

Tek rietumu virzienā, vidustecē krasi sagriežoties uz ziemeļiem. Ietek Svētupē starp Kuiķuli un Avotkalniem. Ķulaurgu pirms ieteces Svētupē šķērso valsts autoceļš V143 (Akmeņkalni–Lauvas–Ķekari), tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Salacgrīvas novada upes
Svētupes pietekas
Piņķu draudzes novads

Piņķu draudzes novads () bija viens no četriem Vidzemes guberņas Rīgas patrimoniālā apgabala draudzes novadiem. Tagad tā teritorijā atrodas Babītes novads, kā arī Mārupes novada un Rīgas pilsētas Pārdaugavas daļa.

Vēsture 
13. gadsimtā šeit senā Zemgales ceļa malā atradās viens no Sēlijas un Zemgales bīskapijas pārvaldes centriem - Babates Svētās Marijas pils (1219-1228). Netālu no Babītes pilskalna atrodas Baznīckalns.
Kad Pirmajā Livonijas koncilā Modenas Vilhelms nosprauda Rīgas apgabala robežas, ar 1226. gada 16. marta līgumu Lielupes lejteces labā krasta teritoriju ieguva Rīgas pilsēta. Par Zemgales bīskapam atņemto un Rīgai piespriesto Babates pili Rīgas pilsēta samaksāja 37 sudraba markas un palīdzēja pie jaunas pils būves otrpus Lielupei.
1228. gadā zemgaļi un kurši rīkoja karagājienu uz Daugavgrīvu, kura laikā, iespējams, tika nopostīts arī Babītes cietoksnis.
Poļu-zviedru kara laikā 1604. gadā Rīgas landfogteju sadalīja trīs daļās (Babītes, Biķera un Katlakalna draudzes novados), katrā pa četriem pagastiem. Zviedru Vidzemes laikā 1660. gadā Babītes draudzes novadu sadalīja Salas un Piņķu draudzes novados.

Muižas
1782. gadā Piņķu draudzes novadā bija šādas muižas:
Piņķu mācītājmuiža (Pinkenhof Pastorat), 
Piņķu muiža (Pinkenhof), 
Beberbeķu muiža (Bebberbek, Beberbeck), 
Švarcmuiža jeb Hāgenu muiža (Schwartzenhof, Hagenshof), 
Bieriņu muiža (Kolzen, Lindenruh)
 Anniņmuiža (Annenhof), 
 Švarcenieku muiža (Schwarzeckshof), 
 Mazdammes muiža (Klein-Dammenhof).

Ārējas saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Rīgas patrimoniālais apgabals
Salas draudzes novads

Salas draudzes novads () bija viens no četriem Vidzemes guberņas Rīgas patrimoniālā apgabala draudzes novadiem. Tagad tā teritorijā atrodas Babītes novada Salas pagasta daļa.

Vēsture 
13. gadsimtā šeit senā Zemgales ceļa malā atradās viens no Sēlijas un Zemgales bīskapijas pārvaldes centriem - Babates Svētās Marijas pils (1219-1228). Netālu no Babītes pilskalna atrodas Baznīckalns.
Kad Pirmajā Livonijas koncilā Modenas Vilhelms nosprauda Rīgas apgabala robežas, ar 1226. gada 16. marta līgumu Lielupes lejteces labā krasta teritoriju ieguva Rīgas pilsēta. Par Zemgales bīskapam atņemto un Rīgai piespriesto Babates pili Rīgas pilsēta samaksāja 37 sudraba markas un palīdzēja pie jaunas pils būves otrpus Lielupei.
1228. gadā zemgaļi un kurši rīkoja karagājienu uz Daugavgrīvu, kura laikā, iespējams, tika nopostīts arī Babītes cietoksnis.
Poļu-zviedru kara laikā 1604. gadā Rīgas landfogteju sadalīja trīs daļās (Babītes, Biķera un Katlakalna draudzes novados), katrā pa četriem pagastiem. Zviedru Vidzemes laikā 1660. gadā Babītes draudzes novadu sadalīja Salas un Piņķu draudzes novados.

Muižas
1782. gadā Salas draudzes novadā bija šādas muižas:

Salas mācītājmuiža (Holmhof Pastorat)
Salas muiža  (Holmhof)

Ārējas saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Rīgas patrimoniālais apgabals
Kombinācija (šahs)

Kombinācija ( — savienojums) šaha spēlē ir forsēts variants ar dažādu taktisku paņēmienu izmantošanu, kuru realizācija parasti saistīta ar figūru vai bandinieku upurēšanu.

Jautājums vai upuris ir obligāta kombinācijas pazīme ir strīdīgs. Piemēram, Em. Laskers un P. Romanovskis uzskata, ka upuris izvedot kombināciju nav obligāts, bet M. Botviņņiks, ka "kombinācija ir forsēts variants ar upuri". 

Katrā kombinācijā var saskatīt:
 motīvu vai stāvokli, kas norāda uz kombinācijas iespējamību;
 ideju — kombinācijas izpildes paņēmienu; 
 mērķi — kombinācijas rezultātu.

Piemēri

Kombinācijas pret karali 

 1. piemērs
1. Dg4! Aizvilināšanas upuris. 1. ... Db5 Melnie nevarēja ņemt dāmu 1. ... Dxg4, jo sekotu 2. Txe8+ Txe8 3. Txe8#. Nederēja arī 1. ... Dd8 2. Dxc8! Txe2 (2. ... Dxc8 3. Txe8) 3. Dxd8+ Lxd8 4. Txe2+-. 2. Dc4!! Aizvilināšana turpinās. Mēģinājums padzīt melno dāmu no torņa e8 aizsardzības ar 2. a4?? būtu bijusi rupja kļūda, jo pēc 2. ... Dxe2! 3. Dxc8 (3. Txe2 Tc1+) 3. ... Dxe1+ 4. Zxe1 Txc8 uzvarētu melnie. 2. ... Dd7 3. Dc7!! Db5 3. a4! Dxa4 Tagad neglābj 3. ... Dxe2, jo pēc 4. Txe2! baltie uzvar. 5. Te4! Db5 6. Dxb7! Melnie padevās, jo diagonālē a4-e8 visus lauciņus apdraud balto figūras un dāmas zaudējums vai mats uz e8 kļuvis nenovēršams.

2. piemērs
Partijā Kradoks — Mizess baltie turpināja 1. Zxf6+, un gaidīja atbildi 1. ... gxf6. Melnie negaidīti turpināja 1. ... Dxf6! Uzskatot pretinieka gājienu par rupju kļūdu, baltie pasteidzās vairot materiālos ieguvumus: 2. Lxc6+? bxc6 3. Dxb8+ Kd7 4. Dxh8, tomēr pēc 4. ... Df3! tiem nācās konstatēt, ka to karalis atrodas mata tīklā. Draud mats uz e2 un apdraudēts tornis h1. Neglābj 5. 0-0, jo pēc 5. ... Lh3 mats uz g2 nav novēršams. Baltos neglāba arī karaļa bēgšanas mēģinājums 5. Kd1 Dxe2+ 6. Kc2 Dxc4+ 7. Kb1 Dd3#.

Kombinācijas pret citiem objektiem 

 3. piemērs
1. Txd6! Baltie kombināciju sāk ar kvalitātes upuri, kura mērķis ir ievilināt melno dāmu uz lauciņa d6. 1. ...  Dxd6 2. fxe5 Bandinieka dakšiņa, tas vienlaicīgi uzbrūk dāmai d6 un zirdziņam f6. Lai glābtu zirdziņu melnie nospēlēja 2. ... Dxe5 un pēc 3. Lf4 bija spiesti padoties, jo dāmas zaudējums nav novēršams.
4. piemērs
Baltie turpināja 1. Td6! ar draudu 2. Dxe5+ Kf7 3. Df6#. Melnie spiesti figūras upuri pieņemt 1. ... Lxe7 2. Lxe7 Dxe7, bet seko 3. Td7!!. Atklātais uzbrukums ar vienlaicīgu saistību melno dāmai. Tagad pēc 3. ... Lxd7, seko 4. Dxe7+, bet pēc 3. ... Dxd7 4. cxd7, tādēl melnie padevās..

Atsauces

Papildu literatūra

Ārējās saites 
 Beautiful combinations 
 Edward Winter. What is a Chess Combination? 

Šaha taktika
Šaha termini
Kristīna Makvī

Kristīna Makvī (; dzimusi Kristīna Ena Pērfikta 1943. gada 12. jūlijā) ir angļu dziedātāja, taustiņinstrumentāliste un dziesmu autore. Pamatā pazīstama kā britu-amerikāņu rokgrupas Fleetwood Mac dalībniece. Mūziķe karjeras laikā ir izdevusi arī trīs solo albumus, kā arī vienu albumu duetā ar Fleetwood Mac kolēģi Lindsiju Bakingemu. Fleetwood Mac 1988. gada albumā Greatest Hits astoņas ir Makvī kompozīcijas, ieskaitot tādus populārus hitus kā Don't Stop, Little Lies, Everywhere un You Make Loving Fun.

Diskogrāfija

Kopā ar Chicken Shack 
 40 Blue Fingers, Freshly Packed and Ready to Serve (1968)
 O.K. Ken? (1969)

Kopā ar Fleetwood Mac 
 Mr. Wonderful (1968; sesijas mūziķe)
 Then Play On (1969; sesijas mūziķe)
 Kiln House (1970; sesijas mūziķe)
 Future Games (1971; oficiāli grupas dalībniece, sākot ar šo albumu)
 Bare Trees (1972)
 Penguin (1973)
 Mystery to Me (1973)
 Heroes Are Hard to Find (1974)
 Fleetwood Mac (1975)
 Rumours (1977)
 Tusk (1979)
 Mirage (1982)
 Tango in the Night (1987)
 Behind the Mask (1990)
 Time (1995)
 The Dance (1997)

Soloalbumi 
 Christine Perfect (1970)
 Christine McVie (1984)
 In the Meantime (2004)

Kopā ar Lindsiju Bakingemu 
 Lindsey Buckingham/Christine McVie (2017)

Singli 
 When You Say (1969; albums Christine Perfect)
 I'm Too Far Gone (To Turn Around) (1970; albums Christine Perfect)
 Got a Hold on Me (1984; albums Christine McVie)
 Love Will Show Us How (1984; albums Christine McVie)
 Friend (2004; albums In the Meantime)

Atsauces 

1943. gadā dzimušie
Kambrijā dzimušie
Angļu dziedātāji
Grammy balvas ieguvēji
Gulbenes draudzes novads

Gulbenes draudzes novads () bija viens no Vidzemes guberņas Valkas apriņķa (līdz 1783. gadam — Cēsu apriņķa) draudzes novadiem.

Muižas

1782. gadā Gulbenes draudzes novadā bija šādas muuižas:

Gulbenes mācītājmuiža (Pastorat Schwanenburg)
Vecgulbenes muiža (Alt-Schwanenburg)
Jaungulbenes muiža (Neu-Schwanenburg)
Lejas muiža (Aahof), kroņa muiža
Litenes muiža (Lettien, Littin)
Valmes muiža (Walmes, Wallmeshof, Walmeshof) jeb Tuges muiža (Taubenhof) 
Blomes muiža (Blumenhof) 
Beļavas muiža (Kortenhof)  
Dūres muiža (Duhrenhof, Kappendorf)

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Valkas apriņķa draudžu novadi
Andžejs Duda

Andžejs Sebastians Duda (; dzimis ) ir Polijas politiķis, sestais un pašreizējais Polijas prezidents. Pirms 2015. gada vēlēšanām viņš bija Polijas Sejma (2011–14) un Eiropas Parlamenta (2014–15) deputāts.

Dzīves sākums
A. Duda dzimis Krakovā, Janinas Milevskas un Jana Tadeuša Dudas ģimenē. Abi vecāki bija profesori AGH Zinātnes un Tehnoloģiju Universitātē. Viņa vectēvs karoja Poļu—padomju karā un vēlāk arī Armia Krajowa rindās Otrajā pasaules karā.

Duda mācījās Jana III Sobeska vārdā nosauktajā vidusskolā Krakovā.

Vēlāk A. Duda studēja jurisprudenci Jagaiļa Universitātē. 2001. gada oktobrī viņš tika apstiprināts par asistentu (ar maģistra grādu) Jagaiļa Universitātes Administratīvās likumdošanas departamentā, bet 2005. gada janvārī tur ieguva doktora grādu. Politiskās karjeras laikā kopš 2006. gada septembra viņš bijis bezalgas atvaļinājumā, neskaitot 13 mēnešu periodu no 2010. gada septembra, kad viņš atgriezās universitātē.

Atsauces

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
Polijas politiķi
Polijas prezidenti
Pašreizējie valstu vadītāji
Mazpolijas vojevodistē dzimušie
Juris Zvirgzdiņš

Juris Zvirgzdiņš (dzimis ; Rīga, Latvija) ir latviešu rakstnieks, pazīstams kā prozaiķis un bērnu grāmatu autors.

Biogrāfija 
Juris Zvirgzdiņš uzaudzis Rīgā. 1960. gadā beidzis Rīgas republikānisko neklātienes vidusskolu. No 1962. līdz 1965. gadam ar pārtraukumiem studējis Latvijas Valsts universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē. Studiju laikā strādājis par krāvēju, noliktavas pārzini, sargu un citus darbus. Literāras publikācijas kopš 1982. gada. No 1990. līdz 1995. gadam redaktors apgādā "Vaga", no 1995. līdz 1999. gadam — apgādā "Artava".

Kopā ar Vladi Spāri un Lienīti Medni sarakstījis romānu "Odu laiks" (1. daļa periodikā 1989, grāmatā 1994; 2. daļa 2009), kopā ar Ingunu Cepīti sarakstījis grāmatas bērniem "Tobiass un Tama lielajā Eiropas bibliotēku ceļojumā. No Rīgas līdz Rīgai" (2014) un "Stāsti par Rīgas vēsturi. Cekulaina zīle dzied..." (2015). Žurnāla "Karogs" un R. Gerkena romānu konkursā apbalvots romāns "Fon Mērkatces kunga memuāri" (2003). Saņēmis Literatūras gada balvu bērnu literatūras nominācijā par grāmatām "Bebru atgriešanās" (2001) un "Tobiass dodas pasaulē" (2005), kā arī 2013. gada Jāņa Baltvilka balvu par grāmatām "Rīgas runča Maurīcija piedzīvojumi", "Kad muzejā iespīd Mēness jeb Tobiass un draugi sargā Rīgas vēsturi" un "Seši stāsti par ASV vēsturi". Saņēmis 2001. gada Pastariņa prēmiju, kā arī 2009. gada Pastariņa prēmiju par grāmatām "Mūsu Latvija", "Knorke jeb Tobiass un Fufū meklē Mocartu" un "Konteineru meitenīte Rudīte". No darbiem pieaugušo auditorijai minams stāstu krājums " Atgriešanās Itakā", romāns "Dancis uz virves" (2015), īpaši izceļams ironisko eseju krājums "Esse un...", kas pirmo izdevumu piedzīvojis 1992. gadā, bet ar nosaukumu "Esse un... un..." kā atkārtots, papildināts izdevums ar paša autora vāka ilustrācijām izdots 2020. gadā. Izdotas vairāk nekā 30 grāmatas, kas tulkotas vācu, somu, angļu, bulgāru, krievu, armēņu u.c. valodās.  Grāmata "Lauvas rūciens" Somijā bibliotēku aptaujā iekļuvusi 5 interesantāko grāmatu sarakstā. 2020. gadā saņēmis Latvijas Literatūras gada balvas Mūža balvu par izcilu ieguldījumu Latvijas bērnu literatūrā. 
2021. Zvirgzdiņš nominēts Itālijas literārajai prēmijai Premio Strega par izdevniecībā "Sinnos" klajā laisto grāmatu bērniem "Mufa. Stāsts par Āfrikas balto degunradzēnu" (Rinoceronte alla riscossa), ko itāļu valodā tulkojusi Margerita Karbonaro.

Atsauces 

1941. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latviešu valodā rakstošie