joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
1971. gada Indijas un Pakistānas karš

1971. gada Indijas un Pakistānas karš jeb Bangladešas neatkarības karš bija trešais no Indijas—Pakistānas kariem, kas notika no 1971. gada 3. līdz 16. decembrim.

Norise 
1971. gada 26. martā Austrumpakistāna pauda vēlmi atdalīties no Pakistānas.
Karš sākās ar Pakistānas bruņoto spēku operāciju "Čingizhans", kuras laikā notika uzlidojumi 11 Indijas karabāzēm. Tas noveda pie karadarbības atsākšanās starp Pakistānu un Indiju. 13 dienas pēc kara sākuma Indija panāca militāru pārsvaru Austrumpakistānā, Pakistānas armijas austrumu pavēlniecība parakstīja kapitulāciju 1971. gada 16. decembrī Dakā.  

Aptuveni 93 000 Pakistānas karavīru krita Indijas armijas gūstā. 
Tika lēsts, ka Pakistānas militārpersonas un Pakistānas islāmistu atbalstošie kaujinieki Bangladešā nogalināja no 300 000 līdz 3 000 000 civiliedzīvotāju.

Indijas vēsture 
Pakistānas vēsture
Uzbrukums Kramatorskas dzelzceļa stacijai

2022. gada 8. aprīlī notika Krievijas raķešu uzbrukums Kramatorskas dzelzceļa stacijai Ukrainas pilsētā Kramatorskā, Doneckas apgabalā. Saskaņā ar ziņojumiem, nogalināti vismaz 52 cilvēki un ievainoti no 87 līdz 300 cilvēkiem. Daži sākotnējie ziņojumi Krievijas valsts medijos vēstīja, ka raķete trāpījusi militāram mērķim. Vēlāk Krievijas valdība noliedza atbildību par uzbrukumu.

Uzbrukums 

Kā lēš BBC un CBS News, tika ziņots, ka stacijā atradās 1000 līdz 4000 cilvēku, kas gaidīja evakuāciju sakarā ar Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā. Abas raķetes trāpīja netālu no stacijas ēkas ap pulksten 10:24 (UTC+3), kad Telegram izplatījās pirmie video par raķetes palaišanu, ko pamanīja Ukrainas mediji aptuveni 20 minūtes pirms pirmajiem ziņojumiem par uzbrukumu. Aculiecinieks un World Central Kitchen palīdzības darbinieks sacīja, ka raķetes trieciena laikā dzirdējis "no pieciem līdz desmit sprādzieniem".

Ziņojumos notikums aprakstīts kā ārkārtīgi asiņains. Varas iestādes ziņo, ka sprādzienā daudzi cilvēki zaudēja ekstremitātes. Gan The Guardian, gan Radio Brīvā Eiropa atzīmēja aculiecinieku ziņojumus, ka visā stacijā gulēja līķi un tā bijusi klāta asinīm. Bombardēšanas laikā tika iznīcinātas arī četras automašīnas.

Saskaņā ar pirmajiem ziņojumiem notikuma vietā tika atrasti miruši vismaz 39 cilvēki, bet vēlāk upuru skaits pieauga līdz 52, jo vairāki izdzīvojušie no gūtajām traumām slimnīcā mira. Vismaz pieci no mirušajiem bija bērni. 

Sākotnēji gubernators Pavlo Kirilenko paziņoja ka tika izmantotas ballistiskās raķetes 9K720 Iskander, taču vēlāk izlaboja, ka uzbrukums tika veikts ar raķetēm "Točka-U", bruņotām ar kasešu munīciju.

Uz vienas no raķetēm krievu valodā bija uzraksts "par bērniem" (krievu: ЗА ДЕТЕЙ). CBS News interpretēja tulkojumu kā tādu, kas, visticamāk, nozīmē "bērnu vārdā", nevis liek domāt par tīšu motīvu vērsties pret bērniem. Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība to tulkoja kā "mūsu bērniem". BBC norāda, ka vēstījums nozīmē "bērnu labā vai vārdā".

Atsauces 

Gaisa triecieni Krievijas 2022. gada iebrukumā Ukrainā
Kara noziegumi Krievijas 2022. gada iebrukumā Ukrainā
Aģes dižozols

Aģes dižozols (lībiešu: Aḑā sūrtäm) ir valsts nozīmes dižkoks, parastais ozols (Quercus robur), kas aug Vidrižu pagastā, Limbažu novadā, Aģes upes stāvkrasta slīpumā un iekļaujas krasta koku ainavā. Ozola zari atdalās no stumbra 1,5 m augstumā un izvēršas pār stāvkrastu un upi. Ozols atrodas 200 metrus uz rietumiem no "Medņu" mājām.

Raksturojums 

Stumbra apkārtmērs ir 5,55 m, ozols ir 16 m augsts, vainaga projekcija sasniedz 250 m2, vecums ap 260 gadu. Laikā no 2009. līdz 2021. gadam ozola apkārtmērs pieaudzis par 58 cm, no 4,97m līdz 5,55 m, kas vidēji gadā sastāda 4,83 cm pieaugumu.

Vēsture 
Pēc padomju okupācijas un nacionalizētā lauku īpašuma atgūšanas 1995. gadā Vidrižu pagasta "Medņu" saimnieks Kārlis Šmits Aģes upes krastā atklāja dižozolu. 2005. gadā Šmitu ģimene to attīrīja no krūmu un koku apauguma un nosauca par Aģes dižozolu. Kopš tā laika ozols ir iedvesmojis dzimtas pārstāvjus izzināt dižkokus, izveidot Aģes dižozola apkārtnē Spēkozolu pārgājienu, kā arī iedvesmojis kopā ar domubiedriem no 2011. līdz 2013. gadam stādīt jaunu trejdeviņu Spēkozolu birzi. Aģes dižozols ir kļuvis par iecienītu dižkoku Limbažu novadā. To apmeklē ceļotāji, slēpņotāji un latviskās dzīvesziņas kopēji. Līdz ar Latvijas tautas trešo atmodu un netkarības atgūšanu, Aģes dižozols ir atvēries pasaulei, lai priecētu, izglītotu un iedvesmotu!

2021. gadā Vidrižu pagasta Aģes dižozols ar savu Spēkozola atbrīvošanas stāstu uzvarēja Eiropas gada koka konkursa nacionālajā atlasē un ir pirmais koks no Latvijas, kas ir piedalījies šajā starptautiskajā konkursā. Konkursa Eiropas fināls norisinājās 2022. gada februārī, kurā Aģes dižozols ieguva 27 098 balsis un 16 dalībnieku vidū ierindojās 9. vietā. 

Ņemot vērā, ka ozols aug vēsturiskajās lībiešu zemēs, 2021. gadā, konsultējoties ar Latvijas Universitātes Lībiešu institūtu, Aģes dižozola nosaukums tika iztulkots arī lībiski – Aḑā sūrtäm.

Atsauces

Ārējās saites 
 LTV Ziņu dienests | Aģes dižozols piedalīsies Eiropas gada koku konkursā
 ir.lv | Esam Eiropas dižkoku lielvalsts. Kādu atbildību tas uzliek?
 delfi.lv | Balsojumā par Eiropas gada koku pirmo reizi iekļauts arī Latvijā augošs koks – Aģes dižozols
 Auseklis, Limbažu novada laikraksts | Eiropas gada koks Latvijā – Vidrižu pagasta Aģes dižozols
 LA.LV | Aģes dižozols Eiropas dižkoku parādē
 visitlimbazi.lv | Aģes dižozols no Vidrižu pagasta un tā Spēkozola stāsts ir uzvarējis Eiropas gada koka 2021 Latvijas konkursā un nākamā gada februārī pārstāvēs Latviju šī konkursa Eiropas finālā 
Latvijas dižkoki
Vidrižu pagasts
1965. gada Indijas un Pakistānas karš

1965. gada Indijas un Pakistānas karš jeb Otrais Kašmīras karš bija otrais no Indijas—Pakistānas kariem, kas notika no 1965. gada 5. augusta līdz 23. septembrim.

Norise 

Karš sākās ar Pakistānas bruņoto spēku operāciju "Gibraltārs", kuras laikā Pakistānas karavīri iekļuva Indijas kontrolētajā Kašmīras daļā un piedalījās vietējo kaujinieku uzbrukumos Indijas armijai. Tas noveda pie karadarbības atsākšanās starp Pakistānu un Indiju, kas notika arī Gudžarātas sāls līdzenumā un Pendžābas provincē. Pēc sešu dienu tanku kaujas abas puses piekrita slēgt pamieru. 
Pēc Taškentas deklarācijas parakstīšanas 1966. gada 10. janvārī tika atjaunots pirmskara stāvoklis.
Izveidojās Indijas-PSRS un Pakistānas-ĶTR militārās alianses.

Indijas vēsture
Pakistānas vēsture
Kargilas karš

Kargilas karš bija ceturtais no Indijas—Pakistānas kariem, kas notika toreizējā Džammu un Kašmīras štata Kargilas distriktā (tagad Ladākhas teritorijā) no 1999. gada 3. maija līdz 26. jūlijam.

Norise 
Karš sākās ar Pakistānas paramilitāro vienību iekļūšanu Indijas kontrolētajā Kašmīras daļā pie Kargilas pilsētas, kur tās piedalījās vietējo kaujinieku uzbrukumos Indijas armijai. Tas noveda pie karadarbības atsākšanās starp Pakistānu un Indiju.
Pēc vairāk nekā divu mēnešu kaujām Pakistāna bija spiesta atkāpties no ieņemtajām teritorijām.

Indijas vēsture
Pakistānas vēsture
Badlands

Badlands ir 1973. gada ASV neo-noir krimināldrāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir Terenss Maliks. Filmā galvenās lomas atveido Mārtins Šīns un Sisija Speiseka. Badlands ir Malika pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

Filma vēsta par 15 gadīgo Holliju (Speiseka), kura ar savu draugu Kitu (Šīns) pastrādā virkni slepkavību Dienviddakotā.

Badlands pirmizrāde notika  un tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, izceļot kinematogrāfiju un skaņu celiņu. Speiseka tika nominēta BAFTA kino balvai kā "Labākā uzlecošā zvaigzne". 2005. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kinoreģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

Atsauces

Ārējās saites 

1973. gada filmas
ASV filmas
Krimināldrāmas
Warner Bros. filmas
Terensa Malika filmas
Freizers Forsters

Freizers Džerards Forsters (, dzimis ) ir Anglijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Forsters pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Tottenham Hotspur.

Iepriekš pārstāvējis Anglijas komandas Newcastle United, Stockport County, Bristol Rovers un Norwich City, kā arī Skotijas komandu Celtic. Vislielākos panākumus guvis ar Celtic komandu, kuras rindās viņš četras reizes kļuva par Skotijas Premjerlīgas uzvarētāju.

Anglijas futbola izlases sastāvā debitējis 2014. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Norwich City

 Anglijas Pirmā līga: 2009–10

Celtic

 Skotijas Premjerlīga: 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2019–20
 Skotijas kauss: 2010–11, 2012–13
 Skotijas Līgas kauss: 2019–20

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Newcastle United F.C. spēlētāji
Norwich City F.C. spēlētāji
Celtic F.C. spēlētāji
Southampton FC spēlētāji
Tottenham Hotspur F.C. spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Nortamberlendā dzimušie
Provitamīni

Provitamīni ir organiski mazmolekulāri ķīmiski savienojumi, kas tiek ķermenī tiek pārstrādāti par vitamīniem caur vielmaiņu. Termins "provitamīns" tiek izmantots lai apzīmētu, ka vielai nepiemīt vai ir maz vitamīna aktivitāte, bet kurš var tikt pārveidots par aktīvo vitamīnu caur vielmaiņu.

Provitamīni ir sastopami upenēs, mango, raugā un citos pārtikas produktos.
Vitamīni
Indijas-Pakistānas karš (1947–1948)

Indijas-Pakistānas karš (1947–1948) jeb Pirmais Kašmīras karš bija pirmais no Indijas—Pakistānas kariem neilgi pēc Britu Indijas sadalīšanas. Tas notika no 1947. gada 22. oktobra līdz 1948. gada 31. decembrim un noveda pie Kašmīras sadalīšanas starp karojošajām pusēm. Tiek lēsts, ka karā bojā gāja ap 5000 Pakistānas un 3000 Indijas karavīru.

Norise 
Karš sākās pēc Pakistānas domīnijas dibināšanas 1947. gada 14. augustā, kad Džammu un Kašmīras valsts rietumu daļā sākās musulmaņu sacelšanās un 22. oktobrī tajā no Pakistānas teritorijas iebruka puštumu kaujinieki. Džammu un Kašmīras mahārādža Hari Singhs nolēma lūgt savas valsts pievienošanu Indijas domīnijai 26. oktobrī.

Indijas gaisa desanta karaspēks 27. oktobrī ieņēma galvaspilsētu Šrīnagaru, atspiežot nemierniekus uz Punčas ieleju.
Gilgitā mahārādžas karavīri pārgāja Pakistānas pusē. 

1948. gada pavasarī Indijas bruņotie spēki sāka plaša mēroga militāro ofensīvu, kas izraisīja Pakistānas karaspēka ienākšanu Kašmīrā 1948. gada maijā. 1948. gada novembrī Indijas armija ieguva pārsvaru visās frontēs un iekaroja lielāko Ladākhas daļu līdz pat Kargilas pilsētai.

Karadarbība kartēs

Sekas 
1949. gada 1. janvārī Apvienoto Nāciju Organizācija veicināja pamiera parakstīšanu. 
1949. gadā ANO lika rīkot referendumu par Kašmīras turpmāko statusu.

1957. gadā Indijas Republikā izveidoja Džammu un Kašmiras štatu.

Indijas vēsture 
Pakistānas vēsture
Kostels Pantilimons

Kostels Pantilimons (, dzimis ) ir Rumānijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, bijušais Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Rumānijas komandā Politehnica Timișoara. 2011. gadā pārgājis uz Anglijas Premjerlīgas komandu Manchester City, kur viņš bija rezerves vārtsargs. Ar Manchester City komandu vienu reizi uzvarējis Premjerlīgā, kā arī ieguvis vienu Anglijas Līgas kausu un FA Community Shield. 2014. gadā pārgājis uz Sunderland, kur pavadījis divas sezonas, līdz 2016. gadā pārgājis uz Watford. Savu karjeru turpinājis La Liga komandā Deportivo La Coruña, Anglijas čempionāta komandā Nottingham Forest, Kipras Pirmā divīzijas komandā AC Omonia un Turcijas Superlīgas komandā Denizlispor.

Rumānijas futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Politehnica Timisoara

 Liga II: 2011–12

Manchester City

 Anglijas Premjerlīga: 2013–14
 Anglijas Līgas kauss: 2013–14
 FA Community Shield: 2012

Omonia

 Kipras Pirmā divīzija: 2019–20

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Rumānijas futbolisti
Rumānijas izlases futbolisti
Manchester City F.C. spēlētāji
Sunderland A.F.C. spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
Akoruņas "Deportivo" spēlētāji
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Futbola vārtsargi
Florins Andone

Florins Andone (, dzimis ) ir Rumānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Rumānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Andone pārstāv La Liga komandu Cádiz CF, kas viņu īrē no Brighton & Hove Albion.

Savu karjeru sācis vairākās Spānijas zemāko līgu klubos. 2015. gadā Córdoba rindās debitējis La Liga turnīrā. Vēlāk spēlējis arī Deportivo La Coruña. 2018. gadā Andone noslēdza līgumu ar Anglijas Premjerlīgas komandu Brighton & Hove Albion. 2019–20. gada sezonā ticis izīrēts Turcijas Superlīgas komandai Stambulas "Galatasaray".

Rumānijas futbola izlases sastāvā debitējis 2015. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Rumānijas futbolisti
Rumānijas izlases futbolisti
Akoruņas "Deportivo" spēlētāji
Brighton & Hove Albion F.C. spēlētāji
Stambulas "Galatasaray" spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Stanislavs Šestāks

Stanislavs Šestāks (, dzimis ) ir Slovākijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Slovākijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākas komandas Slovākijā, Vācijā, Ungārijā un Turcijā. Vislielākos panākumus guvis ar MŠK Žilina komandu ar kuru viņš divas reizes uzvarēja Slovākijas Superlīgā.

Slovākijas futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā. Kopumā izlases rindās nospēlējis 66 mačus un guvis 13 vārtus.

Sasniegumi 
MŠK Žlina

 Slovākijas Superlīga: 2003–04, 2006–07

Ferencvaros

 Nemzeti Bajnokság I: 2015–16
 Ungārijas kauss: 2015–16

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Slovākijas futbolisti
Slovākijas izlases futbolisti
Slovākijas futbola treneri
Bursaspor spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Prešovas apgabalā dzimušie
Glorija (filma)

"Glorija" () ir 1980. gada ASV neo-noir trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džons Kasavetiss. Filmā galvenās lomas atveido Džīna Roulendsa, Džūlija Kārmena, Baks Henrijs un Džons Adamess.

Kad tiek nogalināta jauna zēna ģimene, viņu kaimiņiene Glorija ar zēnu dodas bēgt, lai paglābtu viņu no mafijas, kas no viņa vēlas iegūt informāciju.

"Glorija" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši izceļot Roulendsas aktierspēli. Roulendsa nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise". Filma saņēma Zelta lauvas balvu Venēcijas kinofestivālā.

Atsauces

Ārējās saites 

1980. gada filmas
ASV filmas
Columbia Pictures filmas
Džona Kasavetisa filmas
Miroslavs Stohs

Miroslavs Stohs (, dzimis ) ir Slovākijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Slovākijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Stohs pārstāv Čehijas 1. līgas komandu Slovan Liberec.

Iepriekš spēlējis Slovākijas, Anglijas, Turcijas, Nīderlandes, Grieķijas, AAE, Čehijas un Polijas komandās.

Čehijas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

 saņēmis FIFA Puškāša balvu par 2012. gada skaistākajiem vārtiem, apsteidzot gan Neimāru, gan Radamelu Falkao.

Sasniegumi 
Twente

 Eredivisie: 2009–10

Fenerbahçe

 Turcijas Superlīga: 2010–11
 Turcijas kauss: 2011–12, 2012–13

Al Ain

 AAE Pro līga: 2014–15

Slavia Prague

 Čehijas 1. līga: 2018–19
 Čehijas kauss: 2017–18, 2018–19

Individuālie sasniegumi

 FIFA Puškāša balva: 2012

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Slovākijas futbolisti
Slovākijas izlases futbolisti
Chelsea F.C. spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
Bursaspor spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Nitras apgabalā dzimušie
Viktors Kovalenko

Viktors Kovalenko (, dzimis ) ir Ukrainas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ukrainas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Kovalenko pārstāv Itālijas Serie A komandu Spezia, kas viņu īrē no Atalanta.

2014. gadā debitējis Ukrainas Premjerlīgas komandas Shakhtar Donetsk rindās. Septiņu sezonu laikā Kovalenko izcīnīja četrus Premjerlīgas titulus un četrus Ukrainas kausus. 2021. gadā pievienojies Serie A komandai Atalanta.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Shakhtar Donetsk

 Ukrainas Premjerlīga: 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
 Ukrainas kauss: 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
 Ukrainas Superkauss: 2015, 2017

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Ukrainas futbolisti
Ukrainas izlases futbolisti
Bergamo "Atalanta" spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Hersonas apgabalā dzimušie
Hersonā dzimušie
Vjačeslavs Ševčuks

Vjačeslavs Ševčuks (, dzimis ) ir Ukrainas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijis Ukrainas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus klubus gan Ukrainā, gan Krievijā. Visilgāko savas karjeras daļu pavadījis Doneckas "Šahtar" komandā, kuras rindās viņš 13 sezonu laikā izcīnīja 7 Ukrainas Premjerlīgas čempionu titulus. 2009. gadā uzvarējis arī UEFA kausa izcīņā.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Shakhtar Donetsk

 Ukrainas Premjerlīga: 2005—06, 2007—08, 2009—10, 2010—11, 2011—12, 2012—13, 2013—14
 Ukrainas kauss: 2007—08, 2010—11, 2011—12, 2012—13, 2015—16
 Ukrainas Superkauss: 2008, 2013, 2014
 UEFA kauss: 2008—09

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Ukrainas futbolisti
Ukrainas izlases futbolisti
Ukrainas futbola treneri
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Luckā dzimušie
Ruslans Rotaņs

Ruslans Rotaņs (, dzimis ) ir Ukrainas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Ukrainas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Rotaņs ir Ukrainas U19 izlases galvenais treneris.

Savas karjeras lielāko daļu nospēlējis Ukrainas komandā Dnipro. Kopā ar Dynamo Kyiv komandu 2007. gadā kļuvis par Ukrainas Premjerlīgas uzvarētāju.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Piedalījies 2006. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Dynamo Kyiv

 Ukrainas Premjerlīga: 2006–07
 Ukrainas kauss: 2005–06; 2006–07
 Ukrainas Superkauss: 2006, 2007

Individuālie sasniegumi

 Ukrainas gada futbolists: 2016

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Ukrainas futbolisti
Ukrainas izlases futbolisti
Kijivas "Dinamo" spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Poltavas apgabalā dzimušie
Poltavā dzimušie
Marjana Kvjatkovska

Marjana Kvjatkovska (; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu brīvā stila cīkstone, 2008. gada Eiropas čempione, Ukrainas Starptautiskās klases sporta meistare. Ukrainas cīkstoņa, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieka Andrija Kvjatkovska māsa.

Biogrāfija 
Sava jaunākā brāļa Andrija aicināta, Marjana Kvjatkovska ar cīņas sportu sāka nodarboties 1999. gadā 12 gadu vecumā. Viņa kļuva par Kalušas Bērnu un jaunatnes sporta skolas absolventi. Pēc nepilna pusgada treniņiem viņa uzvarēja turnīrā "Bērna pasaule" Ļvovā, pēc tam gandrīz uzreiz ieguva trešo vietu Ukrainas kadetu čempionātā. 2004. gadā Bulgārijas pilsētā Albenā Eiropas kadetu čempionātā aiz latvietes Lauras Skujiņas un krievietes Marijas Kašinas Marjana ieguva bronzas medaļu. 2007. gadā Belgradā kļuva Eiropas junioru čempione. Viņas pirmie treneri bija Igors Barna un Jurijs Kirilovs. Vēlāk, mācoties Ļvovas sporta internātskolā, trenējās pie Oļega Sazonova. Kopš 2008. gada viņa trenējas Ļvivas sporta klubā "Leader" pie trenera Igora Duha. Kopš 2008. gada viņa pārstāv Ukrainas Dinamo sporta asociāciju.

Vislielāko panākumu Kvjatkovska guva 2008. gada Eiropas čempionātā, kas notika Somijas pilsētā Tamperē, kur svara klasē līdz 67 kg viņa kļuva par čempioni. Sportiste guva traumas, tika veiktas divas ceļgala operācijas, plīsa priekšējās krusteniskās saites un menisks, tāpēc 2015. gadā viņa pārtrauca savu profesionālo karjeru.

2010. gadā absolvēja Vasiļa Stefanika Aizkarpatu Nacionālo Universitāti, 2012. gadā — Starpreģionālo personāla vadības akadēmiju. Kopš 2006. gada viņš strādā par treneri-skolotāju Kalušas Bērnu un jaunatnes sporta skolā.

Galveno sacensību rezultāti

Pasaules čempionāti

Eiropas čempionāti

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Ukrainas Starptautiskās klases sporta meistare

Atsauces

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Ivanofrankivskas apgabalā dzimušie
Ukrainas cīkstoņi
Attālinātais grīslis

Attālinātais grīslis () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, dažviet Āzijā un Āfrikā. Eiropas ziemeļdaļā sastopams gandrīz tikai Baltijas jūras piekrastē - Latvijā attālinātā grīšļa atradnes ir konstatētas tikai valsts ziemeļaustrumos, un pie Tukuma un Limbažiem.

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Apraksts 
Attālinātais grīslis ir daudzgadīgs, 15-50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai. 

Parasti veido nelielu ceru. Augam ir īss saknenis.  Lapas ir lineāras, 0,2-0,4 cm platas un daudz īsākas nekā stublājs. Stublāja galotnē ir 1,5-3 cm gara vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās atstatu  ir 2-3 iegarenas (1,5-3 cm garas) sievišķo ziedu vārpiņas - apakšējā vārpiņa manāmi attālināta, dažreiz pat tuvu stublāja pamatam. Sievišķo vārpiņu seglapas lineāras, garas, īpaši apakšējai vārpiņai, tomēr seglapas nepārsniedz galotnes vīrišķo vārpiņu. Augļa pūslītis ir zaļganbrūns, galā divzobains, abpus galam sīkzobains. Segplēksne ir zaļganbrūna, ar šauru, plēvjainu apmali, gals īsi nosmailots, īsāka nekā pūslītis. Zied maija beigās un jūnijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Jaroslavs Rakickis

Jaroslavs Rakickis (, dzimis ) ir Ukrainas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, bijušais Ukrainas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru 2009. gadā sācis Ukrainas Premjerlīgas komandā Shakhtar Donetsk, kur viņš 10 sezonu laikā kopumā nospēlēja vairāk nekā 300 mačus un izcīnīja astoņus Premjerlīgas titulus. 2018. gadā pievienojies Krievijas Premjerlīgas komandai Zenit Saint Petersburg.  pametis komandu pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā.

Ukrainas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā. Kopumā izlases rindās aizvadījis 54 mačus un guvis 5 vārtus. Kopš pārejas uz Krievijas komandu Zenit, Rakickis vairs nav saukts uz izlasi.

Sasniegumi 
Shakhtar Donetsk

 Ukrainas Premjerlīga: 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2016–17, 2017–18, 2018–19
 Ukrainas kauss: 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2017–18
 Ukrainas Superkauss: 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017

Zenit Saint Petersburg

 Krievijas Premjerlīga: 2018–19, 2019–20, 2020–21
 Krievijas kauss: 2019–20
 Krievijas Superkauss: 2020, 2021

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Ukrainas futbolisti
Ukrainas izlases futbolisti
Sanktpēterburgas "Zenit" spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Dņipropetrovskas apgabalā dzimušie
Bolhrada

Bolhrada () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabalā, Bolhradas rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Jalpuha ezera ziemeļu galā  no apgabala centra Odesas.

Vēsture 
Bolhrada dibināta 1811. gadā no Osmaņu Impērijas bēgošo bulgāru ieceļotāju apmešanās vietā pēc ģenerāļa Ivana Inzova iniciatīvas. Jau 1821. gadā kolonijai piešķirts pilsētas statuss un tā izveidojās par Budžakas bulgāru administratīvo un kultūras centru. No 1859.—1878. gados un 1918.—1940. gados Rumānijas sastāvā (Bolgrad). Mūsdienās apmēram trešdaļa iedzīvotāju par dzimto uzskata bulgāru valodu. Ievērojams reģiona vīnkopības centrs.

Atsauces

Ārējās saites
Aslapu grīslis

Aslapu grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, kā arī dažviet  Āzijā, Āfrikā un Ziemeļamerikā.

Latvijā aslapu grīslis ir sastopams visā valsts teritorijā purvainās pļavās, purvainos skujkoku mežos un pārpurvotos ūdenstilpju krastos.

Apraksts 
Aslapu grīslis ir daudzgadīgs, 10-40 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu apakšdaļā.

Augs veido ceru. Stublājs ir trīsšķautņains un raupjš. Lapas ir izvietotas pie stublāja pamata, tās ir īsākas nekā stublājs, pelēkzaļas un aptuveni 0,2 cm šauras. Ziedkopu veido diezgan skraji novietotas 3-6 ieapaļas vārpiņas. Ziedu novietojums vārpiņā starveidīgs. Segplēksne ir iegareni olveidīga, gaiši brūna, ar šauru, plēvjainu apmali. Augļa pūslītis ir zaļš, atliecies, zaļgans, ar labi izšķiramu dzīslojumu. Pūslītis gandrīz divreiz garāks nekā segplēksne. Zied jūnijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Grīšļi
Latvijas flora
Reņi

Reņi () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabala Izmajilas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Donavas kreisajā krastā  no apgabala centra Odesas.

Vēsture 
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Reņu apkārtne bijusi apdzīvota jau 4. gadsimtā p.m.ē. — šeit atradusies grieķu kolonija un vēlāk romiešu nocietinājums. Mūsdienu apdzīvotā vieta vēstures avotos minēta kopš 1548. gada. 17. gadsimtā piederējusi Osmaņu Impērijai, bet no 1856. līdz 1862. gadam — Moldāvijas kņazistei, līdz 1877. gadam — Rumānijai, no 1877. līdz 1917. gadam — Krievijas Impērijai, līdz 1940. gadam — atkal Rumānijai. Mūsdienās nozīmīga osta un transporta mezgls. Lielākā daļa iedzīvotāji ir ukraiņi un moldāvi.

Atsauces

Ārējās saites
Lorāns Simāns

Lorāns Franko Simāns (, dzimis ) ir Beļģijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Simāns ir MLS kluba CF Montréal trenera asistents.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Beļģijas komandas Charleroi, Club Brugge, Kortrijk un Standard Liège, Kanādas komandas Montréal Impact un Toronto FC, ASV komandu Los Angeles FC un Francijas komandu Dijon.

Beļģijas futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā, 2016. gada Eiropas čempionātā un 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Standard Liège

 Beļģijas kauss: 2010–11

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Beļģijas futbolisti
Beļģijas izlases futbolisti
Beļģijas futbola treneri
Club Brugge KV spēlētāji
Dijon FCO spēlētāji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Eno dzimušie
Antonio Kandreva

Antonio Kandreva (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijušais Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Kandreva pārstāv Itālijas Serie A komandu Sampdoria.

Savas karjeras sākumā spēlējis Ternana komandā. 2007. gadā pievienojies Udinese komandai, kurai viņš piederēja līdz 2012. gadam. Ticis izīrēts Livorno, Juventus, Parma, Cesena un Lazio komandām. Kandreva tika pārdots uz Lazio komandu, kuras rindās viņš izcīnīja Itālijas kausu. 2016. gadā pievienojies Internazionale komandai, bet 2021. gadā Sampdoria.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā, 2016. gada Eiropas čempionātā un 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Lazio

 Itālijas kauss: 2012–13

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
Udinese Calcio spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Parma F.C. spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Dženovas "Sampdoria" spēlētāji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Romā dzimušie
Gārlends

Gārlends var būt:

 Alekss Gārlends;
 Konors Gārlends.

Uzvārdi
Eders (Itālijas futbolists)

Eders Sitadins Martinss (, dzimis ), pazīstams kā Eders (Éder), ir Brazīlijā dzimis itāļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Eders pārstāv Brazīlijas A sērijas komandu São Paulo.

Dzimis Brazīlijā, Edera vecvectēvs bija itālis. 19 gadu vecumā no Brazīlijas pārcēlies uz Itālijas komandu Empoli. Vislabāk pazīstams, spēlējot Sampdoria un Internazionale komandās. 2018. gadā pievienojies Ķīnas komandai Jiangsu, bet 2021. gadā atgriezies Brazīlijā un pievienojies São Paulo.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2015. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Jiangsu Suning

 Ķīnas Superlīga: 2020

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
Empoli FC spēlētāji
Frosinone Calcio spēlētāji
Brescia Calcio spēlētāji
Dženovas "Sampdoria" spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Marko Parolo

Marko Parolo (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis tādus klubus kā Como, Pistoiese, Foligno, Hellas Verona, Cesena un Parma. 2014. gadā pievienojies Lazio komandai, kuras rindās viņš izcīnīja Itālijas kausu.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Lazio

 Itālijas kauss: 2018–19
 Supercoppa Italiana: 2017, 2019

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
Hellas Verona F.C. spēlētāji
Parma F.C. spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Lombardijā dzimušie
Eidens Makgīdijs

Eidens Makgīdijs (, dzimis ) ir Īrijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Īrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Makgīdijs pārstāv Anglijas Pirmās līgas komandu Sunderland.

Savu karjeru sācis Skotijas Premjerlīgas komandā Celtic, kur viņš izcīnīja četrus līgas titulus. 2010. gadā pievienojies Krievijas Premjerlīgas komandai Spartak Moscow. 2014. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai Everton, kur viņš nospēlēja divas sezonas. 2017. gada vasarā noslēdzis trīs gadu līgumu ar Sunderland.

Tā kā Makgīdija vecvecāki nāca no Īrijas, viņam bija iespēja pārstāvēt Īrijas futbola izlasi. Izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Celtic

 Skotijas Premjerlīga: 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2007–08
 Skotijas kauss: 2004–05, 2006–07
 Skotijas Līgas kauss: 2008–09

Sunderland

 EFL Trophy: 2020–21

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Īrijas futbolisti
Īrijas izlases futbolisti
Celtic F.C. spēlētāji
FK Spartak Maskava spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
Sheffield Wednesday F.C. spēlētāji
Sunderland A.F.C. spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Skotijā dzimušie
Oleksandrs Abramenko

Oleksandrs Abramenko (; dzimis  Harkivas apgabalā, Ukrainā) ir ukraiņu frīstailists, kas specializējies akrobātikas disciplīnā. Viņš ir 2018. gada Phjončhanas olimpisko spēļu čempions un 2022. gada Pekinas olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs. Izcīnījis sudraba medaļu arī 2019. gada Pasaules čempionātā.

O. Abramenko ir viens no vadošajiem akrobātikas disciplīnas frīstaila sportistiem pasaulē jau kopš 2012. gada, kad pirmo reizi ieguva medaļu kādā no Pasaules kausa posmiem (šis posms notika Baltkrievijā, Minskā). 2015.–2016. gada sezonā viņš uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā akrobātikas disciplīnā. Šajā sezonā uzvarēja arī savā pirmajā Pasaules kausa posmā (arī Minskā), kļūstot par pirmo Ukrainas sportistu, kam to izdevies sasniegt. Piedalījies piecās olimpiskajās spēlēs (, , , , ), 2018. gadā Phjončhanā negaidīti kļūstot par čempionu, bet 2022. gadā Pekinā izcīnot sudraba medaļu aiz Ķīnas sportista Cji Guanpu.

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Harkivas apgabalā dzimušie
Ukrainas frīstailisti
Frīstaila slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Frīstaila slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Frīstaila slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Frīstaila slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Frīstaila slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki frīstaila slēpošanā
Augstais grīslis

Augstais grīslis () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā un Āzijā. Latvijā diezgan bieži sastopama visā teritorijā, pārmitrās vietās pļavās, purvos un ūdenstilpju krastos un gar applūstošām ieplakām mežos un krūmājos.

Šīs sugas ietvaros nodala pasugas Carex elata ssp. elata un Carex elata ssp. omskiana. Abas Latvijā dažreiz aplūko kā patstāvīgas sugas.

Apraksts 
Augstais grīslis ir daudzgadīgs, 40-120 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo sugai sievišķie ziedi ir ar 2 drīksnām.

Augs veido blīvu ceru, pazemes dzinumu nav. Stublājs ir trīsšķautņains un pelēkzaļš. Lapas ir 0,4-0,6 cm platas, kopumā garas, tomēr īsākas nekā stublājs. Lapas ir pelēkzaļas, bet lapu makstis ir dzeltenbrūnas. Stublāja galotnē ir 1-2 vīrišķo ziedu vārpiņas, zem tām ir 2-4 stāvas sievišķo ziedu vārpiņas. Augšējo sievišķo vārpiņu galā ir arī vīrišķie ziedi. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa garāka nekā vārpiņa. Augļa pūslītis ir blāvi zaļš, 0,35-0,45 cm garš, ieapaļš, ar 5-7 dzīslām. Knābītis ir īss, gandrīz vesels. Segplēksne ir tumšbrūna, smaila, ar gaišu joslu vidū, īsāka un šaurāka nekā pūslītis. Zied maijā, jūnijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Kiļija

Kiļija () ir pilsēta Ukrainas dienvidrietumos, Odesas apgabala Izmajilas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Donavas Kiļijas attekas krastā  no apgabala centra Odesas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

Vēsture 
Saskaņā ar leģendu pilsētu pilsētu 4. gadsimtā p.m.ē. dibinājis Maķedonijas Aleksandrs. Pirmās rakstiskās ziņas par mūsdienu pilsētu ir no 13. gadsimta, kad šeit atradusies dženoviešu kolonija, bet pati Kiļija bija vistālāk rietumos izvietotā Zelta Ordas pilsēta. Donavas pretējā krastā atrodas Rumānijai piederošā Vecā Kilija (Chilia Veche), bet tagadējā Ukrainas krastā atradies cietoksnis, kas kontrolējis Donavas deltu. Pilsēta dažādos laikos piederējusi Ungārijai (1352-1359), Moldāvijai (1359-1484), Osmaņu Impērijai (1484-1812), Krievijas Impērijai (1812-1856), Moldāvijai (1856-1859), Rumānijai (1859-1878), Krievijai (1878-1818), Rumānijai (1918-1940) un kopš 1940. gada Ukrainas PSR un Ukrainai. Lielākā iedzīvotāju daļa ir ukraiņi un krievi, kā arī ievērojama moldāvu (rumāņu) un bulgāru diaspora. Ievērojama osta, kuģu remonta rūpnīca, pārtikas rūpniecība. Ukrainā ievērojamākais rīsu audzēšanas apvidus.

Atsauces

Ārējās saites
UgunsGrēks. Atgriešanās.

"UgunsGrēks. Atgriešanās." ir latviešu televīzijas seriāls, kas iznāca Go3 platformā 2022. gada 10. oktobrī. Pēc piecu gadu pārtraukuma, 2022. gada 11. aprīlī paziņoja, ka seriāls "UgunsGrēks" atgriežas ar "Atgriešanās" sezonu. "UgunsGrēks. Atgriešanās." ir turpinājums Latvijas Televīzijas seriālam "Neprāta cena", kā arī TV3 seriālam "UgunsGrēks". Seriāla notikumi filmēti arī Bīriņu pils viesnīcā, kas arī realitātē darbojas kā viesnīca. Vienlaikus ar sezonas atklāšanu, iznāca aizkulišu seriāls "UgunsGrēks. Aizkadri".

Sezonas

Galvenie tēli un aktieri

 Aivars Pētersons (Uldis Dumpis) - viesnīcas īpašnieks. Juties nodevis un aizslēdza viesnīcu, pēc tam, kad kāds izpļāpājas presei par Aivara konfidenciālo biznesa saietu. Uzrīkojis spēli vecajiem darbiniekiem, kuras balvā ir pils.
 Cēzars Andersons (Normunds Bērzs) - Augusta bioloģiskais tēvs. Slims ar mēnesserdzību.
 Milda Upīte (Ilze Vazdika) -  Leona krustmāte, Zentas nelaiķa vīra māte. Dzīvo kopā ar Zentu. Pētersonu viesnīcas bijusī kafejnīcas šefpavāre, kura ieradusies viesnīcā pēc Aivara lūguma.
 Leons Timmermanis (Ģirts Ķesteris) - ārsts, Elizabetes vīrs un Augusta patēvs. Pēc Aivara ielūguma ieradās viesnīcā.
 Zenta Upīte (Regīna Devīte) - Mildas nelaiķa dēla sieva. Bieži vien ir bezkaunīga, patīk baumot, melot un kādreiz ar to arī nopelnīt. Piemīt vēlme piesavināties kaut ko svešu un noklausīties citu sarunas. Aizdedzināja Silvijas gleznu.
 Silvija Felzenbahere (Ilze Pukinska) -  Vadima sieva. Laulībā ar Vadimu ir dzimuši dvīņi.
 Vadims Felzenbahers (Jakovs Rafalsons) - Helēnas tēvs, Silvijas vīrs, ir dvīņi no sievas Silvijas.
 Helēna Felzenbahere (Zane Daudziņa) - Vadima meita, ir meita Anna. Ir sava tēva mīlule. 
 Gunārs Liepiņš (Egils Melbārdis) - Pētersona viesnīcas bijušais kafejnīcas īpašnieks, pirms tam bārmenis. Meloja, ka pieder bārs. Strādāja kopā ar Sofiju bārā.
 Emīls (Oskars Florencs-Vīksne) - Helēnas fotogrāfs. Patīk Sofija.
 Augusts Andersons (Kārlis Tols) - Elizabetes un Cēzara dēls, ieradies viesnīcā kopā ar patēvu.
 Ivars (Jurģis Spulenieks) - privātdetektīvs. Bargs pret Sofiju un Kristiānu. Strādā Aivara labā.
 Lola (Anna Jagudina) (Everita Pjata-Gertnere) - Helēnas meita. Ralfa sekretāre.
 Ralfs (Rihards Zelezņevs) - Sofijas brālis.

Skatīt arī 
 "Neprāta cena"
 "UgunsGrēks"

Atsauces

Ārējās saites 
 TVplay profils
Elizeu

Elizeu Pereira duš Santušs (, dzimis ) ir bijušais Portugāles futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Portugāles futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Portugāles komandā Belenenses, bet savu karjeras lielāko daļu pavadījis Spānijas komandā Málaga, kur kopumā nospēlējis 224 mačus un guvis 27 vārtus. 2014. gadā Elizeu pievienojās Portugāles komandai Benfica, kur viņš izcīnīja trīs Portugāles Premjerlīgas čempionu titulus.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Lazio

 Supercoppa Italiana: 2009

Benfica

 Portugāles Premjerlīga: 2014–15, 2015–16, 2016–17
 Taça de Portugal: 2016–17
 Taça da Liga: 2014–15, 2015–16
 Supertaça Cândido de Oliveira: 2014, 2016, 2017

Portugāle

 Eiropas čempionāts: 2016

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Portugāles futbolisti
Portugāles izlases futbolisti
Málaga CF spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
Lisabonas "Benfica" spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Ģerģs Garičs

Ģerģs Garičs (, dzimis ) ir bijušais ungāru izcelsmes Austrijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Austrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Austrijas komandā Rapid Wien, kuras rindās viņš izcīnīja vienu Austrijas Bundeslīgas čempionu titulu. Vēlāk pārstāvējis Itālijas komandas Napoli, Atalanta, Bologna un Imolese, kā arī Vācijas komandu Darmstadt 98.

Austrijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Piedalījies 2008. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Rapid Wien

 Austrijas Bundeslīga: 2004–05

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Austrijas futbolisti
Austrijas izlases futbolisti
SSC Napoli spēlētāji
Bergamo "Atalanta" spēlētāji
Bologna F.C. 1909 spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Vašas meģē dzimušie
Zlatko Junuzovičs

Zlatko Junuzovičs (, dzimis ) ir Austrijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Austrijas futbola izlases dalībnieks.

Karjeras sākumā pārstāvējis Austrijas komandas Grazer AK, Austria Kärnten un Austria Wien. Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Vācijas Bundeslīgas komandā Werder Bremen, kur viņš septiņu sezonu laikā kopumā nospēlēja 197 mačus un guva 22 vārtus. 2018. gadā pievienojies Austrijas komandai Red Bull Salzburg.

Austrijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Red Bull Salzburg

 Austrijas Bundeslīga: 2018–19, 2019–20
 Austrijas kauss: 2018–19, 2019–20

Individuālie sasniegumi

 Austrijas gada futbolists: 2010

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Austrijas futbolisti
Austrijas izlases futbolisti
Brēmenes "Werder" spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Heincs Lindners

Heincs Lindners (, dzimis ) ir Austrijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Lindners pārstāv Šveices Superlīgas komandu Basel.

Iepriekš spēlējis Austrijas komandā Austria Wien, Vācijas komandās Eintracht Frankfurt un Wehen Wiesbaden, kā arī Šveices komandā Grasshoppers.

Austrijas futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Austrijas futbolisti
Austrijas izlases futbolisti
Frankfurtes "Eintracht" spēlētāji
Grasshopper Club Zürich spēlētāji
FC Basel spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Augšaustrijā dzimušie
Mārtins O'Nīls

Mārtins Hjū Maikls O'Nīls (, dzimis ) ir Ziemeļīrijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcija, bijis Ziemeļīrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu spēlētāja karjeru sācis Ziemeļīrijā, bet 1971. gadā pievienojies Anglijas komandai Nottingham Forest, kur pavadījis savas karjeras lielāko posmu. Nottingham Forest rindās viņš izcīnīja vienu Pirmās Divīzijas titulu un Eiroaps kausu 1977–78. un 1978–79. gada sezonā.

Ziemeļīrijas futbola izlases sastāvā debitējis 1971. gadā. Ar izlasi piedalījies 1982. gada FIFA Pasaules kausā, kur viņš bija komandas kapteinis.

Kā treneris O'Nīls ir vadījis vairākas komandas Anglijā un Skotijā. Ar Leicester City komandu divreiz ieguvis Anglijas Līgas kausu, ar Celtic ieguvis trīs Skotijas Premjerlīgas titulus. No 2013. līdz 2018. gadam vadījis Īrijas futbola izlasi.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Nottingham Forest

 Anglijas Pirmā divīzija: 1977–78
 Anglijas Līgas kauss: 1977–78, 1978–79
 FA Charity Shield: 1978
 Eiropas kauss: 1977–78, 1978–79
 Eiropas Superkauss: 1979

Trenera karjera 
Leicester City

 Anglijas Līgas kauss: 1996–97, 1999–2000

Celtic

 Skotijas Premjerlīga: 2000–01, 2001–02, 2003–04
 Skotijas kauss: 2000–01, 2003–04, 2004–05
 Skotijas Līgas kauss: 2000–01

Ārējās saites 

1952. gadā dzimušie
Ziemeļīrijas futbolisti
Ziemeļīrijas izlases futbolisti
Ziemeļīrijas futbola treneri
Īrijas futbola izlases treneri
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
Norwich City F.C. spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
Fulham FC spēlētāji
1982. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā treneri
Šebekina

Šebekina () ir apgabala pakļautības pilsēta Krievijā, Belgorodas apgabalā, Šebekinas rajona centrs. Izvietojusies apgabala dienvidos Ņežegoļas upes krastos 32 km no apgabala centra Belgorodas un 7 km no Ukrainas robežas.

Vēsture 
Dibināta 1713. gadā kā Šibekinas sloboda (nosaukta pēc pirmā zemes īpašnieka apakšpulkveža Ivana Šibeko). 19. gadsimtā sloboda kļuva par pagasta centru. 1836. gadā Šibekinu nopirka ģenerālleitnants Aleksejs Rebinders un slobodā sāka attīstīties cukura un ķieģeļu ražošana. 20. gadsimta sākumā Šebekinas cukura rūpnīca bija lielākā Krievijā. 1928. gadā Šebekina kļuva par rajona centru, bet 1938. gadā — par pilsētu. 1948. gadā uzbūvēta liela sadzīves ķīmijas rūpnīca.

Atsauces

Ārējās saites
Kobeļaki

Kobeļaki () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Poltavas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidos Vorsklas upes krastos  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta dibināta 16. gadsimta beigās vai 17. gadsimta sākumā; 1620. gadā tā jau atzīmēta kartē. 1648. gadā Kobeļaki kļūst par kazaku Poltavas pulka sotņas miestu. 1768. gadā krievu-turku kara laikā pilsēta nopostīta. No 1803. gada apriņķa centrs. 1870. gadā uzbūvēts dzelzceļš; pilsēta kļūst par ievērojamu tirdzniecības centru ar 5 ikgadējiem gadatirgiem. No 1923. gada rajona centrs. Mūsdienās attīstīta pārtikas un vieglā rūpniecība.

Atsauces

Ārējās saites
Karļivka

Karļivka () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Poltavas apgabala Poltavas rajonā. Izvietojusies apgabala austrumos Orčikas upes krastā  no apgabala centra Poltavas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

Vēsture 
Vēstures avotos Karļivkas sloboda pirmoreiz minēta 1731. gadā. 1863. gadā kļūst par pagasta centru, no 1925. gada — rajona centrs. 1938. gadā piešķirts pilsētciemata statuss, bet no 1957. gada — pilsēta. Pilsētā attīstīta mašīnbūve un pārtikas rūpniecība.

Atsauces

Ārējās saites
Mirusī zona

"Mirusī zona" () ir 1983. gada ASV zinātniskās fantastikas trillera filma, kuras režisors ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Kristofers Volkens, Brūka Adamsa, Toms Skerits, Herberts Loms, Entonijs Zerbe, Kolīna Djūhērsta un Mārtins Šīns. Filma ir balstīta uz Stīvena Kinga 1979. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

Filma ir par skolotāju Džoniju Smitu (Volkens), kurš, atmostoties no komas, atklāj, ka viņam piemīt spēja redzēt cilvēku pagātni, tagadni un nākotni.

"Mirusī zona" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. "Mirusī zona" tiek uzskatīta par vienu no labākajām Kinga romānu ekranizācijām.

Atsauces

Ārējās saites 

1983. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Paramount Pictures filmas
Deivida Kronenberga filmas
Luiss Gustavu

Luiss Gustavu Diass (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Gustavu pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Fenerbahçe.

Savas karjeras sākumā pārstāvējis vairākas Brazīlijas komandas. 2007. gadā pievienojies Vācijas komandai 1899 Hoffenheim. Vēlāk pārstāvējis arī Bayern Munich un VfL Wolfsburg. Ar Bayern Munich komandu 2013. gadā uzvarējis Vācijas Bundeslīgā un UEFA Čempionu līgā. No 2017. līdz 2019. gadam spēlējis Ligue 1 komandai Marseille.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 2012–13
 Vācijas kauss: 2012–13
 Vācijas Superkauss: 2012
 UEFA Čempionu līga: 2012–13

VfL Wolfsburg

 Vācijas kauss: 2014–15
 Vācijas Superkauss: 2015

Brazīlija

 FIFA Konfederāciju kauss: 2013

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Brazīlijas futbolisti
Brazīlijas izlases futbolisti
TSG 1899 Hoffenheim spēlētāji
Minhenes "Bayern" spēlētāji
VfL Wolfsburg spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ernanišs

Andersons Ernanišs de Karvaļu Vjana Lima (, dzimis ), pazīstams kā Ernanišs (Hernanes), ir Brazīlijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Ernanišs pārstāv Brazīlijas komandu Sport Recife.

Savu karjeru sācis Brazīlijas komandā São Paulo, kur viņš izcīnīja divus Brazīlijas A sērijas titulus. 2010. gadā viņš pievienojās Itālijas Serie A komandai Lazio. Itālijā spēlējis arī Internazionale un Juventus, kuras rindās viņš 2016. gadā kļuva par Itālijas čempionu. Spēlējis arī Ķīnā, bet 2019. gadā atgriezies São Paulo. 2021. gadā pievienojies savas dzimtās pilsētas komandai Sport Recife.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur tika izcīnīta bronzas medaļa.

Sasniegumi 
São Paulo

 Brazīlijas A sērija: 2007, 2008
 Campeonato Paulista: 2021

Lazio

 Itālijas kauss:  2012–13

Juventus

 Itālijas A sērija: 2015–16
 Itālijas kauss: 2015–16

Brazīlija

 Vasaras olimpiskās spēles bronzas medaļa: 2008
 FIFA Konfederāciju kauss: 2013

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Brazīlijas futbolisti
Brazīlijas izlases futbolisti
S.S. Lazio spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Bernards (futbolists)

Bernards Anisiu Kaldeira Duarti (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Bernards pārstāv AAE komandu Sharjah.

Savu karjeru sācis Brazīlijas komandā Atlético Mineiro. 2013. gadā par 25 miljoniem eiro Bernards pievienojās Ukrainas komandai Shakhtar Donetsk, ar ko viņš izcīnīja trīs Ukrainas Premjerlīgas titulus. 2018. gadā kā brīvais aģents pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai Everton.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Atlético Mineiro

 Campeonato Mineiro: 2012, 2013
 Copa Libertadores: 2013

Shakhtar Donetsk

 Ukrainas Premjerlīga: 2013–14, 2016–17, 2017–18
 Ukrainas kauss: 2015–16, 2016–17, 2017–18
 Ukrainas Superkauss: 2014, 2015, 2017

Brazīlija

 FIFA Konfederāciju kauss: 2013

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Brazīlijas futbolisti
Brazīlijas izlases futbolisti
Everton F.C. spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji