Ubuntu Linux

Ubuntu (IPA izruna: ) ir brīva un atvērta pirmkoda Linux distributīvs, kas ir bāzēts uz Debian GNU/Linux. Ubuntu oficiāli ir izlaists trīs variantos: Desktop, Server, un Core lietu interneta ierīcēm un robotiem. Visas versijas var izmantot datorā vai virtuālā mašīnā. Ubuntu ir populāra operētājsistēma mākoņskaitļošanai ar OpenStack atbalstu.

Ubuntu izstrādes ciklu veido relīzes katrus 6 mēnešus, ar ilgtermiņa atbalstu relīzēm katrus divus gadus. Šobrīd pēdējā versija tika palaista 2020. gada 23. aprīlī, pēdējā versija ir arī jaunākā ilgtermiņa atbalsta versija Ubuntu 20.04 ("Focal Fossa"), kas būs vispārīgi atbalstīta līdz 2025. gadam un līdz 2030. gadam par atsevišķu maksu.

Ubuntu izstrādā Canonical, un citu izstrādātāju kopiena pēc meritokrātijas pārvaldības modeļa. Canonical nodrošina drošības atjauninājumus un atbalstu katram Ubuntu relīzei, sākot no izlaišanas datuma un līdz brīdim, kad relīze sasniedz norādīto ekspluatācijas laika beigu datumu. Canonical rada ieņēmumus, pārdodot ar Ubuntu saistītus maksas pakalpojumus.

Distributīva nosaukums ir cēlies no Dienvidāfrikas zulu un kosu tautu priekšstata ubuntu, kas nozīmē “Es esmu tas, kas es esmu, pateicoties tam, kas mēs visi esam”. Ubuntu sauklis "Linux cilvēcīgām būtnēm" ietver vienu no tā galvenajiem mērķiem — padarīt Linux pieejamāku un vienkāršāk lietojamu.

Vēsture un attīstība 
Ubuntu projekta sākotnējais nosaukums bija no-name-yet.com.

Ubuntu ir veidots, pamatojoties uz Debian arhitektūru un infrastruktūru, un tajā ietilpst Linux serveris, stacionāro datoru un pārtrauktu tālruņu un planšetdatoru operētājsistēmu versijas. Ubuntu izlaiž atjauninātās versijas, ik pēc sešiem mēnešiem. Ubuntu pirmais izlaidums 2004. gada 20. oktobrī sākās kā pagaidu nodalīšanās no Debian GNU/Linux, ar mērķi regulāri izmantot Debian kodu, lai būtu iespējams izlaist jaunu Ubuntu versiju ik pēc sešiem mēnešiem, solī ar GNOME sešu mēnešu izlaides ciklu. Atšķirībā no citiem Debian atvasinājumiem kā, piemēram, Xandros, Linspire un Libranet, Canonical Ubuntu distributīvā saglabā Debian filozofiju un pārsvarā lieto brīvo programmatūru nevis iekļauj savā biznesa modelī patentētās lietotnes.

Ubuntu lieto Debian Advanced Packaging Tool instalēto pakotņu pārvaldīšanai. Ubuntu pakotnes parasti ir balstītas uz pakotnēm no Debian nestabilā repozitorija, lai arī tās ne vienmēr ir savienojamas savā starpā. Vairāki Ubuntu izstrādātāji ir arī pakotņu uzturētāji Debian repozitorijos un Ubuntu izmaiņas tiek ieguldītas atpakaļ Debian, to izmaiņu brīdī, nevis pēc to izlaides. Jans Mērdoks, Debian dibinātājs, 2005. gada aprīlī kritizēja Ubuntu attiecībā uz nesaderību starp tā pakotnēm un Debian Sarge pakotnēm, norādot, ka Ubuntu ir novirzījies pārāk tālu lai saglabātu saderību.

Iekļautās programmas 

Ubuntu kā grafisko lietotāja saskarni izmanto Unity lietotāja saskarni ar GNOME logu pārvaldnieku. Ir iespējams izmantot citas grafiskas vides, instalējot tos atsevišķi vai izmantojot dažādas Ubuntu versijas, piemēram ar KDE logu pārvaldnieku - Kubuntu, ar Xfce - Xubuntu, ar LXDE - Lubuntu un citas versijas.

Ubuntu pakotnes tiek dalītas 4 lielās repozitoriju grupās atkarībā no tā, kas uztur programmatūru (Canonical vai Ubuntu kopiena) un vai tā atbilst Ubuntu brīvās programmatūras noteikumiem.

Pie nebrīvās programmatūras grupas pieder pakotnes ar slēgto pirmkodu, piemēram video karšu dziņi (Nvidia, AMD) u.c.

Ubuntu Linux versijas

Skatīt arī 
 Debian
 Edubuntu
 Kubuntu
 Linux Mint
 Xubuntu

Atsauces

Ārējās saites 

 Ubuntu oficiālā mājaslapa
 latviešu Ubuntu resurss 

Uz Debian bāzēti distributīvi
Operētājsistēmas
Linux distributīvi