joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Velēnu podzolētā augsne

Velēnu podzolētā augsne - viens no augšņu tipiem. Podzolēšanās procesā izveidojies īpatnējs augsnes profils ar izskalošanās (podzola) un ieskalošanās (iluviālo) horizontu. Velēnu vidēji un stipri podzolētās augsnēs zem neliela trūdvielu akumulācijas horizonta izveidots gaiši pelēks, barības vielām nabadzīgs podzola horizonts, kam seko brūni sarkanīgs iluviālais horizonts. Smilts augšņu profili ir biezāki nekā augsnēm uz pārējiem cilmiežiem, ar labāk izteiktiem horizontiem. Nereti iluviālajā horizontā sastopams ortšteins un iluviālais humuss. Mālainu augšņu profili ir īsāki un vājāk diferencēti nekā smilts augšņu profili. Tā kā liela daļa Latvijas augšņu cilmiežu ir karbonātiski, tad arī podzolēto augšņu profilos dažādos dziļumos (dziļāk par 60 cm) atkarībā no izskalošanās pakāpes atrodas karbonāti. Latvijā velēnu podzolētās augsnes aizņem 45,8% no valsts teritorijas. Sevišķi daudz podzolēto augšņu Latvijā ir Gulbenes, Rēzeknes, Saldus un Cēsu rajonā (vairāk par 80% no attiecīgo rajonu teritorijas). 

Podzolēto augšņu agronomiskās īpašības ir sliktas: skāba reakcija, nedaudz humusa, trūdvielu akumulācijas horizonts plāns, pa lielākai daļai bezstruktūras, tajā ir maz augiem uzņemamo barības vielu.

Velēnu vāji podzolētā augsne 
Velēnu vāji podzolētajās augsnēs dominē velēnu veidošanās process. Šīs augsnes aizņem 14,4% no Latvijas teritorijas. Tās ir labi vai vidēji iekultivētas. Augšņu reakcija ir vāji skāba, samērā labi izveidots trūdvielu horizonts, zem kura manāmas podzola horizonta pazīmes, tām seko vāji izteikts iluviālais horizonts. Virsējā horizontā ir 2 - 4% trūdvielu. Šo augšņu agronomiskās īpašības lielā mērā nosaka cilmieža mehāniskais sastāvs, trūdvielu horizonta biezums un trūdvielu daudzums tajā. Pie labākajām Latvijas augsnēm pieder vāji podzolētās smilšmāla un mālsmilts augsnes, kas labos agrotehniskos apstākļos var dot augstas lauksaimniecības kultūraugu ražas. Visvairāk šādu augšņu ir Valmieras, Cēsu, Madonas un Tukuma rajonā (23 - 30% attiecīgo rajonu kopplatības).

Velēnu vidēji podzolētā augsne 
Velēnu vidēji podzolētās augsnes aizņem samērā lielas platības, kas nesenā pagātnē apgūtas lauksaimniecībā, bet vairāk raksturīgas mežiem. Augsnes skābas, apmaiņas bāzēm nepiesātinātas, trūdvielu akumulācijas un podzola horizonti apmēram vienādā biezumā, trūdvielu maz (1,5 - 3%), maz arī augiem uzņemamo barības vielu. Dabiskā stāvoklī velēnu vidēji podzolētās augsnes neapmierina lauksaimniecības kultūraugu prasības. Skābās reakcijas ietekmē augsnē parādās kustīgais alumīnijs, fosforskābe saistās grūti šķīstošos savienojumos, augsnē maz baktēriju. Nelielais trūdvielu daudzums negatīvi ietekmē arī augsnes siltuma un mitruma režīmu. Radikālākais šo augšņu ražības celšanas līdzeklis ir kaļķošana.

Velēnu stipri podzolētā augsne 
Velēnu stipri podzolētās augsnēs izskalošanās process noris vēl intensīvāk nekā velēnu vidēji podzolētajās augsnēs. Augsnes ļoti skābas, podzola horizonts dziļām mēlēm iestiepjas blīvā iluviālajā horizontā, kurā ir daudz ortšteina un iluviālā humusa. Šīs augsnes ir grūti iekultivējamas, lauksaimniecībā izmantotas maz, vairāk sastopamas mežos.

Augsnes
Velēnu karbonātu augsne

Velēnu karbonātu augsne ir viens no augšņu tipiem. Šīm augsnēm ir laba dabiskā auglība, labas fiziskās īpašības. Podzolēšanās process šajās augsnēs neattīstās, jo kalcijs un magnijs neitralizē krēnskābes, kas rodas, sadaloties augu atliekām. Šajās augsnēs labi aug tādi prasīgi lauksaimniecības kultūraugi un cukurbietes un ziemas kvieši. Augšņu reakcija ir neitrāla, trūdvielu horizonta biezums 20–30 cm, trūdvielu daudzums — līdz 5%.

Reljefa pazeminājumos un līdzenumos, kur ir slikti noteces apstākļi, izveidojušās purvainās (velēnu gleja un glejotās, podzolētās gleja un glejotās) un purvu augsnes, kuru virskārtā krājas trūdvielas vai kūdra, bet dziļākie horizonti glejoti.

Latvijā vienlaidu platībās velēnu karbonātu augsnes visvairāk sastopamas Dobeles (37% rajona kopplatības) un Bauskas (33%) rajonā.

Atsauces 

Augsnes
Velēnu gleja augsne

Velēnu gleja augsne ir viens no augšņu tipiem. Tās veidojušās uz karbonātu cilmiežiem palielināta mitruma daudzuma ietekmē. Šīm augsnēm raksturīgs labi izveidots, biezs trūdvielu akumulācijas horizonts, nereti virskārtā ir līdz 30 cm biezs kūdras slānis. Augsnes reakcija vāji skāba līdz neitrāla. Podzolēšanās nav novērojama, bet raksturīgs glejošanās process, kā rezultātā radušies gleja plankumi vai viendabīgs zilganzaļš horizonts. Augsnēs uz mālainiem cilmiežiem gleja horizonts ir blīvs, ūdens mazcaurlaidīgs. Pēc šo augšņu mitruma noregulēšanas nepieciešams aktivizēt mikroorganismu darbību un apgādāt augsnes ar kālija un fosfora savienojumiem.

Latvijā velēnu gleja un glejotās augsnes sastopamas Zemgales līdzenuma reljefa pazeminājumos, tās veido augšņu kompleksus ar velēnu karbonātu augsnēm. Daudz velēnu gleja augšņu ir arī Valmieras (ap 20% rajona kopplatības), Rīgas (24%), Talsu (29%) rajonā.

Atsauces 

Augsnes
Parlaments

Parlaments ( — ‘pārrunas’) ir pilnīgi vai daļēji ievēlējama augstākā valsts pārstāvniecības institūcija ar, parasti konstitūcijā noteiktām, piemēram, likumdošanas varas, funkcijām. Dažādās valstīs parlamentu sauc citādi, piemēram, Latvijā tā ir Saeima, Lietuvā — Seims, Igaunijā — Rīgikogu, Krievijā — Valsts Dome. Likumu pieņemšanas sapulci par parlamentu pirmo reizi nosauca Anglijā. Par vecāko parlamentu uzskata Altingu (Islandes parlamentu), kas sanāk kopā kopš 930. gada.

Veidus, kā tiek organizēta parlamenta locekļu izraudzīšana, sauc par balsošanas sistēmām (vēlēšanu sistēmām). Ir mažoritārā (izvēlas parlamenta locekļus no vēlēšanu apgabaliem), proporcionālā un jauktā balsošanas sistēma.

Parlamentāri demokrātiskās valstīs parlaments pilda vienu no trim galvenajām varas funkcijām, visbiežāk, likumdevējvaras funkciju. Parlamenta uzdevumi ir likumu pieņemšana un likumprojektu virzīšana izpildvaras orgānam, kas visbiežāk ir valdība. Parlaments sastāv no parlamenta galvas (spīkera vai prezidenta) un parlamentāriešiem. Daudzās valstīs parlamenti ir spējīgi arī izteikt neuzticību valdībai un ierosināt prezidenta impīčmentu.

Mūsdienu politikā, kā arī vēsturē līdzīgas funkcijas kā parlaments dažās valstīs pilda un pildīja senāts, sinods un kongress.

Vienpalātas un divpalātu parlamenti 

Dažādās valstīs ir atšķirīgas parlamentu sistēmas, tas ir, ir divpalātu parlamenti, vienpalātas parlamenti un vienpalātas parlamenti ar likumapspriedes institūciju. Divpalātu parlamenti dalās augšpalātā un apakšpalātā. Augšpalāta parasti tiek veidota mazāk demokrātiski nekā apakšpalāta. Apakšpalātu ievēl tauta. Likumus, kurus apstiprina apakšpalāta, parasti tiek caurskatīt vēlreiz augšpalātā. Savukārt vienpalātas parlamentu vienmēr ievēl iedzīvotāji. Vēlēšanas notiek regulāri, parasti reizi 4 vai 5 gados.

Parlamentos parasti darbojas arī komitejas un komisijas noteiktos jautājumos, piemēram, ārlietās un saimniecībā. Tie arī iesaistīti parlamentu lēmumu sagatavošanā. Tāpat parlamentos tiek veidotas frakcijas, visbiežāk pēc politisko partiju principa.

Vēsturiski ir bijuši arī trīs palātu parlamenti, piemēram, Dienvidāfrikā aparteīda laikā vai Simona Bolivara valdīšanas laikā Lielajā Kolumbijā.

Starptautiskie parlamenti 
Eksistē vairākas starptautiskas organizācijas, kuras pakļaujas parlamenta definīcijai, piemēram, Eiropas Parlaments vai Latīņamerikas parlaments.

Saeima 

Latvijā Saeimas 100 deputātus vēlē reizi 4 gados vispārīgās, vienlīdzīgās, tiešās, aizklātās un proporcionālās vēlēšanās. Saeimas darbību regulē Satversme un Saeimas Kārtības rullis.

Atsauces

Ārējās saites
Angolas ģerbonis

Angolas Republikas ģerbonis ir viens no Angolas simboliem. Ģerbonis veidots neheraldiskā stilā pēc sociālistisko valstu valsts simbolu parauga.

Ģerboņa centrā zilā laukā sarkana saule, virs kuras izvietotas sakrustotas mačete un kaplis, kas simbolizē lauksaimniecību un atbrīvošanās cīņas. Austošā saule simbolizē jauno valsti, kas neatkarību no Portugāles ieguva 1975. gadā. Virs mačetes un kapļa novietotā zelta piecstaru zvaigzne simbolizē starptautisko solidaritāti un progresu. Ģerboni apjož no vienas puses puse zobrata, kas simbolizē rūpniecību, un no otras kukurūzas, kafijas un kokvilnas kūlis — galvenās lauksaimniecības kultūras. Pie ģerboņa pamatnes novietota atvērta grāmata, kas simbolizē izglītību un kultūru. No apakšas ģerboni apvij zelta lenta ar valsts nosaukumu "República de Angola".

Atsauces

Skatīt arī 
 Angolas karogs

Angolas nacionālie simboli
Valstu ģerboņi
Aglomerācija

Aglomerācija jeb pilsētkopa ir kompakts apdzīvoto vietu izvietojums, parasti tās ir viena liela un vairākas mazākas pilsētas, kuras atrodas visās pusēs lielās pilsētas tuvumā. Latvijā vienīgā lielā aglomerācija ir Rīgas aglomerācija, kur ap Rīgu ir izvietojušās vairākas pilsētas (Jūrmala, Jelgava, Olaine, Ogre, Salaspils, Ikšķile, Saulkrasti un daudzi ciemati).

Izšķir monocentriskās (viena liela un vairākas mazas pilsētas, piemēram, Rīgas, Maskavas aglomerācijas) un policentriskās aglomerācijas (vairākas lielas vai vidēji lielas pilsētas atrodas ļoti tuvu viena otrai un visas ir aptuveni vienādi lielas, piemēram, Reina — Rūra Vācijā).

 
Aglomerāciju veidošanās iemesli:

 Masu darba, mācību, sadzīves, kultūras un atpūtas braucieni (svārstmigrācija), 
 1,5-stundu pieejamība pa transporta koridoriem, autoceļiem, upēm,
 Regulāra elektrovilcienu, autobusu un kuģu satiksme, 
 Tuvumā ir vismaz dažas pilsētas un tās atrodas netālu viena no otras.

Pasaules 10 lielākās pilsētu aglomerācijas

Skatīt arī 
 Pilsēta
 Urbanizācija

Atsauces 

Demogrāfija
2009. gada Cesvaines novada domes vēlēšanas

2009. gada Cesvaines novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Cesvaines novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 2 kandidātu saraksti, kas veidoti no 17 kandidātiem. Cesvaines novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Cesvaines novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Savam novadam" (82,51%), bet novada domē iekļuva arī otrs saraksts "Mēs Cesvainei". Cesvaines novada domes vēlēšanās piedalījās 1 038 vēlētāji jeb 42,3% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 035, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 962 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Cesvaines novada kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Cesvaines novads
2009. gada Cēsu novada domes vēlēšanas

2009. gada Cēsu novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Cēsu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 8 kandidātu saraksti, kas veidoti no 105 kandidātiem. Cēsu novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Cēsu novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partija (58,45%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 8 sarakstiem. Cēsu novada domes vēlēšanās piedalījās 7595 vēlētāji jeb 50,34% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7554, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7420 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Cezsu novads
2009. gada Garkalnes novada domes vēlēšanas

2009. gada Garkalnes novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Garkalnes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 128 kandidātiem. Garkalnes novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Saskaņas centrs (27,37%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 10 sarakstiem. Garkalnes novada domes vēlēšanās piedalījās 2633 vēlētāji jeb 58,96% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2616, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2579 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Garkalnes novads
2009. gada Gulbenes novada domes vēlēšanas

2009. gada Gulbenes novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Gulbenes novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 115 kandidātiem. Gulbenes novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Gulbenes novadā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (28,85%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 7 sarakstiem. Gulbenes novada domes vēlēšanās piedalījās 8618 vēlētāji jeb 44,4% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 8582, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 8424 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Gulbenes novads
2009. gada Jaunpiebalgas novada domes vēlēšanas

2009. gada Jaunpiebalgas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Jaunpiebalgas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 59 kandidātiem. Jaunpiebalgas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Jaunpiebalgas novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Mūsu novads - mūsu mājas - mūsu atbildība" (56,58%), bet novada domē iekļuva arī pārējie trīs saraksti. Jaunpiebalgas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 075 vēlētāji jeb 50,66% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 1 071, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 060 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Jaunpiebalgas novads
2009. gada Krimuldas novada domes vēlēšanas

2009. gada Krimuldas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Krimuldas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 84 kandidātiem. Krimuldas novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Krimuldas novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Rīgas apriņķa novadu apvienība (53,13%), bet novada domē iekļuva arī pārējie pieci saraksti. Krimuldas novada domes vēlēšanās piedalījās 2419 vēlētāji jeb 53,66% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2413, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2377 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Krimuldas novads
Brānu kosmoloģija

Elementārdaļiņu fizikā un kosmoloģijā par brānu kosmoloģiju jeb brānu teoriju (vārds "brāna" ir darināts no vārda "membrāna") sauc teoriju kopumu, kas galvenokārt ir iegūtas no superstīgu teorijas un M-teorijas.

Šī teorija radās no vēlmes gravitāciju izskaidrot kvantu līmenī.

No četrām Visuma fundamentālajām mijiedarbībām (sk. sarakstu apakšā) gravitācija ir visvājākā. Šis fakts mudināja dažus zinātniekus uzdot jautājumu: "Vai gravitācija patiešām ir tik vāja vai arī tikai šķiet tāda, jo darbojas attālumos, kādus mēs nespējam aptvert?"

Ja pieņem, ka membrāna ir divdimensiju virsma, kas atdala divas trīsdimensiju telpas, tad saskaņā ar Brānas teoriju četras zināmās dimensijas (trīs dimensijas telpai un viena - laikam) patiesībā var būt membrāna starp telpām kosmosā, kam piemīt vēl papildu dimensijas. Šīs telpas augstākās dimensijas mums ir nesasniedzamas tāpēc, ka gan mēs, gan zināmās fundamentālās mijiedarbības (izņemot gravitāciju) ir saistītas ar membrānu.

Ja tā ir taisnība (un tas ir ļoti liels "ja"), tad tas izskaidrotu to, kāpēc gravitācija izrādās tik vāja mijiedarbība. Būtībā šī teorija apgalvo, ka telpai varētu būt 11 dimensijas - četras līdz šim zināmās un vēl citas septiņas, kuras tiek uzskatītas par eksistējošām

Četras fundamentālās mijiedarbības Visumā:

 Elektromagnētiskā mijiedarbība
 Gravitācijas mijiedarbība
 Stiprā mijiedarbība
 Vājā mijiedarbība

Papildu literatūra 

 .
 .

Skatīt arī 

 Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs
 M-teorija
 Superstīgu teorija

Elementārdaļiņu fizika
Menisks (anatomija)

Menisks ir divi pusmēness formas skrimšļi starp lielo liela kaulu un augšstilba kaulu ceļa locītavā. Meniska funkcija ir ceļa locītavā izlīdzināt ķermeņa svaru. Ja nebūtu meniska, tad ķermeņa svars uz kāju kauliem gultos nevienmērīgi un veidotu pārlieku liela spēka ietekmi uz noteiktām kaulu vietām. Tas veicinātu agrīnu ceļa locītavas artrīta veidošanos. 

Meniska plīsums, kas izpaužas kā asas sāpes celī, ceļa pietūkums, ierobežota ceļa locītavas kustība un klikšķoša skaņa celī, ir biežākais ceļa locītavas sāpju cēlonis. Visbiežāk meniska plīsuma iemesls ir dažādas traumas, tomēr meniska plīsumu var izraisīt arī slimības vai deģeneratīvie procesi, kas raksturīgi vecākiem cilvēkiem.

Meniska plīsumu ārstē ar operāciju, kuras laikā traucēklis no ceļa tiek izņemts. Reizēs, kad meniska plīsums ir neliels, var izlīdzēties ar ārstnieciskām procedūrām bez ķirurģiskas iejaukšanās. Tomēr, ja nākotnē fiziskās slodzes laikā sāpes un uztūkums rodas no jauna, traucēklis no ceļa jāizņem.

Apakšējās ekstremitātes anatomija

pl:Staw kolanowy#Łąkotki
2009. gada Lielvārdes novada domes vēlēšanas

2009. gada Lielvārdes novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Lielvārdes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 100 kandidātiem. Lielvārdes novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Pilsoniskā savienība (40,73%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 7 sarakstiem. Lielvārdes novada domes vēlēšanās piedalījās 4 527 vēlētāji jeb 53,78% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 4 449, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 4 369 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Lielvārdes novads
Daugmale

Daugmale ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Daugmales pagastā, pagasta centrs. Atrodas Daugavas kreisajā krastā iepretī Ikšķilei. Atrodas pie autoceļa P85 14 km no Ķekavas un 30 km no Rīgas centra. Cauri Daugmalei tek Raģupīte, uz kuras pie šosejas uzpludināti divi dīķi. 

Atrodas agrākās Līves muižas (Dünhof, Veclīve) teritorijā, pēc Otrā pasaules kara bija kolhoza «Sarkanais strēlnieks» un vēlāk arī pagasta centrs. Raksturīga galvenokārt vairākstāvu māju apbūve centrā, un individuālo māju apbūve gar veco ceļu uz bijušo pārceltuvi. Daugmalē ir pagasta pārvalde, pamatskola, dienas centrs,multicentrs ar peldbaseinu, bibliotēka, pasta nodaļa, DUS «Circle-K». Daugavas krastā viesu nams «Malderi».

Skatīt arī 
 Daugmales pilskalns

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
2009. gada Limbažu novada domes vēlēšanas

2009. gada Limbažu novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Limbažu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 137 kandidātiem. Limbažu novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Limbažu novadā vēlēšanas notika 10 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (26,21%), bet kopā novada domē iekļuva 7 no 10 sarakstiem. Lielvārdes novada domes vēlēšanās piedalījās 7 730 vēlētāji jeb 50,68% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7 704, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7 551 vēlētājs.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Limbazzu novads
2009. gada Līgatnes novada domes vēlēšanas

2009. gada Līgatnes novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Līgatnes novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 41 kandidāta. Līgatnes novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Līgatnes novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (53,42%), bet novada domē iekļuva arī pārējie divi saraksti. Līgatnes novada domes vēlēšanās piedalījās 1 726 vēlētāji jeb 54,88% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 1 726, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 683 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Lizgatnes novads
2009. gada Lubānas novada domes vēlēšanas

2009. gada Lubānas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Lubānas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 44 kandidātiem. Lubānas novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Rītdiena" (49,09%), bet novada domē iekļuva arī pārējie divi saraksti. Lubānas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 159 vēlētāji jeb 50,72% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 1 159, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 143 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Lubaznas novads
2009. gada Madonas novada domes vēlēšanas

2009. gada Madonas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Madonas novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 118 kandidātiem. Madonas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Madonas novadā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (39,09%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 7 sarakstiem. Madonas novada domes vēlēšanās piedalījās 10 036 vēlētāji jeb 46,4% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 9 999, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 9 825 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Madonas novads
2009. gada Mazsalacas novada domes vēlēšanas

2009. gada Mazsalacas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Mazsalacas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 2 kandidātu saraksti, kas veidoti no 30 kandidātiem. Mazsalacas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Mazsalacas novadā vēlēšanas notika 4 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva kandidātu saraksts "Salaca" (75,98%), bet novada domē iekļuva arī otrs saraksts "Novadnieki". Mazsalacas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 696 vēlētāji jeb 54,03% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 690, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 625 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Mazsalacas novads
2009. gada Mālpils novada domes vēlēšanas

2009. gada Mālpils novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Mālpils novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 2 kandidātu saraksti, kas veidoti no 22 kandidātiem. Kandidātu sarakstus varēja iesniegt līdz , taču, tā kā Mālpils novada domes vēlēšanām bija pieteicies tikai viens saraksts, Centrālā vēlēšanu komisija pagarināja pieteikšanās termiņu līdz . Šajā laika posmā pieteicās vēl viens saraksts.

Mālpils novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā Mālpils pagasta vietā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Mālpils novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Vienoti Mālpilij" (85,14%), bet novada domē iekļuva arī otrs saraksts "Visu Mālpilij - Visu Latvijai". Mālpils novada domes vēlēšanās piedalījās 1 420 vēlētāji jeb 47,54% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 1 420, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 337 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Mazlpils novads
2009. gada Mārupes novada domes vēlēšanas

2009. gada Mārupes novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Mārupes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, ko veidoja 126 kandidāti. Mārupes novads ir izveidots Mārupes pagasta vietā administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Mārupes novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (24,5%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 10 sarakstiem. Mārupes novada domes vēlēšanās piedalījās 5378 vēlētāji jeb 60,01% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 5367, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 5284 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Mazrupes novads
Austrumeiropas līdzenums

Austrumeiropas līdzenums vai Krievijas līdzenums ir viens no Zemes lielākajiem līdzenumiem. Tas ir otrs lielākais līdzenums pasaulē aiz Amazones zemienes un aizņem apmēram pusi no Eiropas platības. Ziemeļos līdzenums robežojas ar Balto un Barenca jūru, dienvidos — ar Melno, Azovas un Kaspijas jūrām. Ziemeļrietumos tas robežojas ar Skandināvijas kalniem, rietumos un dienvidrietumos — Sudetiem un Karpatiem, dienvidaustrumos — ar Kaukāza kalniem, bet austrumos — ar Urāla kalniem. Līdzenuma garums ziemeļu—dienvidu virzienā ir apmēram , bet rietumu—austrumu — ap . Platība  km2. Vidējais virsas augstums ir 170 m, augstākais virsas punkts ir  vjl Buguļmas—Beļebejas augstienē, viszemākais punkts atrodas Piekaspijas zemienē  zem jūras līmeņa.

Līdzenuma teritorijas lielākā daļa atrodas Krievijas teritorijā, bet tajā atrodas vēl vairākas valstīs. Pilnībā ietilpst Igaunija, Latvija, Lietuva un Baltkrievija, daļēji — Somija, Polija, Ukraina, Moldova, Rumānija, Bulgārija un Kazahstāna.

Lielākās upes līdzenuma teritorijā ir Volga (3692 km gara), Urāla (2428 km), Dņepra (2290 km), Dona (1950 km), Pečora (1809 km), Kama (1805 km), Oka (1500 km), Daugava (1005 km), Nemuna (937 km).

Atsauces 

Eiropas reljefa formas
2009. gada Naukšēnu novada domes vēlēšanas

2009. gada Naukšēnu novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Naukšēnu novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšans piedalījās 1 kandidātu saraksts, kas veidots no 16 kandidātiem. Kandidātu sarakstus varēja iesniegt līdz , taču, tā kā Naukšēnu novada domes vēlēšanām bija pieteicies tikai viens saraksts, Centrālā vēlēšanu komisija pagarināja pieteikšanās termiņu līdz . Šajā laika posmā vairāk neviens saraksts nepieteicās, tādējādi Naukšēnu novads kļuva par vienīgo visā Latvijā, kura domes vēlēšanās bija tikai viens kandidātu saraksts.

Naukšēnu novads tika izveidots vietā administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Naukšēnu novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vienīgais saraksts "Sarma" saņēma 99,31% vēlētāju atbalstu un ieguva visas 13 vietas novada domē. Naukšēnu novada domes vēlēšanās piedalījās 864 vēlētāji jeb 48,46% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 864, bet savu balsi par vienīgo sarakstu atdeva 858 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Naukszeznu novads
2009. gada Ogres novada domes vēlēšanas

2009. gada Ogres novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ogres novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 171 kandidāta. Ogres novadā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Ogres novadam" (31,43%), bet kopā novada domē iekļuva 7 no 10 sarakstiem. Ogres novada domes vēlēšanās piedalījās 14 917 vēlētāji jeb 53,66% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 14 831, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 14 594 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Ogres novads
2009. gada Olaines novada domes vēlēšanas

2009. gada Olaines novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Olaines novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 153 kandidātiem. Olaines novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Olaines novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva LSDSP (43,1%), bet kopā novada domē iekļuva 7 no 10 sarakstiem. Olaines novada domes vēlēšanās piedalījās 6 495 vēlētāji jeb 59,06% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 6 481, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 6 367 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Olaines novads
Olaines novads
2009. gada Aizkraukles novada domes vēlēšanas

2009. gada Aizkraukles novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Aizkraukles novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 68 kandidātiem. Aizkraukles novadā vēlēšanas notika 4 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partija (74,32%), bet kopā novada domē iekļuva 3 no 6 sarakstiem. Aizkraukles novada domes vēlēšanās piedalījās 3 695 vēlētāji jeb 52,59% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 672, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 598 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Aizkraukles novads
2009. gada Bauskas novada domes vēlēšanas

2009. gada Bauskas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Bauskas novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 8 kandidātu saraksti, kas veidoti no 147 kandidātiem. Bauskas novads tika izveidots 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Bauskas novadā vēlēšanas notika 11 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jaunais laiks (19,87%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 8 sarakstiem. Bauskas novada domes vēlēšanās piedalījās 8 949 vēlētāji jeb 44,55% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 8 916, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 8 770 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Bauskas novads
2009. gada Dobeles novada domes vēlēšanas

2009. gada Dobeles novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Dobeles novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 125 kandidātiem. Dobeles novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Dobeles novadā vēlēšanas notika 14 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (28,36%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 7 sarakstiem. Dobeles novada domes vēlēšanās piedalījās 7699 vēlētāji jeb 46,53% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7680, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7489 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Dobeles novads
Augstiene

Augstiene ir līdzenuma daļa ar absolūto augstumu 200 līdz 500 m virs jūras līmeņa un viļņotu virsmu. Parasti pāreja starp augstienēm un zemienēm nav stingri izteikta.

Latvijā ir 9 augstienes: Vidzemes augstiene, Alūksnes augstiene, Latgales augstiene, Augšzemes augstiene, Rietumkursas augstiene, Austrumkursas augstiene, Ziemeļkursas augstiene, Idumejas augstiene, Sakalas augstiene. Augstienes aizņem ap 40% no Latvijas teritorijas.

Atsauces 

Ģeogrāfija
2009. gada Jaunjelgavas novada domes vēlēšanas

2009. gada Jaunjelgavas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Jaunjelgavas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 91 kandidāta. Jaunjelgavas novads tika izveidots 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Jaunjelgavas novadā vēlēšanas notika 6 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Pilsoniskā savienība (40,32%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 7 sarakstiem. Jaunjelgavas novada domes vēlēšanās piedalījās 2407 vēlētāji jeb 49,96% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 2401, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2372 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Jaunjelgavas novads
2009. gada Jaunpils novada domes vēlēšanas

2009. gada Jaunpils novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Jaunpils novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 77 kandidātiem. Jaunpils novads tika izveidots 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Jaunpils novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Jaunpils-Viesatas" (42,36%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 5 saraksti. Jaunpils novada domes vēlēšanās piedalījās 1088 vēlētāji jeb 51,39% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1086, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1066 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Jaunpils novads
2009. gada Jelgavas novada domes vēlēšanas

2009. gada Jelgavas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Jelgavas novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 8 kandidātu saraksti, kas veidoti no 118 kandidātiem. Jelgavas novads tika izveidots 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Jelgavas novadā vēlēšanas notika 16 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (34,64%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 8 sarakstiem. Jelgavas novada domes vēlēšanās piedalījās 7895 vēlētāji jeb 43,77% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 7878, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 7702 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Jelgavas novads
2009. gada Jēkabpils novada domes vēlēšanas

2009. gada Jēkabpils novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Jēkabpils novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas veidoti no 84 kandidātiem. Jēkabpils novads tika izveidots 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Jēkabpils novadā vēlēšanas notika 9 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (59,4%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 4 saraksti. Jēkabpils novada domes vēlēšanās piedalījās 2 409 vēlētāji jeb 52,28% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2404, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2377 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Jezkabpils novads
2009. gada Kandavas novada domes vēlēšanas

2009. gada Kandavas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Kandavas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 100 kandidātiem. Kandavas novadā vēlēšanas notika 7 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas Zemnieku savienība (30,45%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 5 saraksti. Kandavas novada domes vēlēšanās piedalījās 3 846 vēlētāji jeb 50,59% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 833, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 762 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Kandavas novads
2009. gada Kokneses novada domes vēlēšanas

2009. gada Kokneses novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Kokneses novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 52 kandidātiem. Kokneses novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Kokneses novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partijas un Pilsoniskās savienības apvienotais saraksts (61,57%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 2 saraksti. Kokneses novada domes vēlēšanās piedalījās 2 230 vēlētāji jeb 48,54% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 2 230, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 173 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Kokneses novads
2009. gada Krustpils novada domes vēlēšanas

2009. gada Krustpils novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Krustpils novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 96 kandidātiem. Krustpils novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Krustpils novadā vēlēšanas notika 6 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Sabiedrība citai politikai (46,38%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 6 sarakstiem. Krustpils novada domes vēlēšanās piedalījās 2 645 vēlētāji jeb 52,7% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 639, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 582 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Krustpils novads
2009. gada Neretas novada domes vēlēšanas

2009. gada Neretas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Neretas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas veidoti no 77 kandidātiem. Neretas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Neretas novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Mūsu laiks novadam" (32,82%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 4 saraksti. Neretas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 768 vēlētāji jeb 54,87% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 1 761, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 722 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Neretas novads
2009. gada Ozolnieku novada domes vēlēšanas

2009. gada Ozolnieku novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ozolnieku novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 8 kandidātu saraksti, kas veidoti no 115 kandidātiem. Ozolnieku novadā vēlēšanas notika 4 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas Zemnieku savienības un Pilsoniskās savienības apvienotais saraksts (44,42%), bet kopā novada domē iekļuva 7 no 8 sarakstiem. Ozolnieku novada domes vēlēšanās piedalījās 3 717 vēlētāji jeb 54,31% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 712, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 624 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Ozolnieku novads
Centrālā vēlēšanu komisija

Centrālā vēlēšanu komisija (CVK) ir galvenā par vēlēšanu organizēšanu atbildīgā institūcija Latvijā. Tās darbību reglamentē likums "Par Centrālo vēlēšanu komisiju". CVK organizē Saeimas, Eiropas parlamenta, pašvaldību vēlēšanas un tautas nobalsošanas. CVK ir pastāvīga valsts institūcija un sastāv no 9 locekļiem - priekšsēdētāju un 7 komisijas locekļus ievēl Saeima, savukārt vienu no tiesnešu vidus ievēl Augstākā tiesa. Tāpat CVK ir atbildīga par citu vēlēšanu komisiju izveidošanu. 

Centrālā vēlēšanu komisija tika izveidota . Kopš 2019. gada tās priekšsēdētāja ir Kristīne Bērziņa.

Komisijas priekšsēdētāji

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 
 Centrālās vēlēšanu komisijas mājaslapa
 Likums "Par Centrālo vēlēšanu komisiju"

 
Latvijas valsts iestādes
Referendumi Latvijā
Vēlēšanas Latvijā
Berlīnes starptautiskais kinofestivāls

Berlīnes starptautiskais kinofestivāls () jeb Berlināle ir viens no svarīgākajiem kinofestivāliem pasaulē, kuru pavada preses pasākumi Berlīnē. Pirmo reizi festivāls norisinājās 1951. gadā Rietumberlīnē. Mūsdienās tas ir kļuvis par visapmeklēto filmu festivālu pasaulē ar vairāk kā 270 000 pārdotām biļetēm un 450 000 apmeklējumiem. Festivālā tiek izrādītas līdz pat 400 filmām, aptuveni 20 filmas sacenšas par festivāla galvenajām balvām "Zelta lāci" un "Sudraba lāci". Kopš 2001. gada Berlīnes starptautiskā kinofestivāla režisors bija Dīters Kosliks. No 2018. gada jūnija kinofestivāla mākslinieciskais vadītājs ir Karlo Čatrians.

Kopš 1956. gada festivālu atzinusi Starptautiskā kinoproducentu asociāciju federācija () un balvas piešķir žūrija, ko vada vada starptautiski atzīta kino personība. Piemēram, 2010. gada februārī, 60. Berlīnes starptautiskais kinofestivālā, žūrijas prezidents bija vācu režisors un scenārists Verners Hercogs. 2022. gada februārī žūriju vadīs Indijas un Amerikas Savienoto Valstu režisors, scenārists un producents M. Naits Šjāmalāns.

Apbalvojumi

"Zelta lācis" (Goldener Bär) 

 Labākā filma (kopš 1951. gada)
 Labākā īsfilma (kopš 1956. gada)
 Mūža ieguldījums (kopš 1982. gada)

"Sudraba lācis" (Silberner Bär) 
 Žūrijas Grand Prix
 Labākais režisors
 Labākais aktieris
 Labākā aktrise
 Labākais scenārijs
 Labākā filmas mūzika
 Ārkārtīgs viena mākslinieka ieguldījums
 Žūrijas godalga (Īsfilmām)

Citas balvas 
 Panorama Publikumspreis, Publikas balva
 Berlināles kamera, Speciāla balva apkalpojošajam personālam
 Kristāla lācis labākajai filmai 14plus sekcijā
 Kristāla lācis labākajai filmai bērnu filmu sekcijā
 Rotaļlācīša balva filmai ar seksuālo minoritāšu tematiku

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājas lapa 
 Berlināles talantu pilsētiņas mājas lapa  
 IMDb profils  
 Berlin Life: Iepazīstināšana ar Berlīnes starptautisko kinofestivālu 

Berlīne
Kinofestivāli
Vācijas kultūra
Kannu kinofestivāls

Kannu kinofestivāls () ir atklāts 1946. gadā un šobrīd ir viens no ietekmīgākajiem un prestižākajiem filmu festivāliem pasaulē, turklāt arī viens no vecākajiem. Šis privātais festivāls notiek ik gadu (parasti maijā) Palais des Festivals et des Congrès ēkā, Kannās, Francijas dienvidos.

64. Kannu kinofestivāls sākās  un beidzās . Žūrijas priekšsēdētājs bija amerikāņu aktieris Roberts de Niro.

Programmas 

Kannu kinofestivāls ir organizēts vairākās daļās:

 Oficiālā atlase — Galvenie festivāla notikumi.
 Konkursā — 20 filmas sacenšas par Zelta palmas zaru. Tās tiek demonstrētas Théâtre Lumière.
 Un Certain Regard — 20 filmas izvēlētas no visdažādākajām kultūrām; oriģināli un dažādi darbi. Tās tiek demonstrētas Salle Debussy.
 Ārpus konkursa — Šīs filmas arī tiek demonstrētas Théâtre Lumière, bet nesacenšas par galveno balvu.
 Īpašās demonstrācijas — Atlases komiteja izvēlas šīm filmām speciālu apkārtējo vidi, piederīgu katras filmas atšķirīgajai identitātei.
 Cinéfondation — Aptuveni 15 īsfilmas un vidēja garuma kinofilmas no filmu skolām visā pasaulē tiek prezentētas Salle Buñuel.
 Īsfilmas — Īsfilmu konkurss par Palme d'Or īsfilmām notiek Salle Buñuel un Salle Debussy teātros.
 Paralēlās sekcijas — Ārpuskonkurences programmas, veltītas, lai atklātu citas kino perspektīvas.
 Kannu klasika
 Tous les Cinémas du Monde
 Caméra d'Or
 Cinéma de la Plage
 Citas sekcijas — Ārējo organizāciju veidotas programmas Kannu kinofestivāla laikā.
 Režisoru divas nedēļas
 Starptautiskā kritiķu nedēļa
 Pasākumi
 Marché du Film
 Meistarklases
 Cieņas apliecinājumi
 Ražotāju tīkls
 Izstādes
 60. gadadienas atzīmēšana

Apbalvojumi 

Visprestižākā Kannu kinofestivāla balva ir Zelta palmas zars (Palme d'Or) par labāko filmu.

 Konkurss
 Zelta palmas zars
 Grand Prix - Festivāla lielā balva
 Prix du Jury - Žūrijas balva
 Palme d'Or du court métrage - Labākā īsfilma
 Prix d'interprétation féminine - Labākā aktrise
 Prix d'interprétation masculine - Labākais aktieris
 Prix de la mise en scène - Labākais režisors
 Prix du scénario - Labākais scenārists
 Citas sekcijas
 Prix Un Certain Regard - Jauniem, novatoriskiem un pārdrošiem darbiem
 Cinéfondation balvas - Studentu filmas
 Caméra d'Or - Labākā pirmā pilnmetrāžas filma
 Neatkarīgo vērtētāju balvas
 Prix de la FIPRESCI - Starptautiskās kinokritiķu federācijas balva
 Prix Vulcain - CST apbalvojums tehniskajiem māksliniekiem.
 Starptautiskā kritiķu nedēļas balvas
 Ekumeniskās žūrijas balva.

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 

 Kannu kinofestivāla oficiālā mājas lapa 
 IMDb profils  

Kannu kinofestivāls
Francijas kultūra
Kinofestivāli
Sems Riverss

Sems Riverss (, dzimis ) ir amerikāņu grupas Limp Bizkit basģitārists.

Viņš ir Džona Oto, Limp Bizkit bundzinieka, brālēns. Līdz 2000. gadam spēlēja ar Ibanez sērijas ģitārām (BTB5005, SR885), no 2000. gada pārgāja uz custom tipa ģitārām Warwick ar gaismas diodēm grifā. 2000. gadā Gibson Awards viņu atzina par gada labāko basģitāristu.

Biogrāfija 
Riverss mūziku sāka apgūt jau bērnībā. Viņa pirmais mūzikas instruments bija tuba. Nodarboties ar mūziku Riversu iedvesmoja brālēns Džons Oto. Viņš spēlēja tubu Arlingtonas vidusskolas orķestrī. Viņš arī apmeklēja Bīskapa Kenija vidusskolu, bet vēlāk Daglasa Andersona mākslas skolu. No sākuma Sems spēlēja parasto ģitāru, vēlāk pasniedzējs piedāvāja viņam spēlēt basģitāru. 15 gadu vecumā, mēģinot sakrāt naudu jaunai basģitārai, strādājot ātrajā ēstuvē, Sems Riverss satika Fredu Dērstu. Kopā viņi izveidoja grupu Malachi Sage, kura pastāvēja īsu laika brīdi. Kad Malachi Sage beidza savu eksistenci, Sems un Freds nolēma nodibināt vēl vienu grupu. Pēc Sema uzaicinājuma grupai pievienojās Džons Oto, kā bundzinieks. Vēlāk grupai pievienojās Vess Borlands, bet 1996. gadā DJ Lethal.

1995. gadā grupa ieraksta demo, paralēli koncertējot. Ar Korn atbalstu, 1997. gadā Limp Bizkit izlaiž savu pirmo albumu Three Dollar Bill, Yall$, uz to brīdi Sems ir tikai 18 gadus vecs, un pēc ieraksta viņi dodas Family Values Tour 1998 tūrē. 1999. gadā iznāk otrs grupas albums - Significant Other. Basģitāras spēli dziesmā Re-Arranged var nosaukt par vienu no labākajiem Riversa veikumiem. 2001. gadā pēc albuma Chocolate Starfish And The Hotdog Flavored Water iznākšanas, grupu pamet Vess Borlands. Limp Bizkit sāk ierakstīt jaunu albumu. Grupa raksta materiālus bez ģitārista, ģitāras ritmus izdomā Sems un Freds.

2001. gadā, viņš apprecējās ar Kinteru Atkinsu.

2006. gadā Sems Riverss atvēra privāto ierakstu studiju Džeksonvilā. Kā arī viņš producē grupu Burn Season un The Embraced pirmos albumus, un grupu Indorphine.

Kopdarbi 
 Marilyn Manson ft. Sam Rivers - "Redeemer" (Queen of the Damned skaņu celiņš)
 David Draiman ft. Sam Rivers - "Forsaken" (Queen of the Damned skaņu celiņš)
 Black Light Burns ft. Sam Rivers - "I Have a Need" (Cruel Melody)

Skatīt arī 
 Limp Bizkit

1977. gadā dzimušie
Amerikāņu mūziķi
2009. gada Francijas atklātais čempionāts tenisā

2009. gada Francijas Atklātais čempionāts tenisā bija 2009. gada otrais Grand Slam turnīrs. Tas norisinājās uz māla seguma kortiem. Šis bija jau 108. Francijas Atklātā čempionāta turnīrs. Tas sākās 2009. gada 24. maijā un beidzās 7. jūnijā. 

Šinī turnīrā piedalījās trīs latviešu spēlētāji - vīriešu vienspēlēs spēlē otro kārtu sasniedza Ernests Gulbis, sieviešu vienspēlēs caur kvalifikācijas turnīru iekļuva Anastasija Sevastova, zaudējot jau pirmajā kārtā, bet sieviešu dubultspēlēs, kopā ar kanādieti Aleksandru Vozņaku, pirmās kārtas spēlē savām pretiniecēm piekāpās arī Līga Dekmeijere.

Uzvarētāji 

2009. gada tenisa turnīri