1995. gads

1995. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris:
 Austrija, Somija un Zviedrija iestājās Eiropas Savienībā.
 GATT vietā tika dibināta Pasaules Tirdzniecības organizācija.
 17. janvāris — Japānā Kobes tuvumā notika 7,3 baļļu stiprā Lielā Hanšiņas zemestrīce, kas izraisīja plašus postījumus un 6434 cilvēku nāvi.

Februāris 
 21. februāris — Stīvs Fosets nolaidās Kanādas provincē Saskačevanā, kļūstot par pirmo cilvēku, kas vienatnē šķērsojis Kluso okeānu gaisa balonā.
 26. februāris — bankrotēja Apvienotās Karalistes vecākā investīciju banka Barings Bank pēc tam, kad tās brokeris Niks Līsons zaudēja 1,4 miljardus dolāru spekulācijās Tokijas biržā.

Marts 
 1. marts — ASV dibināts uzņēmums Yahoo!.
 3. marts — ANO pārtrauca miera uzturēšanas misiju Somālijā.
 8. marts — par Grieķijas prezidentu ievēlēts Konstantins Stefanopuls.
 14. marts — orbītā palaists kosmosa kuģis Sojuz TM-21, kurā apkalpē bija Normads Tagards — pirmais amerikānis, kas palaists ar krievu kosmosa kuģi.
 20. marts — reliģiskās grupas Aum Šinrikjo dalībnieki izlaida zarīna gāzi piecos vilcienos Tokijā, 12 cilvēki gāja bojā, 5510 cietuši.
 22. marts — Kazahstānā nolaidās kosmosa kuģis Sojuz TM-20, kosmonauts Valērijs Poļakovs uzstādījis kosmiskā lidojuma rekordu — 438 dienas.
 24. marts — pirmoreiz 26 gados Apvienotās Karalistes karavīri nepatrulēja Belfāstas ielās Ziemeļīrijā.
 26. marts — septiņās Eiropas valstīs stājās spēkā Šengenas līgums, kas atviegloja robežu šķērsošanu.

Aprīlis 
 19. aprīlis — Oklahomasitijā notika federālās ēkas spridzināšana, kurā gāja bojā 168 cilvēki.

Maijs 
 4. maijs — ar vadāma sprādziena metodi, izmantojot 360 kilogramus sprāgstvielu, tika nojaukts 19 stāvus un 117 metrus augstais Skrundas RLS (Radio Lokācijas Stacija).
 7. maijs — Žaks Širaks tika ievēlēts par Francijas prezidentu.
 16. maijs:
 Žaks Širaks stājās Francijas prezidenta amatā.
 Japānas policija ieņēma reliģiskā kulta Aum Sinrikjo galveno mītni pie Fudzi kalna un arestēja tās vadītāju Šoko Akaharu.
 20. maijs — naftas pārstrādes uzņēmums Shell paziņoja, ka atteiksies no kritizētā plāna pie Skotijas nogremdēt naftas boju Brent Spar.
 28. maijs — Ņeftegorsku Krievijā satricināja 7,6 baļļu stipra zemestrīce, kurā gāja bojā vismaz 2000 cilvēku (2/3 pilsētas iedzīvotāju).

Jūnijs 

 5. jūnijs — pirmoreiz izveidots Bozes-Einšteina kondensāts.
 12. jūnijs — Latvija iesniedza savu kandidatūru vietai Eiropas Savienībā.
 13. jūnijs — Francijas prezidents Žaks Širaks paziņoja, ka atsāksies kodolizmēģinājumi Franču Polinēzijā.
 25. jūnijs — par Kataras emīru kļuva Hameds bin Halīfa al Tānī.
 29. jūnijs — STS-71: Space Shuttle Atlantis pirmoreiz saslēdzās ar orbitālo staciju Mir.

Jūlijs 
 11. jūlijs — Bosnijas serbi ieņēma Srebrenicu, kad ANO miera nodrošinātāji to atstāja. Daudzi bosniešu vīrieši un ženi tika nogalināti Srebrenicas slaktiņā.

Augusts 
 4. augusts — Horvātijas bruņotie spēki sadarbībā ar Bosnijas un Hercegovinas armiju sāka operāciju "Vētra" (Operacija Oluja) pret serbu spēkiem Krajinā.
 7. augusts — beidzās operācija "Vētra", kad ar ANO līdzdalību tika panākta uguns pārtraukšana; serbu spēku atliekas padevās.
 24. augusts — Microsoft izlaida operētājsistēmu Windows 95.
 28. augusts — serbu mīnmetēja lādiņš sprāga pie Sarajevas tirga, bojā gāja 37 civiliedzīvotāji.
 30. augusts — NATO sāka serbu artilērijas pozīciju bombardēšanu Bosnijā, kas turpinājās līdz oktobrim. Pa to laiku bosniešu armija sāka uzbrukumu pret serbu armiju Sarajevas apkaimē, Bosnijas centrālajā daļā un Krajinā.

Septembris 
 3. septembris — dibināts uzņēmums eBay.
 12. septembris  — par Nepālas premjerministru kļuva Sers Bādurs Deuba, nomainot Manu Mohanu Adhikari.

Oktobris 
 6. oktobris — tika paziņots par pirmās citplanētas (51 Pegasi b) atklāšanu.
 12. oktobris — Portlendā, ASV tika atklāts Rose Garden sporta arēna.

Novembris 
 4. novembris — Telavivā atentātā nogalināts Izraēlas premjerministrs Ichaks Rabins.
 21. novembris — Bosnijā noslēgts miera līgums.
 Džo Džonstons uzņem mākslas filmu Džumandži.
 30. novembris — Havjers Solana kļuva par NATO ģenerālsekretāru.

Decembris 
 7. decembris — NASA zonde Galileo beidza misiju, ieejot Jupitera atmosfērā.
 14. decembris - beidzas Horvātijas karš.

Dzimuši 
 13. janvāris — Natālija Daiere (Natalia Dyer), amerikāņu aktrise
 10. maijs — Misija Frenklina (Missy Franklin), amerikāņu peldētāja
 4. jūlijs — Post Malone, īstajā vārdā Ostins Ričards Pousts (Austin Richard Post), amerikāņu reperis, dziesmu autors
 31. jūlijs — Lil Uzi Vert, īstajā vārdā Saimērs Bisils Vudss, amreikāņu reperis, dziesmu autors
 2. decembris — Kelvins Filipss (Kalvin Phillips), angļu futbolists
 27. decembris — Timotijs Šalame (Timothée Chalamet), franču—amerikāņu aktieris

Miruši 
 30. janvāris — Džeralds Darels (Gerald Durrell), angļu dabaszinātnieks (dzimis 1925. gadā)
 1. marts — Vladislavs Ļistjevs (Владислав Листьев), Krievijas žurnālists (dzimis 1956. gadā)
 25. aprīlis — Džindžera Rodžersa (Ginger Rogers), ASV aktrise (dzimusi 1911. gadā)
 24. maijs — Harolds Vilsons (Harold Wilson), Apvienotās Karalistes premjerministrs (dzimis 1916. gadā)
 14. jūnijs — Rodžers Zelaznijs (Roger Zelazny), ASV fantastikas rakstnieks (dzimis 1937. gadā)
 21. jūnijs — Emīls Čorans (Emil Cioran), rumāņu/franču esejists (dzimis 1911. gadā)
 25. jūnijs — Ernests Voltons (Ernest Walton), Īrijas fiziķis (dzimis 1903. gadā)
 30. jūnijs — Georgijs Beregovojs (Георгий Береговой), PSRS kosmonauts (dzimis 1921. gadā)
 17. jūlijs — Huans Manuels Fanhio (Juan Manuel Fangio), argentīniešu autosportists (dzimis 1911. gadā)
 27. jūlijs — Miklošs Roža (Miklós Rózsa), ungāru/amerikāņu komponists (dzimis 1907. gadā)
 3. augusts — Aida Lupino (Ida Lupino), angļu režisore un aktrise (dzimusi 1918. gadā)
 11. augusts — Alonzo Čerčs (Alonzo Church), ASV matemātiķis (dzimis 1903. gadā)
 21. augusts — Subrahmanjans Čandrasekars (Subrahmanyan Chandrasekhar), Indijā dzimis astrofiziķis (dzimis 1910. gadā)
 15. septembris — Gunnars Nordāls (Gunnar Nordahl), zviedru futbolists (dzimis 1921. gadā)
 9. oktobris — Aleks Daglass-Hjūms (Alec Douglas-Home), britu politiķis (dzimis 1903. gadā)
 15. oktobris — Marku Kamposs (Marco Campos), Brazīlijas autosportists (dzimis 1976. gadā)
 22. oktobris — Kingslijs Emiss (Kingsley Amis), angļu rakstnieks, dzejnieks, kritiķis un pasniedzējs (dzimis 1922. gadā)
 4. novembris:
 Žils Delēzs (Gilles Deleuze), franču filozofs (dzimis 1925. gadā)
 Ichaks Rabins (Yitzhak Rabin), Izraēlas premjerministrs (dzimis 1922. gadā)
 18. decembris — Konrāds Cūze (Konrad Zuse), vācu inženieris (dzimis 1910. gadā)
 25. decembris — Emanuels Levins (Emmanuel Lévinas), franču/ebreju filozofs (dzimis 1906. gadā)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Roberts Lukass
 Fizikā — Martins Perls, Frederiks Reiness
 Fizioloģijā vai medicīnā — Edvards Luiss, Kristiāne Nislaina-Forharda, Eriks Vīšauss
 Ķīmijā — Pauls Krucens, Mario Molina, Frenks Roulends
 Literatūrā — Hīmi Seimass
 Miera veicināšanā — Juzefs Rotblats un Pugwash Conferences on Science and World Affairs

Piezīmes un atsauces