joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mohammads Ibn Zakarija ar Rāzī

Abū Bakrs Mohammads Ibn Zakarija ar Rāzī (; dzimis , miris ), latinizētā vārda forma — Razess, bija persiešu polimāts, ārsts, alķīmiķis, filozofs. Nozīmīga persona medicīnas vēsturē.

Sniedzis nozīmīgu ieguldījumu vairākās jomās, ir vairāk nekā 200 manuskriptu autors. Daudz sasniedzis medicīnā ar saviem novērojumiem un atklājumiem. Viens no pirmajiem eksperimentālās medicīnas atbalstītājiem. Bijis vairāku slimnīcu galvenais ārsts. Arī mācījis medicīnu studentiem.

Eiropā ar Rāzī darbi tulkoti latīņu valodā no 10. līdz 13. gadsimtam. Vairāki darbi kļuva par mācību literatūru rietumu pasaules universitātēs.

Atsauces

Ārējās saites 

 

854. gadā dzimušie
925. gadā mirušie
Persieši
Ārsti
Kari Latvijas vēsturē

Karu uzskaitījums Latvijas vēsturē aptver Latvijas vēstures hronoloģiju ar karu, sacelšanos un nemieru uzskaitījumu no 9. gadsimta līdz mūsdienām.

IX - XII gs. 
 854. gadā kuršu karš pret zviedru vikingu kēniņu Olafu pie Ezertuves (Seeburg) (Grobiņas kauja) un Apūles pilskalniem.
 ap 925. gadu kuršu kauja pret norvēģu vikinga Egila Skallagrimsona karadraudzi 
 ap 1020. gadu zemgaļu karš pret zviedru karaļa Olava (Olof Skötkonung, ap 980–1022) meslu vācējiem
 1106. gadā zemgaļu karš pret Polockas kņazu Rogvolodu un viņa brāļiem 
 1179. gadā Atzeles čudu karš pret Novgorodas kņazu Mstislavu Rostislaviču 
 1198. gadā līvu karš pret Livonijas bīskapu Bertoldu (Kauja pie Rīgas kalna).

XIII - XV gs. 
 1203.-1290.: Livonijas krusta kari:
 1203.—1215. gadā Daugavas un Gaujas lejteces zemju pakļaušana:
 1203. gadā Polockas kņazs Valdemārs kopā ar Jersikas ķēniņu Visvaldi un viņa lietuviešu sabiedrotajiem iebruka Daugavas līvu zemē, lai ar varu piedzītu meslus. 
 1206. gadā Polockas kņazs atkārtoti kopā ar Jersikas Visvaldi un citiem sabiedrotajiem uzbruka Ikšķilei un Salaspilij. Krustnešu karaspēks apsprieda Salaspils valdnieka Ako vadīto līvu sacelšanos, kopā ar Tērvetes Viesturu ieņēma Turaidas līvu pili. 
 1207. gadā pret Kokneses valsti.
 1209. gadā bīskaps Alberts iekaroja Jersikas pilsētu.

 1208.—1227. gadā Igaunijas zemju pakļaušana:
 1208. gadā Beverīnas Tālivaldis, Satekles Rūsiņš un Autines Varidots izveidoja militāru savienību ar Zobenbrāļu ordeni pret igauņiem.
 
 1207.—1271. gadā Daugavas kreisā krasta zemju pakļaušana:
 1228.—1229. gadā Zobenbrāļu ordenis mestra Folkvina vadībā karoja ar Zemgales ķēniņu Viesturu.
 1248.—1290. gadā Lotigolas un Zemgales pakļaušana:
 1248. gadā Lietuvas dižkunigaitis Mindaugs pakļāva Lotigolas zemi, bet 1253. gadā Tautvils atteicās no tās.
 1277. gadā lietuviešu kunigaitis Traidens veselu mēnesi nesekmīgi centās iekarot Daugavpili.
 1259.—1290. gadā Zemgales karš ar Livonijas ordeni
 1297.—1330. gadā Livonijas pilsoņu karš starp Rīgas pilsētu un Livonijas ordeni.
 līdz 1410.: Lietuvas krusta kari
 1432.—1438. gadā: Lietuvas dižkunigaitijas pilsoņu karš (Pabaiskas kauja)
 1480.-1560. gadā Livonijas-Maskavijas kari

XVI — XVII gs. 
 1500.—1503. gadā Krievijas—Livonijas—Lietuvas karš starp Maskavas lielkņazistes un Krimas hanistes savienību no vienas puses un Lietuvas dižkunigaitiju un Livonijas Konfederāciju no otras puses
 1558.—1583.: Livonijas karš
 1583.—1585.: Piltenes mantojuma karš jeb Polijas—Piltenes karš par bijušās Kurzemes bīskapijas piederību  
 1600.—1629.: Polijas-Zviedrijas karš
 1655.—1661.: Otrais Ziemeļu karš

XVIII - XIX gs. 
 1700.-1721.: Lielais Ziemeļu karš
 1756.-1763.: Septiņgadu karš
 1802.: Kauguru nemieri
 1812.: 1812. gada karš

XX - XXI gs. 
 1905.-1907.: 1905. gada revolūcija Latvijā
 1914.-1918.: Pirmais pasaules karš
 1918.-1920.: Latvijas brīvības cīņas
 1939.-1945.: Otrais pasaules karš 
 1940.: Latvijas okupācija (1940)
 1944.—1956.: Nacionālo partizānu kustība
 1991.: Barikāžu laiks
 2003.—2010.: ASV iebrukums Irākā
 2002.—2014.: Karš Afganistānā (2001—2014)

Latvijas vēsture

Militārā vēsture
Vudijs Harelsons

Vudrovs Treisijs "Vudijs" Harelsons (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, aktīvists un dramaturgs.

Kļuvis pazīstams 1985. gadā ar bārmeņa lomu seriālā Cheers. Par lomu tajā piecas reizes tika nominēts Emmy balvai, vienreiz šo balvu arī ieguva. Pēc tam Harelsons filmējies tādās filmās kā White Men Can't Jump (1992), Kingpin (1996), "Bada spēļu" filmu sērijā, "Laipni lūgti Zombijzemē!" (2009), "Dzimuši slepkavas" (1994), "Nācija pret Leriju Flintu" (The People vs. Larry Flynt, 1996), "Kompanjoni" (A Prairie Home Companion, 2006), The Messenger (2009) un "Skumju trīsstūris" (2022).

Par lomām filmās "Nācija pret Leriju Flintu" un The Messenger ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Par lomu seriāla "Īsts detektīvs" pirmajā sezonā 2014. gadā tika nominēts Emmy balvai.

Ārējās saites 

1961. gadā dzimušie
Teksasā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Emmy balvas ieguvēji
Vegāni
Čerikava

Čerikava jeb Čerikova (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala austrumos, Čerikavas rajona centrs pie Sožas upes.

Vēsture 
Rakstos no 15. gadsimta vidus kā Lietuvas lielkņazistes pilsēta. Pilsēta no 1604. gada. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Vēsturiski ievērojams skaits pilsētas iedzīvotāju bija ebreji, daudzi no kuriem tika iznīcināti holokaustā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Čerikava vietnē "Baltkrievijas globuss"  

Baltkrievijas pilsētas
Hluskas rajons

Hluskas rajons (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala dienvidrietumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Asipoviču rajonu ziemeļos un Babrujskas rajonu austrumos, Gomeļas apgabala Akcjabrsku rajonu dienvidos, kā arī Minskas apgabala Ļubaņas rajonu dienvidrietumos un Starija Darohu rajonu rietumos.

Mogiļevas apgabala rajoni
Satelītvalsts

Satelītvalsts ir formāli neatkarīga valsts, kas atrodas citas valsts politiskā, ekonomiskā un militārā ietekmē vai kontrolē.

PSRS satelītvalstis 
Otrā pasaules kara beigās lielāko daļu austrumu un centrālās Eiropas valstu okupēja Padomju Savienība. Pēc kara beigām tās kļuva par PSRS satelītvalstīm, Staļiniska sistēma tika nodibināta katrā valstī, gūstot kontroli pār esošajām valdībām, kārtības uzturēšanas institūtiem, presi, un radio pārraides stacijām. PSRS satelītvalstis Eiropā bija:

 Albānijas Sociālistiskā Tautas Republika (satelītvalsts 1944–1960)
 Polijas Tautas Republika (1944–1989)
 Bulgārijas Tautas Republika (1946–1990)
 Rumānijas Tautas Republika (1947–1965)
 Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika (1948–1989)
 Vācijas Demokrātiskā Republika (1949–1990)
 Ungārijas Tautas Republika (1949–1989)

Atsauces 

Valstis pēc statusa
Aukstais karš
Maurīcijas dombeja

Maurīcijas dombeja (Dombeya mauritiana) ir kakaoaugu dzimtas suga, kas endēma Maurīcijai. Tā ir ļoti reta un apdraudēta suga, kas 2012. gadā ierindota Zemeslodes 100 visapdraudētāko sugu sarakstā.

Apraksts 
Neliels koks. Augstums līdz 10 m, stumbra caurmērs 20—30 cm. Miza raupja un pelēka. Lapas ovālas, lapu kātiņš 3,5 līdz 6 cm, sārts. Divmāju augs. Vīrišķo ziedu diametrs 1 cm, ziedlapas baltas. Sievišķie ziedi nav zināmi.

Galerija

Atsauces

Literatūra 
 Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. 2008. Zvaigzne. 

Dombejas
Maurīcijas flora
Maurīcijas endēmā flora
Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas
Horki

Horki () jeb Gorki () ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala ziemeļaustrumos, Horku rajona centrs pie Proņas upes. Pilsētā atrodas Baltkrievijas Lauksaimniecības akadēmija.

Vēsture 
Rakstos no 1544. gada kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1836. gadā šeit tika nodibināta Gorigorku zemkopības skola, kas mūsdienās izveidojusies par Baltkrievijas Lauksaimniecības akadēmiju. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada vidus līdz 1944. gada 26. jūnijam atradās vācu okupācijā.

Cilvēki 
No 1860. līdz 1864. gadam Horku zemkopības skolas (Горыгорецкая земледельческая школа) rektors bija jelgavnieks Ernests Rūdolfs fon Trautfeters.

Dažādos laikos Horku zemkopības skolā mācījušies Fricis Brīvzemnieks, Hugo Celmiņš, Pēteris Delle, Augusts Kalniņš, Roberts Kļaviņš, Valdis Lesiņš, Pēteris Sauleskalns, Paulis Zolts.

20. gadsimta trīsdesmito gadu sākumā Horku ķieģeļrūpnīcā strādāja nākamais PSRS maršals Ivans Jakubovskis (Иван Игнатьевич Якубовский, 1912—1976).

Ārējās saites 
 Horki vietnē "Baltkrievijas globuss"  
 Baltkrievijas Lauksaimniecības akadēmija

Baltkrievijas pilsētas
Alodzene

Alodzene, izloksnē Olūdzene ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 9 km no pagasta centra Mālupes, 26 km no novada centra Alūksnes un 227 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41 (Alūksne—Liepna).

Atsauces
Kascjukoviči

Kascjukoviči jeb Kostjukoviči (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala dienvidaustrumos, Kascjukoviču rajona centrs pie Žaduņkas upes. Cementa ražošanas centrs.

Vēsture 
Rakstos no 1508. gada kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā.

Ārējās saites 
 Koscjukoviči vietnē "Baltkrievijas globuss"  
 Baltkrievijas Cementa rūpnīca

Baltkrievijas pilsētas
Spirgus

Spirgus ir apdzīvota vieta Tukuma novada Slampes pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos 6,0 km no pagasta centra Slampes, 19,9 km no novada centra Tukuma un 78,1 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta ir izveidojusies ap Spirgus muižu, no kurām mūsdienās vairs tikai palikušas drupas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1453 (Praviņas–Džūkste).

Atsauces
Skujupīte (Slocenes pieteka)

Skujupīte (arī Skuja, Skujupe) ir Slocenes labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Izteka - pie Ozolpils. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Slocenē lejpus Mazezera. Skujupīti šķērso valsts autoceļi A10 (Rīga—Ventspils), V1475 (Ozolpils–Kalēji–Smārde) un V1446 (Tukums–Milzkalne–Smārde–Slampe), kā arī dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II.

Atsauces

Tukuma novada upes
Engures novada upes
Slocenes pietekas
Kaņiera baseina upes
Stirnupīte

Stirnupīte ir Vēršupītes labā krasta pieteka Tukuma novadā. 

Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Vēršupītē, pirms Vēršupīti šķērso autoceļš A10. Stirnupīti šķērso valsts autoceļi A10 (Rīga—Ventspils) un V1446 (Tukums–Milzkalne–Smārde–Slampe), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

Atsauces

Tukuma novada upes
Engures novada upes
Kaņiera baseina upes
Kārlis Krūmiņš

Kārlis Krūmiņš var būt:

 Kārlis Krūmiņš — (1890—1966) — profesors, augsnes zinātnieks;
 Kārlis Krūmiņš — (1986) — latviešu aktieris un režisors;
 Kārlis Krūmiņš (1905—) —  latviešu zemnieks un komunists.
Kiravskas rajons

Kiravskas rajons (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabalā. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Babrujskas rajonu dienvidos, Kļičavas rajonu ziemeļrietumos un Bihavas rajonu ziemeļaustrumos, Babrujskas pilsētu dienvidos, kā arī Gomeļas apgabala Rahačovas rajonu dienvidaustrumos.

Mogiļevas apgabala rajoni
Anatolijs Firsovs

Anatolijs Firsovs (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras laikā kļuvis par trīskārtēju olimpisko čempionu, kā arī astoņkārtēju Pasaules čempionu. Četras reizes Firsovs bijis čempionāta rezultatīvākais spēlētājs, trīs reizes atzīts par labāko uzbrucēju. Karjeras laikā aizvadījis 16 sezonas PSRS čempionātā. Pirmās četras sezonas FIrsovs aizvadīja Maskavas "Spartak", taču vēlāk pārstāvēja Maskavas CSKA. Trīs reizes atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju. Pēc karjeras beigām strādāja arī kā treneris.

Spēlētāja karjera 
Hokejista karjeru Firsovs sāka 1958.—59. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas "Spartak". Tās sastāvā spēlēja līdz 1961.—62. gada sezonas vidum, kad pārcēlās uz Maskavas CSKA. Jau 1962.—63. gada sezonā Firsovs bija viens no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem. Pāris gadus vēlāk, 1965.—66. gada sezonā, Firsovs bija CSKA līderis rezultativitātes ziņā. 1968., 1969. un 1971. gadā tika atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju. 1973.—74. gada sezonā CSKA rindās aizvadīja četras spēles, pēc kurām noslēdza karjeru.

Trenera karjera 
1972.—73. gada sezonā, spēlējot CSKA rindās, Firsovs kļuva par komandas galvenā trenera Anatolija Tarasova palīgu. Par CSKA trenera asistentu strādāja līdz 1977. gadam. 1977. gadā vadīja arī PSRS U-18 izlasi. No 1977. līdz 1980. gadam bija Polijas hokeja līgas kluba Varšavas "Legia" galvenais treneris.

Ārējās saites 

1941. gadā dzimušie
2000. gadā mirušie
Krievijas hokejisti
Krievijas hokeja treneri
Maskavas "Spartak" spēlētāji
Maskavas CSKA spēlētāji
Hokejisti 1964. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1968. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1972. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
IIHF slavas zālē uzņemtie
PSRS hokejisti
Kiravska

Kiravska jeb Kirovska (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabalā, Kiravskas rajona centrs.

Vēsture 
Rakstos no 16. gadsimta kā Lietuvas lielkņazistes ciems. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1935. gadā izveidojot rajonu, rajona centru Starcus nosauca par godu padomju darbiniekam Sergejam Kirovam. Pilsēta no 2001. gada.

Ārējās saites 
 Kiravska vietnē "Baltkrievijas globuss"  

Baltkrievijas pilsētas
Briedinieki

Briedinieki, izloksnē Brīdinīki, ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 8 km no pagasta centra Mālupes, 24 km no novada centra Alūksnes un 226 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V454, Vētrupes krastā.

Atsauces
Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija

Cilvēka un pilsoņa tiesību deklarācija () ir konstitucionālais akts, kurā apkopoti liberālās demokrātijas galvenie elementi un 1789. gada augustā pieņēma Francijas Nacionālā sapulce. Nozīmīgs Franču revolūcijas un cilvēka un pilsoņu tiesību dokuments. Deklarācijā iekļauti 17 panti, kuros visi cilvēki tika pasludināti par brīviem un vienlīdzīgiem, tauta tika pasludināta par augstākās varas avotu.

Daļa deklarācijas ideju izmantota 1791. un 1793. gada Francijas konstitūcijā. Šī deklarācija kopā ar ASV Tiesību bilu, ASV Neatkarības deklarāciju, ASV Konstitūciju lielā mērā iespaidoja ANO 1948. gadā pieņemto vispārējo cilvēktiesību deklarāciju.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1789. gads
Teksti
Francijas vēsture
Cilvēktiesības
Arminijs

Arminijs (, ; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija ģermāņu cilts herusku vadonis.

Teitoburgas meža kaujā mūsu ēras 9. gadā ģermāņu karaspēks Arminija vadībā uzvarēja Publija Kvintīlija Vāra vadīto romiešu karaspēku. Ar šo uzvaru tika apturēta tālākā Romas impērijas iespiešanās Ģermānijā.

Mūsu ēras 15. vai 16. gadā sagūstījis romiešu karavadoni Germāniku, 17. gadā uzvarējis Maraboda vadīto ģermāņu cilšu savienību.

Ārējās saites 

1. gadsimtā p.m.ē dzimušie
21. gadā mirušie
Karavadoņi
Tramvajs vārdā Kalpotājs

"Tramvajs vārdā Kalpotājs" ir 2005. gada Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors ir Gunārs Bandēns. Filmas pirmizrāde notika  Kino "Rīga".

Filma uzņemta Rīgas Satiksmes nakts tramvajā (izmanto maršruta nosaukumu "Kalpotājs"). 2005. gadā filmas operatori saņēmuši Lielā Kristapa balvu nominācijā "Labākais dokumentālās filmas operators".

Atsauces

Ārējās saites 
 Filmas.lv profils

2005. gada filmas
Latvijas dokumentālās filmas
Filmas latviešu valodā
Tarzāna hameleons

Tarzāna hameleons (Calumma tarzan) ir kritiski apdraudēta hameleonu dzimtas suga, kas sastopama nelielā areālā Madagaskaras austrumos. Sugu atklāja 2009. gadā, bet 2012. gadā iekļāva Zemeslodes 100 visapdraudētāko sugu sarakstā.

Madagaskarā ir liela hameleonu dažādība, un atlikušajos salas mežos mitinās liels daudzums uzkrītoši krāšņu sugu.

Nosaukums 
Jauno sugu nosauca Tarzāna meža vārdā, kur hameleons mitinās un kas atrodas netālu no Tarzānvillas jeb Tarzāna ciema (nesen pārdēvēts par Ambodimeloku, kas nozīmē "līkuma vieta").

Tāpat atklājēju komanda cerēja, ka hameleona nodēvēšana par godu Edgara Berouza radītajam, plaši pazīstamajam tēlam Tarzānam būtu labs veids, kā veicināt "sugas un tās apdzīvotā meža aizsardzību".

Apraksts 
Neliels hameleons, kura garums no 119—150 mm. Ķermeņa krāsa mainīga, no zaļas līdz gaiši dzeltenai kā pamatkrāsas un tumšām šķērssvītrām uztraukuma brīžos. Tēviņiem kakls un galvas virspuse brūna vai melnīgsnēja.

Izplatība un dzīvesveids 
Sugas areālu veido trīs nelieli, ļoti apdraudēti mitro mežu fragmenti — netālu no Tarzānvillas, Ambatofotsi mežs un Ampotakas mežs. Sarkanā grāmata norāda divus areālus. Pirmais no tiem ir ap 1,5 km garš un mazāk nekā 300 m plats un atrodas tikai mazāk par vienu kilometru no Tarzānvillas. Ambatofotsi meža fragmenta garums līdz 6 km, platums — 1,5 km. Tas ir izveidots kā jauna īpaši aizsargājamā dabas teritorija. Augstuma amplitūda 800—910 m v.j.l.

Ampotakas meža platība ir 75 ha ar augstumu 749 līdz 817 m v.j.l. 2008. gadā mežs ieguva pagaidu aizsargājamās teritorijas statusu. 2011. gadā populācijas blīvumu veidoja 1,05 īpatņi uz 100 m, un tie visi tika atrasti uz Tambourissa thouvenotii (troplauru dzimta) koku lapām.

Naktis pavada mežu augājā 1—4 m augstumā. Izšķīļušies mazuļi konstatēti galvenokārt aprīlī.

Apdraudējums 
Lielāko apdraudējumu rada mežu malu izciršana un dedzināšana zemkopības vajadzībām, kā arī selektīva koku izciršana atsevišķās vietās. Tāpat pieaug kvalificētu nelegālo zelta meklētāju skaits.

Atsauces 

Hameleonu dzimta
Madagaskaras rāpuļi
Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas
Dravēnu kalns

Dravēnu kalns ir paugurs Vidzemes augstienes Vestienas pauguraines vidusdaļā, 1,2 km uz dienvidrietumiem no Gaiziņkalna, ietilpst Gaiziņkalna dabas parkā. Paugurs ir 282,7 m augsts un tā relatīvais augstums ir 46,3 m. Dravēnu kalns ir Latvijas 9. augstākais paugurs. Paugurs izvietojies Madonas novada Vestienas pagasta ziemeļaustrumos pie Žautrīša ezera, netālu no "Dravēnu" mājām.

Atsauces

Skatīt arī 
 Latvijas augstākie kalni
 Vidzemes augstiene

Latvijas pauguri
Vestienas pagasts
Ķelēnu kalns

Ķelēnu kalns ir 283,4 m augsts paugurs Vidzemes augstienes Vestienas paugurainē, 8. augstākais kalns Latvijā. Atrodas pie autoceļa V884, aptuveni puskilometru no Viešūra ezera. Iekļauts Gaiziņkalna dabas parkā. Kalna relatīvais augstums ir 61,2 m — gandrīz tikpat, cik Gaiziņkalnam.

Atsauces 

Latvijas pauguri
Vidzemes augstiene
Aronas pagasts
Arkādijs Gaidars

Arkādijs Gaidars (, īstajā vārdā Arkādijs Goļikovs (); dzimis , miris ) bija krievu padomju bērnu literatūras rakstnieks.

Agrīnā jaunībā piedalījās Krievijas pilsoņu karā. Populārākais Arkādija Gaidara darbs ir 1940. gadā sarakstītais stāsts "Timurs un viņa komanda" par pusaudžu kolektīva slepeniem labajiem darbiem. Kritis Otrā pasaules kara laikā. Arkādija Gaidara mazdēls Jegors Gaidars kļuva par ievērojamu Krievijas ekonomistu un politiķi.

Ārējās saites 

 Arkādija Gaidara biogrāfijas 

Krievu valodā rakstošie
Kurskas apgabalā dzimušie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Ar Tēvijas Kara ordeni apbalvotie
Kļičavas rajons

Kļičavas rajons (, ) ir  Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala rietumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Bjaliņiču rajonu ziemeļos, Mogiļevas rajonu ziemeļrietumos, Bihavas rajonu austrumos, Kiravskas rajonu dienvidaustrumos, Babrujskas rajonu dienvidos un Asipoviču rajonu dienvidrietumos, kā arī Minskas apgabala Bjerazino rajonu ziemeļaustrumos.

Rajona Basinas pusmuižā dzimis cara Aleksandra II slepkava Ignatijs Griņevickis (Игнатий Иоахимович Гриневицкий, 1856 – 1881).

Mogiļevas apgabala rajoni
Kļičava

Kļičava jeb Kļičeva (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala rietumos, Kļičavas rajona centrs.

Vēsture 
Rakstos no 1592. gada kā Lietuvas lielkņazistes ciems. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas otrās dalīšanas 1793. gadā. Pilsētciemats no 1938. gada. Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā pilsētu ieņēma vācu karaspēks, bet no 1942. gada martā Kļičava kļuva par vienu no partizānu kustības centriem. Pilsētas pievārtē darbojās partizānu lidlauks. Padomju armija pilsētu ieņēma 1944. gada 28. jūlijā. Pilsētas tiesības no 2000. gada.

Ārējās saites 
 Kļičava vietnē "Baltkrievijas globuss"  

Baltkrievijas pilsētas
Gaiļi (Tumes pagasts)

Gaiļi ir apdzīvota vieta Tukuma novada Tumes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā uz dienvidiem no Tukuma, 4,1 km no pagasta centra Tumes, 4,8 km no novada centra Tukuma un 68,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A10 (Rīga—Ventspils), Vašleja upes krastos.

Atsauces
Kļimaviču rajons

Kļimaviču rajons (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Mogiļevas apgabala austrumos. Tas robežojas ar Mogiļevas apgabala Hocimskas rajonu dienvidaustrumos, Kascjukoviču rajonu dienvidos, Krasnapoļļes rajonu dienvidrietumos, Čerikavas rajonu rietumos un Kričavas rajonu ziemeļrietumos, kā arī Krieviju ziemeļaustrumos.

Mogiļevas apgabala rajoni
Kļimaviči

Kļimaviči jeb Kļimoviči (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala austrumos, Kļimaviču rajona centrs.

Vēsture 
Rakstos no 1581. gada kā Lietuvas lielkņazistes ciems. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1777. gadā pišķirtas pilsētas tiesības. Otrā pasaules kara laikā 1941. gada augusta beigās pilsētu ieņēma vācu karaspēks. Pilsētas ebreju iedzīvotāji tika iznīcināti holokaustā. Padomju armija pilsētu ieņēma 1943. gada septembrī. Pilsēta un rajons cietis 1986. gada Čornobiļas AES katastrofā.

Cilvēki 
Kļimaviči ir krievu/franču tēlnieka Antuāna Pevznera (Antoine Pevsner, 1886 – 1962) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 
 Kļimaviči vietnē "Baltkrievijas globuss"  

Baltkrievijas pilsētas
Aleksandrs Mežciems

Aleksandrs Mežciems (1891—1960) bija Krievijas impērijas armijas, latviešu strēlnieku, vēlāk Latvijas armijas virsnieks. Kā 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulka ārsts-kapteinis piedalījās Ziemassvētku kaujās.
Latvijas Universitātes Ķirurģijas klīnikas asistents.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1891. gada 4. aprīlī Trikātas pagastā. Mācījās Palsmanes draudzes skolā, vēlāk Rīgas Aleksandra ģimnāzijā. Studēja Tērbatas Universitātes Medicīnas fakultātē. 

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gada jūlijā iestājās Krievijas Sarkanā Krusta dienestā un dienēja frontes pārsiešanas punktā 30. divīzijā. 1915. gada decembrī viņu  iedalīja 4. Vidzemes latviešu strēlnieku bataljonā, tā sastāvā piedalījās daudzās kaujās. 1916. gada decembrī ieguva medicīnas doktora grādu. Janvāra kauju laikā 1917. gada 12. janvārī pie Ložmetējkalna kopā ar vairākiem sanitāriem glāba no nosalšanas vai gūsta daudz karavīru. 

Pēc Oktobra revolūcijas  1917. gadā beigās izstājās no Padomju Krievijas armijas un sāka strādāt par ārstu ordinatoru Tērbatas universitātē. Vācu okupācijas laikā 1918. gada jūlijā devās uz Arhangeļsku, kur Ziemeļkrievijas flotē strādāja par vecāko ārstu uz karakuģa "Jaroslavna". 1918. gada decembrī ar šo kuģi devās uz Franciju, kur strādāja kara slimnīcās līdz 1919. gada pavasarim.

Pēc atgriešanās Latvijā 1919. gada jūnijā iestājās Studentu rotā, nozīmēts par Liepājas lazaretes vecākā ārsta palīgu. 1920. gadā iecelts par vecāko ārstu pulkvežleitnanta pakāpē. 

No 1921. gada  1. janvāra strādāja par Latvijas Universitātes ķirurgu asistentu Rīgas pilsētas 1. slimnīcā, atvaļinājās no dienesta 1. aprīlī. 1922. — 1940. gadā prof. Jēkaba Alkšņa vadītās LU ķirurģijas klīnikas asistents. Līdz 1932. gadam bija arī vecākais ārsts 5. Rīgas aizsargu pulkā, vēlāk galvenais ārsts Vispārējā apdrošināšanas biedrībā.
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, kur strādāja bēgļu nometnēs. 1947. gadā emigrēja uz Angliju, dzīvoja Birmingemā. 

Miris 1960. gada 3. maijā Volverhemptonā, Anglijā.

Apbalvojumi 
 Sv. Staņislava ordenis, II, III šķira 
 Sv. Annas ordenis, II, III šķira
 Sv. Jura krusts, IV šķira 
 Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (1924) 
 Triju zvaigžņu ordenis

Atsauces 

Valmieras novadā dzimušie
Latvijas ārsti
Latviešu strēlnieki
Trimdas latvieši
Blauzgova

Blauzgova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada rietumu daļā 8 km attālumā no novada centra Baltinavas un 207 km attālumā no Rīgas. Saskaņā ar PMLP 2016. gada datiem, Blauzgovā mitinās 3 iedzīvotāji.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V474.

Atsauces
Kričava

Kričava jeb Kričeva (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala austrumos, Kričavas rajona centrs pie Sožas upes. Cementa ražošanas centrs.

Vēsture 
Rakstos no 1136. gada. No 12. gadsimta vidus ietilpa Mstislavas kņazistē, kas 1359. gadā iekļāvās Lietuvas lielkņazistē. 1633. gadā Kričava ieguva Magdeburgas tiesības. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Pilsēta tika piešķirta Grigorijam Potjomkinam, kurš likvidēja pilsētas pašpārvaldi. 18. gadsimta beigās Kričava bija kuģubūves centrs. 20. gadsimta trīsdesmitajos gados notika industrializācija un šeit tika nodibināta pirmā cementa rūpnīca Baltkrievijā. Otrā pasaules kara laikā pilsēta no 1941. gada 17. jūlija līdz 1943. gada 30. septembrī atradās vācu okupācijā.

Cilvēki 
Kričava ir vieglatlētes Oksanas Meņkovas (Аксана Мянькова, 1982) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 
 Kričava vietnē "Baltkrievijas globuss" 
 Uzņēmums "Kričevcementnošifer"

Baltkrievijas pilsētas
Inese Saulīte

Inese Saulīte (dzimusi Inese Šedova  Saldū; precējusies Inese Cibuļska un Inese Addario), pazīstama arī kā Kombuļu Inese, ir latviešu dziedātāja, dziesmu autore, komponiste, video blogere un performances māksliniece. Savu muzikālo karjeru uzsākusi 2008. gadā kā grupas "Kombuļi" soliste, pirms muzikālās karjeras uzsākšanas dziedājusi skolas korī. Šī grupa televīzijas raidījumā "Latvijas Zelta talanti" izpildīja dziesmu "Dzīvo tā". 2012. gadā Inese šo dziesmu izdeva krievu valodā. Grupa "Kombuļi" 2009. gadā izdeva savu debijas albumu "Dzīvo tā". Inese aizraujas ar meditāciju, repu un privātajiem video sveicieniem dzimšanas un vārda dienās. Inesei ir 4 bērni. Pati dziedātāja, rakstot dziesmas, iedvesmojas "no apkārtējās dzīves situācijām un emocijām." Inese ir sarakstījusi aptuveni 130 dziesmas.

Atsauces

Ārējās saites 
 Dziedātājas facebook.com profils
 Dueta Tyros lapa draugiem.lv

1979. gadā dzimušie
Latviešu dziedātāji
Kruhlaje

Kruhlaje jeb Krugloje (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala ziemeļos, Kruhlajes rajona centrs pie Drutas upes.

Vēsture 
Rakstos no 1524. gada kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Iekļauta Krievijas impērijā pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Pilsētas tiesības no 2016. gada.

Ārējās saites 
 Kruhlaje vietnē "Baltkrievijas globuss" 

Baltkrievijas pilsētas
Viktors Baštiks

Viktors Baštiks (1912—2001) ir latviešu komponists, ērģelnieks un diriģents.

Studējis Liepājas Tautas konservatorijā un Latvijas Valsts konservatorijā, kur mācījās pie Ādolfs Skultes, Pētera Barisona, Jāzepa Mediņa, Arvīda Žilinska un kompozīciju pie Jāzepa Vītola.

Sacerējis galvenokārt garīgo mūziku, vairāk par 200 kora dziesmu. Sarakstījis grāmatas Solo dziesmas (1975), kora dziesmu krājumu Slavēsim! (1989), sastādījis kora dziesmu krājumu Mūžības atbalss (1956), Dziediet, teiciet! (1982).

1944. gadā emigrējis, no 1947. gada dzīvoja Lielbritānijā, sākot no 1952. gada dzīvoja ASV, Filadelfijā. Pēc pārcelšanās uz Filadelfiju vadīja baptistu draudzes kori, bija draudzes ērģelnieks, palīdzēja organizēt vairākas dziesmu dienas, vadīja Filadelfijas latviešu koncertapvienību, rakstīja apceres un kritikas par trimdas latviešu mūzikas dzīvi un turpināja komponēt. Bija virsdiriģents Anglijas latviešu Dziesmu dienās 1949. gadā. 1989.gadā saņēmis K.Barona prēmiju, bet 1991. gadā kļuva par Latvijas Komponistu savienības ārzemju biedru.

Atsauces 

Latviešu komponisti
Latviešu ērģelnieki
Latviešu diriģenti
Kersti Kaljulaida

Kersti Kaljulaida (; dzimusi ) ir igauņu valsts amatpersona, bijusī valsts prezidente. Kaljulaida iepriekš bijusi Igaunijas pārstāve Eiropas Revīzijas palātā.

Biogrāfija 
1992. gadā absolvējusi Tartu Universitātes Bioloģijas fakultāti, specializējusies ornitoloģijā. Vēl ir ieguvusi grādu uzņēmējdarbības vadībā.

Laikā no 1992. līdz 2002. gadam bijusi valsts premjera Marta Lāra ekonomikas padomniece. Pēc tam vadījusi energokompānijas Eesti Energia Iru spēkstaciju. No 2004. līdz 2016. gadam bijusi Igaunijas pārstāve Eiropas Revīzijas palātā.

 tika ievēlēta Igaunijas prezidentes amatā. Amatā stājusies . Viņa ir pirmā sieviete un jaunākā persona, kas ievēlēta Igaunijas prezidenta amatā. 2019. gadā apbalvota ar 1. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni ar ķēdi.

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa  

1969. gadā dzimušie
Igaunijas prezidenti
Tartu Universitātes absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Tartu dzimušie
Grunču grāvis

Grunču grāvis ir Engures ezera pieteka Tukuma novadā. 

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Engures ezerā no rietumiem, iepretim Melnragam. Grāvi nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

Atsauces

Tukuma novada upes
Engures ezera pietekas
Jurģupe

Jurģupe (arī Jerķene, Jērķene, Kazupe, Kažas upe, lejtecē — Bērģupe) ir Engures ezera pieteka Tukuma novadā. 

Izvedojas satekot Lieknai no kreisās un Melčupei no labās puses. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Engures ezerā no rietumiem, iepretim Melnragam. Upi šķērso valsts autoceļš P128 (Sloka—Talsi), tās krastos atrodas Dumpiete un Jaunpļavas.

Atsauces

Tukuma novada upes
Engures ezera pietekas
Club Nacional de Football

Club Nacional de Football ir Urugvajas futbola klubs no Montevideo, kas izveidojās 1899. gadā, apvienojoties diviem Montevideo futbola klubiem — Uruguay Athletic Club un Montevideo Football Club.

Nacional ir visveiksmīgākā komanda Urugvajas futbola vēsturē un vēsturiski viena no visveiksmīgākajām un atzītākajām visā pasaulē. Kopumā klubs ir uzvarējis vairāk kā 120 oficiālās sacensībās, vairāk nekā jebkura cita komanda šajā valstī — 48 reizes ir bijis Urugvajas čempions kā arī uzvarējis 21 starptautiskās sacensībās.

Kluba debija pirmās divīzijas notika 1901. gadā. Kopš tā laika nekad nav izkritusi no Urugvajas augstākās līgas, un jau 1902. gadā pirmo reizi uzvarēja Urugvajas čempionātā.

Kluba galvenais stadions ir Gran Parque Central.

Sasniegumi 
 Urugvajas futbola čempionāta
(48): 1902, 1903, 1912, 1915, 1916, 1917, 1919, 1920, 1922, 1923, 1924, 1933, 1934, 1939, 1940, 1941, 1942, 1943, 1946, 1947, 1950, 1952, 1955, 1956, 1957, 1963, 1966, 1969, 1970, 1971, 1972, 1977, 1980, 1983, 1992, 1998, 2000, 2001. 2002, 2005, 2005/06, 2008/09, 2010/11, 2011/12, 2014/15, 2016, 2019, 2020.
 Copa Libertadores
 (3): 1971, 1980, 1988.
 Starpkontinentālais kauss
 (3): 1971, 1980, 1988.
 Recopa Sudamericana
 (1): 1989
 Starpamerikānis kauss
 (2): 1972, 1989.

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā mājaslapa

Atsauces 

Urugvajas futbola klubi
Krauja (upe)

Krauja ir Lieknas labā krasta pieteka Talsu un Tukuma novados.

Iztek - pie Rēzēm. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Lieknā Gubedancī. Krauju šķērso valsts autoceļi V1435 (Līgas–Zentene–Rideļi) un V1364 (Balgale–Zentene), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Tukuma novada upes
Talsu novada upes
Kandavas novada upes
Rīgas jūras līča baseina upes
Balgales pagasts
Kūzas Nikolajs

Kūzas Nikolajs (, , dzimis 1401. gadā, miris ) bija Romas katoļu baznīcas kardināls, 15. gadsimta domātājs, filozofs, teologs, matemātiķis, jurists, astronoms.

Būdams viens no pirmajiem vācu zemju renesanses humānisma pārstāvjiem, Kūzas Nikolajs aktīvi iesaistījās baznīcas politikā. Piedalījās Bāzeles koncilā, 1450. gadā tika iecelts par Briksenes bīskapu, bet 1459. gadā kļuva par Pāvesta valsts ģenerālvikāru. Filozofijā turējās neoplatonisma pozīcijās un savas idejas smēlās gan no antīkās, gan viduslaiku filozofijas. Proponēdams idejas par pasaules dažādības harmoniju caur Dievu, nonāca pie tolaik neparastiem secinājumiem par reliģisko toleranci. Atzina zināšanu papildināšanu caur eksperimentiem.

Ārējās saites 

 Kūzas Nikolajs Deutsche Biographie 

15. gadsimta filozofi
Vācu filozofi
Latīņu valodā rakstošie
Viduslaiku filozofija
Renesanses filozofija
Reinzemē-Pfalcā dzimušie
Rauls Hausmanis

Rauls Hausmanis (, dzimis , miris ) bija Vīnē dzimis vācu dadaisma mākslinieks. Viens no Berlīnes dadaistu kustības izveidotājiem un līderiem laikā pēc Pirmā pasaules kara. Hausmaņa vaidotās kolāžas, asamblāžas un kritikas spēcīgi ietekmējušas Eiropas avangarda attīstību. Hannas Hehas un Kurta Švitersa tuvs draugs un domubiedrs. Iespējams, pazīstamākais Hausmaņa darbs ir ap 1920. gadu veidotā "Mehāniskā galva" (Mechanischer Kopf (Der Geist Unserer Zeit)).

Ārējās saites 

Dadaisma mākslinieki
Fotomontāža
Vīnē dzimušie
Mežnieki

Mežnieki, izloksnē Mežinīki, ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta rietumu centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Mālupes, 18 km no novada centra Alūksnes un 220 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P41 un V454 krustojuma.

Atsauces
Mscislava

Mscislava jeb Mstislavļa (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala austrumos, Mscislavas rajona centrs pie Vihras upes.

Vēsture 
Vieta bijusi apdzīvota jau Dņepras-Daugavas kultūras laikā. Pašu pilsētu 1135. gadā nodibināja Smoļenskas kņazs Rostislavs Mstislavovičs un nosauca sava tēva Mstislava Lielā vārdā. Rakstos pilsēta zināma no 1156. gada. No 1180. gada - Mstislavļas kņazistes centrs. 1359. gadā kņazisti ieņēma Aļģirds un pievienoja Lietuvas lielkņazistei. No 14. gadsimta beigām pilsēta piederēja Mstislavsku dzimtai. Kad smoļenskieši centās atņemt Mstislavļas kņazisti Lietuvai, pie pilsētas 1384. gada 29. aprīlī notika Kauja pie Vihras upes, kur smoļenskieši cieta smagu sakāvi, bet pati Smoļenska nokļuva vasaļatkarībā no Lietuvas liekņazistes. 1514. gadā Mstislavļas kņazs Mihails pievienoja kņazisti Maskavas lielkņazistei, tomēr pēc krievu sakāves Oršas kaujā bija spiests bēgt uz Maskavu, bet Mstislavļas kņaziste tika iekļauta Lietuvas liekņazistē kā stārastijas (no 1564. līdz 1566. gadam - vojevodistes) centrs. 1634. gadā karalis Vladislavs IV piešķira Mscislavai Magdeburgas tiesības. 1654. gadā, kad Smoļensku ieņēma cara Alekseja I karaspēks, Mscislavu ieņēma bajāra Alekseja Trubeckoja karaspēks, kas 22. jūlijā veica iedzīvotāju slaktiņu, nogalinot apmēram 15 000 iedzīvotāju. Pēc šī notikuma pilsēta vairs neatguvās un zaudēja savu ietekmi.

Pilsēta pievienota Krievijas impērijai pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Mscislava tika nopostīta 1812. gada kara laikā. 1924. gada 17. jūlijā tā iekļauta Baltkrievijas PSR sastāvā. Otrā pasaules kara laikā no 1941. gada jūlija līdz 1943. gada 28. septembrim tā atradās vācu okupācijā. 1941. gada 15. oktbrī holokaustā tika nogalināti gandrīz visi (apmēram 1300) pilsētas ebreji.

Cilvēki 
Mscislavā dzimis ebreju vēsturnieks Simons Dubnovs (1860-1941), kura vārdā nosaukta Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola.

Ārējās saites 
 Mscislava vietnē "Baltkrievijas globuss" 

Baltkrievijas pilsētas
Sofikalns

Sofikalns, izloksnē Sopikols, ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6 km no pagasta centra Mālupes, 23 km no novada centra Alūksnes un 224 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41 (Alūksne—Liepna), Igrīves un Mellupes krastā. Sofikalnā atrodas vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis — Sofijkalna pusmuižas klēts.

Sofikalnā iekļāvusies arī uz rietumiem esošā iepriekš atsevišķā apdzīvotā vieta Stradiņš un uz austrumiem esošie Žērveļi.

Atsauces
Ennio Arlandi

Ennio Arlandi (; dzimis  Alesandrijā) ir Itālijas starptautiskais meistars šahā (1987).

Biogrāfija 
No 1980. līdz 1985. gadam pārstāvējis Itāliju vairākos Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. Lielāko panākumu guvis 1981. gadā, kad Pasaules junioru šaha čempionāta U16 vecuma grupā izcīnījis sudraba medaļu. Daudzkārtējais Itālijas šaha čempionātu dalībnieks, kuros izcīnījis uzvaru 2000. gadā un bijis otrais 2005. gadā pēc zaudējuma papildu mačā par čempiona nosaukumu.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā dalījis 1.-2. vietu Nuoro (1984), dalījis 2.-3. vietu Redžo nell'Emīlijā (1991), izcīnījis 3. vietu Redžo nell'Emīlijā (1992), dalījis 2.-4. vietu Asti (1995), divas reizes dalījis 1.-3. vietu Itālijas pilsētā Impēriā (1995, 2005).

Pārstāvējis Itālijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 11 reizes (1982, 1988-2006). Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1988, 1994) medaļas;
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1989-2003).

Par panākumiem turnīros FIDE 1987. gadā Arlandi piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Itālijas šahisti
Šveices Superlīga

Šveices Superlīga (zināma arī kā Raiffeisen Super League) ir augstākā futbola līga Šveicē. 2019. gada oktobrī UEFA vērtējumā Superlīga bija 20. spēcīgākā līga Eiropā.

Klubi 2022.—2023. gada sezonā

Ārējās saites 

   

Futbols Šveicē
Žērveļi

Žērveļi, arī Žerveļi, izloksnē Žierveļi, ir ciems Alūksnes novada Mālupes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P41 (Alūksne—Liepna), Igrīves krastā.

Atsauces
Blekteskalns

Blekteskalns, izloksnē Blekteskols, ir ciems Alūksnes novada Mārkalnes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Mārkalnes, 18 km no novada centra Alūksnes un 220 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V391.

Atsauces
Alūksnes iela

Alūksnes iela var būt:
 iela Daugavpilī;
 iela Jūrmalā;
 iela Rēzeknē;
 iela Rīgā;
 iela Siguldā.

Skatīt arī 
 Mazā Alūksnes iela
Alojas iela

Alojas iela var būt:
 iela Jūrmalā;
 iela Limbažos;
 iela Rīgā.
Slavharada

Slavharada jeb Slavgoroda (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala dienvidaustrumos, Slavharadas rajona centrs pie Proņas upes ietekas Sožā.

Vēsture 
Rakstos Slavharada zināma no 1136. gada kā Mstislavļas kņazistes apdzīvotā vieta. Līdz pat 1945. gadam tās nosaukums bija Prapojska (Прапо́йск) jeb Propojska (Пропойск). 1359. gadā kņazisti un Propojsku ieņēma Aļģirds un pievienoja Lietuvas lielkņazistei. Tā vairākkārt cietusi karadarbībā (piemēram, Naļivaiko sacelšanās un Ziemeļu kara laikā). Propojskā 1607. gadā pirmoreiz parādījās Viltusdmitrijs II. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijas impērijai pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. 1851. gadā caur pilsētu tika izbūvēta Maskavas - Varšavas šoseja. No 1928. gada - pilsētciemats, no 1945. gada - pilsēta, kad tai tika piešķirts mūsdienu nosaukums.

Atsauces

Ārējās saites 

 Slavharada vietnē "Baltkrievijas globuss" 

Baltkrievijas pilsētas
Klinti

Klinti ir ciems Tērvetes novada Augstkalnes pagastā uz ziemeļiem no Augstkalne. Atrodas pagasta rietumu daļā 1,1 km no pagasta centra Augstkalnes, 5,5 km no novada centra Zelmeņiem un 85 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P95 (Jelgava—Tērvete—Lietuvas robeža (Žagare)), Ailes strauta krastā. Veidojusies ap vēsturisko Klintenhof pusmuižu.

Atsauces
Ailes strauts

Ailes strauts (arī Abgunstene, Abgunstes strauts, Aile, Ailes upīte, Ailīte, augštecē - Līču grāvis, lejtecē - Hercogmuižas strauts, Hercogu strauts) ir Tērvetes labā krasta pieteka Dobeles un Jelgavas novadā.

Iztece - pie Klintiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Tērvetē augšpus Pēterkalniem. Lielākā pieteka - Plepju grāvis. Ailes strautu šķērso valsts autoceļi P103 (Dobele—Bauska) un P95 (Jelgava—Tērvete—Lietuvas robeža (Žagare)), tā krastos atrodas Klinti, Abgunste.

Atsauces 

Dobeles novada upes
Jelgavas novada upes
Tērvetes novada upes
Tērvetes pietekas
Lielupes baseina upes
Augstkalnes pagasts
Zaļenieku pagasts
Vilces pagasts
Igate (Vilces pieteka)

Igate (arī Igates strauts, Igates upe) ir Vilces kreisā krasta pieteka Dobeles un Jelgavas novados.

Iztece - Augstkalnes pagasta dienvidautrumos. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Vilcē netālu no Vilces ietekas Svētē. Lielākā pieteka - Zirņu grāvis. Igati šķērso valsts autoceļi V1078 (Veczāmeļi–Blankenfelde (Saulīte)–Augstkalne), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Dobeles novada upes
Jelgavas novada upes
Tērvetes novada upes
Vilces pietekas
Lielupes baseina upes
Augstkalnes pagasts
Plepju grāvis

Plepju grāvis (arī Plepju strauts) ir Ailes strauta kreisā krasta pieteka Dobeles un Jelgavas novados.

Iztece - Tērvetes pagasta austrumos. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ailes strautā augšpus Abgunstes. Plepju grāvi šķērso valsts autoceļš P103 (Dobele—Bauska), tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Dobeles novada upes
Jelgavas novada upes
Tērvetes novada upes
Lielupes baseina upes
Augstkalnes pagasts
Reņģe (upe)

Reņģe (arī Reņģu strauts, ) ir Tērvetes labā krasta pieteka Lietuvā un Dobeles novadā.

Iztece - uz rietumiem no Žagares. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Tērvetē netālu no autoceļa P95. Reņģi šķērso valsts autoceļi V1107 (Bukaiši–Ceļmalnieki) un V1106 (Augstkalne–Bēne), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Dobeles novada upes
Tērvetes novada upes
Tērvetes pietekas
Lielupes baseina upes
Lietuvas upes
Augstkalnes pagasts
Bukaišu pagasts
Lī Marvins

Lī Marvins (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kino un teātra aktieris. Ar savu garo augumu, gaišajiem matiem un zemo balsi, Lī Marvins tiek uzskatīts par vienu no hrestomātiskajiem skarbā vīra (tough guy) ampluā aktieriem. Bieži spēlējis ļaundaru, karavīru un tamlīdzīgas lomas kā otrā plāna aktieris. 1965. gada Oskara kā labākais aktieris galvenajā lomā ieguvējs.

Ārējās saites 

1924. gadā dzimušie
1987. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Grammy balvas ieguvēji
Zelta globusa balvas ieguvēji
Šklova

Šklova (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Mogiļevas apgabala ziemeļos, Šklovas rajona centrs pie Dņepras.

Vēsture 
Rakstos Šklova pirmoreiz minēta 1520. gada kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Livonijas kara laikā 1581. gada jūnijā pie apdzīvotās vietas notika Šklovas kauja, kurā krievi Dmitrija Hvorostiņina vadībā sakāva Polijas-Lietuvas karaspēku. 1762. gadā Šklova ieguva pilsētas tiesības. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijas impērijai pēc Polijas pirmās dalīšanas 1772. gadā. Pilsēta izveidojās par ievērojamu ebreju kultūras centru, 18. gadsimtā šeit darbojās ješiva. Otrā pasaules kara laikā pilsēta no 1941. gada 11. jūlija līdz 1944. gada 27. jūlijam atradās vācu okupācijā. Ganrīz visi pilsētas ebreji (pirms kara 26,7 % no iedzīvotājiem) tika nogalināti holokaustā.

Cilvēki 
1787. gadā Šklovā vietējā karaskolā par skolotāju strādāja serbu kultūras darbinieks Dositejs Obradovičs (Доситеј Обрадовић, 1739 – 1811). Šklovā uzaudzis krievu marksists Pāvels Akselrods (Па́вел Бори́сович Аксельро́д, 1850 – 1928). No 1983. līdz 1985. gadam Šklovā par būvmateriālu rūpnīcas direktora vietnieku strādāja Baltkrievijas prezidents Aleksandrs Lukašenko, pēc tam kļūdams par sovhoza direktoru Šklovas rajonā.

Ārējās saites 
 Šklova vietnē "Baltkrievijas globuss" 

Baltkrievijas pilsētas
Vienības

Vienības ir apdzīvota vieta Tērvetes novada Augstkalnes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,4 km no pagasta centra Augstkalnes, 9,6 km no novada centra Zelmeņiem un 91,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V1056 (Svēte–Augstkalne) un V1078 (Veczāmeļi–Blankenfelde (Saulīte)–Augstkalne) krustojuma, Svētes upes krastā.

Atsauces
Vilkaiši

Vilkaiši (agrāk Vilkašu muiža) ir apdzīvotā vieta Tērvetes novada Augstkalnes pagastā uz austrumiem no Augstkalnes. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,1 km no pagasta centra Augstkalnes, 8,3 km no novada centra Zelmeņiem un 93,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1056 (Svēte–Augstkalne).

Atsauces
Džeimss Kobērns

Džeimss Kobērns (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris. 45 darbības gadu laikā piedalījies vairāk nekā 45 kinofilmās un 100 televīzijas uzvedumos.

Kobērns parasti darbojās otrā plāna lomās vesternos un asa sižeta filmās. Pazīstamākās no viņa lomām ir filmās "Lieliskais septiņnieks" (The Magnificent Seven, 1960), Hell Is for Heroes (1962), "Lielā bēgšana" (The Great Escape, 1963), "Šarāde" (Charade, 1963), Our Man Flint (1966), In Like Flint (1966), Duck, You Sucker! (1971), Cross of Iron (1977).

1998. gadā Kobērns ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu par otrā plāna lomu Pola Šreidera drāmā Affliction (1997). 1994. gadā Kobērnam piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

Ārējās saites 

1928. gadā dzimušie
Nebraskā dzimušie
2002. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Ernsts Augusts

Ernsts Augusts (; dzimis , miris ) bija Hanoveres kūrfirsts no 1692. līdz 1698. gadam, tomēr nomira pirms 1708. gada, sākot no kura drīkstēja aktīvi valdīt kūrfirstē. Pirms tam bija Braunšveigas-Lineburgas hercogs un valdīja pār Kālenbergas firstisti ar galvaspilsētu Hannoverē. Ernsta Augusta dēls Georgs Ludvigs 1714. gadā kļuva par Lielbritānijas un Īrijas karali Džordžu I.

Ārējās saites 

1629. gadā dzimušie
1698. gadā mirušie
Hanoveres dinastija
Lejassaksijā dzimušie
Antoniu Guterrešs

Antoniu Manoels de Oliveira Guterrešs (; dzimis  Lisabonā, Portugālē) ir portugāļu politiķis un diplomāts. Viņš bija Portugāles premjerministrs no 1995. līdz 2002. gadam. No 2005. gada jūnija līdz 2015. gada decembrim Guterrešs bija ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos. 2016. gada oktobrī ANO Drošības padome Guterrešu izvirzīja uz ANO ģenerālsekretāra amatu. Šo amatu Guterrešs ieņēma 2017. gada 1. janvārī, pēc Pana Kimuna pilnvaru beigām.

2021. gada 8. jūnijā ANO Drošības padome pauda atbalstu Guterreša atkārtotai ievēlēšanai par ģenerālsekretāru. 2021. gada 18. jūnijā ANO Ģenerālā asambleja nobalsoja par Guterreša iecelšanu uz otro termiņu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Antoniu Guterrešs ANO ģenerālsekretāra amata kandidāta mājaslapa 

1949. gadā dzimušie
Portugāles premjerministri
ANO ģenerālsekretāri
Bukaišu skola

Bukaišu skola ir apdzīvota vieta Tērvetes novada Bukaišu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Bukaišiem, 14,1 km no novada centra Zelmeņiem un 93,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1106 (Augstkalne–Bēne).

Atsauces
Cērpaine

Cērpaine ir Tērvetes kreisā krasta pieteka Dobeles novadā.

Iztece - Ukru pagasta centrālajā daļā. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Tērvetē pie Kalnaliķertu mājām. Cērpaini šķērso valsts autoceļi V1110 (Nesava–Sniķere–Lietuvas robeža) un V1122 (Apguldes stacija–Bukaiši), tās krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Dobeles novada upes
Auces novada upes
Tērvetes novada upes
Tērvetes pietekas
Lielupes baseina upes
Bukaišu pagasts
Lejaskrogs

Lejaskrogs, izloksnē Lajaskrūgs, ir ciems Alūksnes novada Mārkalnes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 10 km no pagasta centra Mārkalnes, 23 km no novada centra Alūksnes un 225 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V390.

Atsauces
Laukakmeņu iela

Laukakmeņu iela var būt:
 iela Kandavā;
 iela Rīgā.
Mazais Gaiziņkalns

Mazais Gaiziņkalns ir 283,6 m augsts paugurs Vidzemes augstienes Vestienas paugurainē, 7. augstākais kalns Latvijā. Iekļauts Gaiziņkalna dabas parkā. Atrodas pie autoceļa V881, aptuveni kilometru no Gaiziņkalna. Kalnam nav iespējams piekļūt pa izbraucamu ceļu, tas ir apaudzis ar kokiem. Arī tā relatīvais augstums ir neliels, salīdzinot ar apkārt esošajiem kalniem Vestienas augstienē, — 35 m.

Atsauces 

Latvijas pauguri
Vidzemes augstiene
Bērzaunes pagasts
Ūnijas iela

Ūnijas iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Teikas un Purvciema apkaimēs. Ūnijas iela sākas no Brīvības gatves un beidzas pēc krustojuma ar Stirnu ielu (agrāk sniedzās līdz Upeņu ielai). Visā garumā iela ir klāta ar asfalta segumu, tās kopējais garums ir 2390 metri.

Ūnijas iela ir vietējas nozīmes iela. Sabiedriskais transports pa ielu nekursē, izņemot mazu posmu (aptuveni 50 m) starp Ieriķu un Vaidavas ielu.

Vēsture 
Ūnijas iela ir visvecākā iela Purvciemā. Tā pirmoreiz minēta 1881. gadā ar nosaukumu "Purva iela".

19. gadsimta beigās pēc Uniona rūpnīcas dibināšanas iela tika pārdēvēta par Uniona ielu; drīz šis nosaukums tika pārveidots par mūsdienu Ūnijas ielu.

Latvijas PSR laikā, 1969. gadā, Ūnijas iela tika pārdēvēta par Georgija Gailes ielu VEF rūpnīcas pēckara direktora vārdā, bet 1990. gadā vēsturiskais nosaukums tika atjaunots.

Ielu savienojumi 
Ūnijas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Brīvības gatve (T veida krustojums);
 Stārķu iela (T veida krustojums);
 Gustava Zemgala gatve;
 Kastrānes iela;
 Ieriķu iela;
 Vaidavas iela (T veida krustojums);
 Induļa iela (T veida krustojums);
 Stirnu iela.

Attēlu galerija

Skatīt arī 
 Vidzemes priekšpilsēta
 Teika
 Purvciems

Atsauces 

Ielas Purvciemā
Ielas Teikā
Vidzemes priekšpilsēta
Kaļvu kalns

Kaļvu kalns ir 274,5 m augsts paugurs Vidzemes augstienes Vestienas paugurainē, viens no augstākajiem pauguriem Latvijā. Iekļauts Gaiziņkalna dabas parkā. Atrodas mežā netālu no Kaļvu mājām, autoceļa V884 un Talejas ezera. Pie kalna nav iespējams piekļūt pa labi izbraucamu ceļu.

Latvijas pauguri
Vidzemes augstiene
Aronas pagasts
Lielvārdes iela

Lielvārdes iela var būt:
 iela Ogrē;
 iela Rembatē;
 iela Rīgā.
Kārklumuiža (Bukaišu pagasts)

Kārklumuiža ir ciems Tērvetes novada Bukaišu pagastā. Atrodas pagasta rietumos 6,2 km no pagasta centra Bukaišiem, 17,5 km no novada centra Zelmeņiem un 93,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Veidojusies ap vēsturisko Kārklu pusmuižu (Karkelhof).

Atsauces