joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kalnu dzelzene

Kalnu dzelzene (Centaurea montana) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Centrāleiropā un Dienvideiropā kalnainos apvidos, kā Latvijā, kur tā ir uzskatāma par dārzbēgli.

Morfoloģija 
Kalnu dzelzene ir daudzgadīgs, 20-70 cm augsts lakstaugs ar stāvu, apmatotu stublāju, kuram var attīstīties daži zari.

Lapas uz stublāja ir izkārtotas pamīšus, tās ir veselas, iegareni lancetiskas vai eliptiskas, 4-12 cm garas un 1.5-5 cm platas. Lapas ir abpusēji apmatotas (apakšpusē pat tūbainas), ar smailu galu un robainu malu.

Katra zara galā ir izvietots viens ziedu kurvītis. Auga vīkala lapas ir zaļas, jumstiņveidīgi izkārtotas vairākās rindās. Vīkala lapu gals ir tumšs un plūksnains. Kurvīša ārējā malā ir zili, neauglīgi piltuvziedi (3-5 cm gari) ar plūksnainu galu, bet vidū ir gandrīz divreiz īsāki, violeti divdzimumu stobrziedi ar tumši zilām putekšnīcām.

Auglis ir apmatots, aptuveni 5 mm garš spīdīgs sēklenis.

Zied jūlijā, augustā.

Atsauces 

Dzelzenes
Kurvjziežu dzimta
Asteru rinda
Starainā dzelzene

Starainā dzelzene (Centaurea calcitrapa) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā plaši ir sastopama Eiropas rietumu un dienvidu daļā, un Āfrikas ziemeļrietumos. Starainā dzelzene ir arī sastopama Centrāleiropā un Ziemeļeiropā, tostarp, Latvijā, kur tā ir uzskatāma par retu, adventīvu augu.

Morfoloģija 
Starainā dzelzene ir divgadīgs, 20-70 cm garš lakstaugs ar parasti ļoti zarainu, cietu, šķautņainu un stāvu stublāju. Stublāja lejasdaļā lapas ir plūksnaini dalītas šaurās, lineāri lancetiskās vai lineārās plūksnās. Augam ziedot, piezemes lapas parasti ir jau atmirušas. Stublāja augšdaļā lapas ir plūksnaini dalītas vai gandrīz veselas. Plūksnu gali ir smaili, mala gandrīz gluda vai īsi smailzobaina.

Katra zara galā ir izvietots viens ziedu kurvītis. Ziedi (divdzimumu stobrziedi) ir purpursārti. Zieda vīkala lapas ir izvietotas vairākās rindās, tās ir iegareni olveidīgas (1.3-1.6 cm garas, 0.6-0.8 cm platas), un to galā ir atliekts, trīsžuburains vai piecžuburains dzelonis. Žubura centrālais dzelonis ir ciets un līdz pat 3 cm garš, malējie - ir īsāki (0.3-0.6 cm gari) un tievāki.  Sēkleņi ir bez kausmatiņiem.

Zied jūlijā un augustā.

Atsauces 

Dzelzenes
Kurvjziežu dzimta
Asteru rinda
Integrācija

Integrācija (no latīņu integratio — 'atjaunošana, atvietošana, apvienošana'), arī integrēšana var būt

 integrālim atbilstošā matemātiskā operācija,
 datu integrācija,
 shēmas integrācija,
 reģionālā integrācija,
 sociālā iekļaušana.

Nozīmju atdalīšana
Juho Olkinuora

Juho Olkinuora (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Olkinuora pārstāv KHL klubu Magņitogorskas "Metallurg".

Savas karjeras sākumā pārstāvējis AHL komandas Sentdžonsas "IceCaps" un Manitobas "Moose". 2016–17. gadā atgriezies Somijā, lai pievienotos SM-Liiga komandai Lapēnrantas "SaiPa". Vēlāk Somijā pārstāvējis Jiveskiles JYP un Lahti "Pelicans". 2019. gadā pievienojies KHL komandai Vladivostokas "Admiral", bet nākamajā sezonā jau pievienojies Magņitogorskas "Metallurg".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2019. gada Pasaules čempionātā Slovākijā un 2022. gada Pasaules čempionātā Somijā. Kā arī sudraba medaļu 2021. gada Pasaules čempionātā Rīgā. Olkinuora tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites

Atsauces 

1990. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Vladivostokas "Admiral" spēlētāji
Magņitogorskas "Metallurg" spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Helsinkos dzimušie
Duo 3

Duo 3 (, , ) ir Baltijas valstu televīzijas kanāls, kas tika palaists 2021. gada 1. aprīlī, 12:00. Kanāls rāda ārzemju filmas. Kanāls ir aizstājis kanālu Sony Channel.

Vēsture 
Duo 3 tika palaists 2010. gadā kā Sony Entertainment Television. Kanāls rādīja programmas un anonsus krievu vai angļu valodā, bet reklāmas rādīja latviešu, lietuviešu, vai igauņu valodās. 2016. gadā Sony Entertainment Television pārdēvējās par Sony Channel. 2021. gada 1. aprīlī, 12:00 Sony Channel tika pārdēvēts par Duo 3. Kanāls tagad rāda ārzemju filmas u.c.

Latvijas televīzijas kanāli
Saku Menalanens

Saku Menalanens (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Menalanens pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Oulu "Kärpät". 2013. gada NHL draftā Menalanenu ar kopējo 125. numuru 5. kārtā izvēlējās Našvilas "Predators".

Savu karjeru iesācis 2013. gadā Somijas komandā Oulu "Kärpät". 2018. gada maijā Menalanens noslēdza viena gada līgumu ar NHL komandu Karolīnas "Hurricanes". Nākamajā sezonā viņš aizvadīja 34 mačus NHL, līdz 2019. gadā viņš uz diviem gadiem noslēdza līgumu ar KHL komandu Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis otro vietu 2021. gada Pasaules čempionātā. Menallanens tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Niko Ojameki

Niko Ojameki (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Ojameki pārstāv KHL klubu Podoļskas "Vitjaz".

No 2013. gada līdz 2017. gadam spēlējis Somijas hokeja līgas komandā Pori "Ässät". Vēlāk trīs sezonas spēlējis citā Somijas komandā Tamperes "Tappara". 2020–21. gada sezonu pavadījis Zviedrijas hokeja līgas komandā Linköpings HC, savukārt 2021. gadā viņš noslēdza viena gada līgumu ar KHL komandu Podoļskas "Vitjaz".

Somijas hokeja izlases sastāvā viņš ieguva pirmo vietu 2019. gada Pasaules čempionātā Slovākijā un otro vietu 2021. gada Pasaules čempionātā Latvijā. Ojameki tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Podoļskas "Vitjaz" spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Īro Pakarinens

Īro Pakarinens (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Pakarinens pārstāv KHL komandu Helsinku "Jokerit". 2011. gada NHL draftā Pakarinenu ar kopējo 184. numuru septītajā kārtā izvēlējās Floridas "Panthers".

Savu karjeru iesācis 2009. gadā Somijas komandā Kuopio "KalPa". No 2012. līdz 2014. gadam spēlējis Helsinku IFK. 2014. gadā noslēdzis divu gadu līgumu ar NHL komandu Edmontonas "Oilers". "Oilers" komandā viņš pavadīja četras sezonas, līdz 2018. gadā viņš pievienojās KHL komandai Magņitogorskas "Metallurg". 2019–20. gada sezonu pavadījis Astanas "Baris", bet 2020. gadā noslēdzis trīs gadu līgumu ar Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases sastāvā viņš ir izcīnījis otro vietu 2014. un 2021. gada Pasaules čempionātā. Pakarinens tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Magņitogorskas "Metallurg" spēlētāji
Astanas "Baris" spēlētāji
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Lukass Vālmarks

Lukass Vālmarks (, dzimis ) ir Zviedrijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Vālmarks pārstāv KHL klubu Maskavas CSKA. 2014. gada NHL draftā Vālmarku ar kopējo 97. numuru ceturtajā kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".

Savu karjeru 2013. gadā sācis Zviedrijas komandā Skellefteå AIK. Vēlāk spēlējis Karlskrona HK, Luleå HF un Asplöven HC. 2016–17. gada sezonā pārcēlies uz Ziemeļameriku, lai spēlētu NHL komandā Karolīnas "Hurricanes", kur viņš pavadīja četras sezonas. Vēlāk neilgu laiku uzspēlējis Floridas "Panthers" un Čikāgas "Blackhawks". 2021. gadā pievienojies KHL komandai Maskavas CSKA.

Vālmarks tika iekļauts Zviedrijas hokeja izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Maskavas CSKA spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — individuālā distance sievietēm

Individuālā distance sievietēm bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 7. februārī. Tajās bija pārstāvēti 89 sportisti no 29 valstīm. Sportistiem bija jāveic 15 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Vācijas sportiste Denīze Hermane (finiša rezultāts — 44:12.7), sudraba medaļu izcīnīja Francijas sportiste Anaisa Ševaljē-Bušē (finiša rezultāts — 44:22.1), bet bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportiste Marte Olsbu-Reiselanne (finiša rezultāts — 44:28.0). Ševaljē-Bušē šī bija pirmā olimpiskā medaļa biatlonā, bet Olsbu-Reiselanne pirmā olimpiskā medaļa.

Sacensībās startēja arī Latvijas sportiste Baiba Bendika. Viņa ar rezultātu 51:10.3 un 6 kļūdām šautuvē ierindojās 51. vietā.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 7. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 89 sportisti no 29 valstīm. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

individuāli sievietēm
Liepājas Peldu iestāde

Liepājas Peldu iestāde ir Liepājas vēsturiskā centra kultūras un arhitektūras piemineklis, kas atrodas Miķeļa Valtera ielā 13 (agrāk Peldu ielā 59), Liepājā.

Vēsture 
1860. gadā jūras krastā uzbūvēja "Nikolaja peldu iestādi" () ar karstām un aukstām vannām, 1902. gadā Liepājas galvenais arhitekts Pauls Makss Berči uzbūvēja jaunu peldu iestādes ēku. 
Peldu iestādē bija dūņu vannas un ķermeņa ietīšana, kā arī masāža. Pēc Pirmā pasaules kara tur tika iekārtota mehanizēta dūņu vannu un komprešu nodaļa, ogļskābes vanna un sēra vannu nodaļas.

1993. gada beigās peldu iestāde vēsturiskajā ēkā beidza funkcionēt, 2021. gadā to par 1,259 miljoniem eiro iegādājās Lietuvas uzņēmums “Liepājas kāpas” (Liepojos kopos), kas vēlas vēsturiskajā ēkā izvietot SPA centru, bet jaunbūvējamā ēkā – viesnīcu, divas konferenču zāles, restorānu, fitnesa zāli. Iecerēti arī peldbaseini 600 kvadrātmetru platībā ārā vai iekštelpās.

Raksturojums 
Peldu iestādes ēkai ir fasāde romiešu villas stilā ar atvērtu dorisku kolonādi un nedaudz izvirzītu centrālo rizalītu un četru kolonnu portiku. Peldu iestādē bija 30 istabas ar siltām jūras ūdens vannām, ūdensdziedniecības nodaļa, romiešu, tvaika un īru pirtis. 
Imants Lancmanis rakstīja, ka ar peldu iestādes projektēšanu arhitekts it kā atgriezies savas darbības sākumpunktā. Viņš piedāvājis ēku, kas ir izstiepta garumā un kuras galvenā mākslinieciskā tēma ir doriskā ordera kolonāde. Viens no projekta variantiem paredzēja vainagot centrālo telpu ar augstu kupolu, kas ēkai dotu nevajadzīgu svinīgumu un baroka iezīmes. Gluži pretēji, izvēlētais zemais kupols ir visai veiksmīgs, tas lieliski iekļaujas ēkas siluetā.

atsauces 

Liepāja
Celtnes un būves Liepājā
Vērmeļlapu ambrozija

Vērmeļlapu ambrozija (Ambrosia artemisiifolia) ir augu suga kurvjziežu dzimtas Ambroziju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļamerikā, taču suga ir ievazāta arī Eiropā, tostarp, Latvijā.

Morfoloģija 
Vērmeļlapu ambrozija ir viengadīgs 50-100 cm augsts vienmājas lakstaugs ar stāvu, apmatotu un bagātīgi sazarojušu stublāju.

Lapas ir aptuveni 4-20 cm garas un 3-12 cm platas, divkārt plūksnainas un izvietotas uz apmatota kāta. Lapas apveids vairāk vai mazāk trīsstūrains. Lapas plātnes virspuse ir tumši zaļa, apakšpuse pelēcīga un apmatota.

Vīrišķie ziedi ir zaru galos ķekarveida ziedkopās izvietoti ieapaļi kurvīši. Vīrišķo ziedu vainags ir stobrveidīgs un ziedgultnē ir izvietotas matveidīgas pieziedlapas. Sievišķie ziedi ir reducēti, izvietoti zem vīrišķo ziedu kurvīšiem - pa vienam vai mazskaitlīgos pušķos. Sieviešķo ziedu vīkala lapas ir saaugušas.

Auglis ir olveidīgs sēklenis, ko apņem dzeloņains vīkals ar 5-7 dzeloņiem. Ziedēšanas sezona ir no augusta līdz oktobrim.

Atsauces 

Ambrozijas
Latvijas flora
Kailvārpu ambrozija

Kailvārpu ambrozija (Ambrosia psilostachya) ir augu suga kurvjziežu dzimtas Ambroziju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļamerikā, taču suga ir ievazāta arī Eiropā, tostarp, Latvijā.

Morfoloģija 
Kailvārpu ambrozija ir daudzgadīgs 20-70 cm augsts vienmājas lakstaugs, kuram uz viena auga ir nodalīti vīrišķie un sieviešķie ziedi. Auga stublājs ir stāvs, vienkāršs vai zaro. Augs ir pelēcīgs, apmatots ar mazliet atstāvošiem un piegulošiem matiņiem.

Lapas ir sēdošas, 5-15 cm garas, pēc formas tās ir vienkārt plūksnainas un plūksnu mala ir zobaina.

Katra zara galā ir var attīstīties ķekarveidīga ziedkopa, kura atšķirībā no pārējā auga nav mataina. Vīrišķie ziedu kurvīši ir novietoti ķekara galotnē, zem tiem pa vienam vai diviem ir sievišķie ziedi. Vīkals saaudzis. Augļu laikā vīkalam, kas saglabājas pie augļa, labi saskatāmi vairāki izciļņi.

Ziedēšanas sezona ir septembrī un oktobrī.

Atsauces 

Ambrozijas
Latvijas flora
Trīsdaivu ambrozija

Trīsdaivu ambrozija (Ambrosia trifida) ir augu suga kurvjziežu dzimtas Ambroziju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļamerikā, taču suga ir ievazāta arī Eiropā, tostarp, Latvijā.

Morfoloģija 
Trīsdaivu ambrozija ir viengadīgs, 40-120 cm augsts vienmājas lakstaugs, kuram vīrišķie un sievišķie ziedi ir nodalīti viena auga robežās. Auga stublājs ir stāvs, vispārēji apmatots un augšdaļā var sazaroties.

Lapas ir aptuveni 4-15 cm garas, apmatotas, trīsdaivainas, piecdaivainas, vai šķeltas, lai gan augšējās lapas nereti ir veselas. Lapas daivas (plūksnas) ir platas, to mala ir gluda vai attāli zobaina, lapām ir kāts.

Ziedi ir izvietoti zara galā, blīvā vārpveida ķekarā. Vīkala lapas ir zālainas un saaugušas. Vīrišķie ziedi ir blīvā kurvīšveida ziedkopā. Vīrišķo ziedu vainags ir stobrveidīgs, pie pamata tam ir matveidīgas pieziedlapas. Sievišķie ziedi atrodas zem vīrišķo ziedu kurvīšiem, tie ir reducēti. Sievišķo ziedu vīkalam ir 5 zobiņi.

Auglis ir olveidīgs sēklenis. Zied no jūlija beigām līdz oktobrim.

Atsauces 

Ambrozijas
Latvijas flora
Reinis Cukurs

Reinis Cukurs (1866–1946) bija latviešu skolotājs un sabiedrisks darbinieks. Sarakstījis mācību grāmatas, tūrisma ceļvežus, Mazsalacas pagasta hroniku.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1866. gada 4. februārī Veļķu pagasta Vecbrektos.  
Mācījās Vecpiebalgas draudzes skolā (1883–1887), Valkas skolotāju seminārā (1883-1887). Strādāja par skolotāju Mazsalacas draudzes skolā (1887–1891), Liepupē (1891–1894), atkal Mazsalacā (1894–1905). 

Piedalījās 1905. gada revolūcijā, represiju laikā caur Somiju devās trimdā uz Šveici, kur Cīrihē studēja psiholoģiju, pedagoģiju un dabas zinātnes (1907–1911), strādāja par skolotāju Alpu kalnu licejā Cuocā (1916–1919). 

Pēc atgriešanās dzimtenē nodibināja un vadīja Jelgavas skolotāju institūtu (1920–1923), bija Jelgavas tautas konservatorijas inspektors (1923–1927). Pēc pensionēšanās 1927. gadā atgriezās Mazsalacā.  
Mūža nogalē rakstīja Mazsalacas pagasta hroniku.
Miris 1946. gada 20. jūnijā Mazsalacā, apbedīts Mazsalacas kapsētā.

Darbi 
 Rokas grāmata tagadējā latiešu valodas pareizrakstībā (Valmiera, 1901), 
 Mazsalacas pagasta hronika, kuras rokraksts okupācijas laikā glabājās pie Mazsalacas vidusskolas vēstures skolotāja Normunda Lustes, vēlāk, kopā ar skolas muzeja materiāliem, pie vēstures skolotāja Jāņa Reinvalda.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis (1926)

Atsauces 

Latvijas pedagogi
Korjaku kalniene

Korjaku kalniene () ir kalnu masīvs Krievijas ziemeļaustrumos. Administratīvi ietilpst Kamčatkas novadā un Čukotkas autonomajā apvidū.

Stiepjas 880 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā gar Beringa jūras piekrasti no Anadiras līča līdz Kamčatkas pussalai. Vidējais augstums 600—1880 m, augstākais punkts ir Ļedjanajas kalns 2453 m vjl. Kalniene veidojas kā grēdum skraustu un izolētu kalnu masīvs un bazalta plato sistēma. Virsotnēs vietām ledāji (303 km²).  Upju ielejās un piekalnēs meži un krūmāji, augstāk — kalnu tundra un tuksnesis.

Vairākas zelta, sudraba, alvas, dzīvsudraba, volframa, dzelzs, sēra un akmeņogļu atradnes.

Atsauces

Ārējās saites 

Krievijas kalnu grēdas
Kalnu grēdas
Čukotkas autonomais apvidus
Kamčatkas novads
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — Big Air sievietēm

Big Air sievietēm bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Šoganas Big Air arēnā, Pekinā. 2022. gada 7. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 6. febuārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 26 sportisti no 15 valstīm. Šī bija pirmā reize, kad Big Air disciplīna sievietēm bija iekļauta olimpiskajās spēlēs.  

Olimpisko zelta medaļu ieguva Ķīnas sportiste Eilīna Gu (finiša rezultāts — 188.25 punkti), sudraba medaļu ieguva Tesa Leso no Francijas (finiša rezultāts — 187.50 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Šveices sportiste Matilde Gremo (finiša rezultāts — 182.50 punkti). Gu un Leso šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

Kvalifikācija sacensībām 
 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 30 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā big air vai sloupstailā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija 
Kvalifikācijas sacensībās startēja visi 26 sportisti. Viņiem tajās bija jāveic trīs braucienu mēģinājumi. Par kuriem tika doti punkti. Kvalifikācijas rezultātu veidoja divu labāko mēģinājumu punktu summa. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti pēc rezultāta. 

 Datums — 2022. gada 7. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 9:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

Fināls 
Fināla kārtā startēja 12 labākās sportistes no kvalifikācijas kārtas. Arī šajā kārtā katra sportistes veica trīs brauciena mēģinājumus par kuriem tika doti punkti. Fināla rezultātu veidoja divu labāko mēģinājumu punktu summa. 

 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 10:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Sacensību tiesneši 

  Aiens Mīders
  Čiho Takao
  Ādams Frīzels
  Šarlī Rožērs
  Vegards Oje
  Filips Larouzs

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 26 sportisti no 15 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Big Air sievietēm
Baltā madara

Baltā madara (Galium album) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama visā Eirāzijā, tostarp Latvijā, pļavās, krūmājos, mežos un nezālienēs.

Baltā madara var sakrustoties ar īsto madaru, tādējādi izveidojot retu hibrīdu - Pomerānijas madaru.

Morfoloģija 
Baltā madara ir daudzgadīgs, 30-110 cm augsts lakstaugs ar pacilu vai stāvu, četršķautņainu, posmainu, gludu un zarojošu stublāju. Virs posmu savienojuma vietām ir balts uzbiezinājums.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 6 vai 8. Uz lapām ir viena dzīsla, lapu gals ir smails un mala - cietmataina un nereti ieritināta. Lapas plātnes apveids ir no iegarenam līdz šauri lancetiskam, tās ir aptuveni 2-3.5 cm garas un 0.3-0.6 cm platas.

Ziedi ir izvietoti blīvās, skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Kopumā blīvajai ziedkopai ir piramidāls apveids. Ziedkāti ir īsi, vainags četrdaļīgs, ziedi ir balti un aptuveni 0.4 cm lieli.

Auglis ir tumšbrūns un aptuveni 0.1-0.15 cm garš, kails riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied no jūnija beigām līdz septembrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — individuālā distance vīriešiem

Individuālā distance vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 8. februārī. Tajās bija pārstāvēti 92 sportisti no 28 valstīm. Sportistiem bija jāveic 20 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Francijas sportists Kantēns Fijons Maijē, sudraba medaļu ieguva Baltkrievijas sportists Antons Smoļskis, bet bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists Juhanness Tīngnēss Bē. Maijē un Bē šīs ir otrās olimpiskās medaļas šajās olimpiskajās spēlēs, savukārt Smoļskis ieguva savu pirmo olimpisko medaļu.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 7. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 92 sportisti no 28 valstīm. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

individuāli vīriešiem
Ziemeļu madara

Ziemeļu madara (Galium boreale) ir mainīga paskata augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Ziemeļpolam tuvos apvidos tostarp, Latvijā, pļavās, atmatās, ceļmalās un skrajos mežos.

Morfoloģija 
Ziemeļu madara ir daudzgadīgs, 20-50 cm augsts lakstaugs ar stāvu, stīvu, četršķautņainu, zarainu stublāju, kurš dažreiz ir klāts ar īsiem matiņiem. Stublājs pie pamata ir mazliet pacils un tam mēdz būt neziedoši zari.

Lapām ir 3 dzīslas un tās ir izvietotas neīstos mieturos pa 4. Pēc formas tās ir lancetiskas, 2-4 cm garas un 0.3-0.8 cm platas, raupjas, tās ir visplatākās lapu apakšdaļā. Lapas apakšpusē uz dzīslām var būt sīki dzelonīši.

Ziedi ir izvietoti blīvās, skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Vainags ir balts un četrdaļīgs.

Auglis ir riekstiņš skaldauglī, kas ir blīvi klāts ar atliektiem, cietiem matiņiem. Zied no jūlija līdz septembrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Auļukalns

Auļukalns (agrāk arī Auļukalna muiža) ir ciems Smiltenes novada Drustu pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V300, Auļukalna ezera krastā.

Atsauces
Antons Kotāns

Antons Kotāns (1903—1979) bija ārsts un Tautas Saeimas deputāts (1940).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1903. gada 16. martā Kuļņevas pagasta Puisānu ciemā (tagad Ilzeskalna pagastā), zemnieku Ādama un Dorotas Kotānu ģimenē.

1923. gadā beidzis Rēzeknes pilsētas vidusskolu un iestājies Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātē, ko beidzis 1930. gadā.

1931. gadā sāka strādāt par ārstu Rēzeknē, bet drīz vien paņemts karadienestā. No 1934. gada apstiprināts par 3. Ludzas aizsargu pulka vecāko ārstu un Ludzas apriņķa ārstu. No 1937. gada skolas ārsts Ludzas valsts ģimnāzijā.

Pēc Latvijas okupācijas ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu no Latgales vēlēšanu apgabala (1940).

1941. gadā pēc vācu okupācijas ieslodzīts Rēzeknes cietumā.

No 1940. gadiem ārsts un slimnīcas vadītājs Ērgļos.

Sieva - skolotāja Marija dz. Jaunozoliņa.

Miris 1978. gada 4. martā Ērgļos Apglabāts Ērgļu pagasta Sauleskalna kapos.

Atsauces 

1903. gadā dzimušie
Tautas Saeimas deputāti
1978. gadā mirušie
Īstā madara

Īstā madara (Galium verum) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp, Latvijā, sausās pļavās, mežmalās, kāpās un gar dzelzceļu uzbērumiem.

Īstā madara var sakrustoties ar balto madaru, tādējādi izveidojot retu hibrīdu - Pomerānijas madaru.

Morfoloģija 
Īstā madara ir daudzgadīgs, 30-60 cm augsts lakstaugs ar stāvu, apaļu stublāju, kurš parasti nezaro.

Uz stublāja lapas ir izvietotas neīstos mieturos pa 8-12. Lapas ir šauri lineāras, 1-3 cm garas un 0.1-0.3 cm platas, to virspuse ir spīdīga un tumši zaļa, bet apakšpuse blāva un matēta. Lapu apakšpusē ir labi redzama vidusdzīsla. 

Īstā madara ir vienīgā Latvijā sastopamā madaru suga ar dzelteniem ziediem. Ziedi ir izvietoti stublāja augšdaļā blīvās skarveida ziedkopās. Auglis ir kails divu riekstiņu skaldauglis. Ziedēšanas sezona ir no jūnija līdz oktobrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Bormaņi (Raunas pagasts)

Bormaņi (agrāk arī Bormaņu muiža) ir ciems Smiltenes novada Raunas pagastā. Atrodas pagasta  centrālajā daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V234.

Atsauces
Ķeraiņu madara

Ķeraiņu madara (Galium aparine) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir izplatījusies gandrīz visur pasaulē. Tās sākotnējās izcelsmes areāli ir galvenokārt Eiropā, tostarp, Latvijā, Rietumāzijā un Ziemeļamerikā. Mūsdienās tā ir sastopama arī Centrālamerikā, Dienvidamerikā, Austrālijā, Jaunzēlandē un Okeānijas salās, un izkaisīti - Āfrikā.

Ķeraiņu madara aug dārzos, tīrumos, nezālienēs, ceļmalās un dzelzceļu uzbērumos.

Morfoloģija 
Ķeraiņu madara ir viengadīgs  30-110 cm garš lakstaugs ar šķautņainu, guļošu vai kāpelējošu stublāju. Uz stublāja šķautnēm, gar lapas malu un plātnes apakšpusē ir daudz asu, āķveidīgu dzeloņu.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 6 vai 8, tās ir lineāri lancetiskas, 2-5 cm garas un 0.3-0.6 cm platas, to galā ir dzeloņsmaile. Lapas ir visplatākās to augšpusē.

Ziedi ir zaļganbalti, tie ir izvietoti žuburos pa pāriem stublāja galotnē un lapu žāklēs. Auglis ir 0.3-0.4 cm garš riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī, un tas ir blīvi klāts ar gariem, atliektiem, skarbiem sarveida matiņiem. Zied no jūnija līdz oktobrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Korjaku valoda

Korjaku valoda (dažkārt arī nimilanu valoda) ir viena no Čukotkas-Kamčatkas valodu saimes valodām, ko lieto daļa korjaku Krievijas Kamčatkas novadā, kā arī Čukotkas autonomajā apvidū un Magadanas apgabalā no 9242 korjakiem (2010) valodu lieto 1665 cilvēki, un tā tiek uzskatīta par nopietni apdraudētu. No 1970. līdz 2011. gadam korjaku valodā izdotas 2 grāmatas. Valodu apgūst ap 250 skolēnu septiņās Kamčatkas novada skolās (2012).

Ortogrāfija 
Pirmā rakstība korjaku valodai izveidota 1931. gadā uz latīņu alfabēta pamata. 1937. gadā pārcelta uz kirilicu. Korjaku alfabēts:

Atsauces 

Apdraudētās valodas
Čukotkas-Kamčatkas valodas
Krievijas valodas
Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sprints sievietēm

Sprints sievietēm bija viena no 12 disciplīnām distanču slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou, Džandzjakou slēpošanas centrā. Tajās bija pārstāvēti 91 sportists no 34 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Zviedrijas sportiste Jonna Sundlinga (finiša laiks — 3:09.68), sudraba medaļu arī ieguva Zviedrijas pārstāve Maja Dālkvista (finiša laiks — 3:12.56), bet bronzas medaļu ieguva ASV sportiste Džesika Diginsa (finiša laiks — 3:12.84). Abām Zviedrijas sportistēm šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

Latviju šajās sacensībās pārstāvēja 4 sportistes — Kitija Auziņa, Patrīcija Eiduka, Samanta Krampe un Estere Volfa. Labāko rezultātu kvalifikācijās kārtā no viņām ieguva Patrīcija Eiduka — 32. vieta (finiša laiks — 3:24.32), Krampe ieguva 73. vietu (finiša laiks — 3:46.66), Auziņa ieguva 76. vietu (finiša laiks — 3:51.60) un Volfa ieguva 81. vietu (finiša laiks — 4:03.36). Neviena no viņām nākamajai kārtai diemžēl nekvalificējās.

Sacensību formāts 
Šajās sacensībās sportistiem bija jāveic 1461 metru apļa slēpojums.

Sprinta sacensības veidoja vairākas kārtas. Sākotnēji visi sportisti startēja kvalifikācijas kārtā. No kvalifikācijas kārtas 30 labākie sportisti kvalificējās ceturdaļfināla braucieniem. Ceturdaļfināli bija sadalīti 5 braucienos, kur katrā startēja pa 6 sportistiem. No katra ceturdaļfināla brauciena divi labākie sportisti tālāk kvalificējās pusfināla braucieniem, kā arī vēl divi sportisti pēc labākajiem rezultātiem aiz 1. un 2. vietas. Pusfinālā startēja 12 labākie sportisti. Pusfināla kārta bija sadalīta divos braucienos no kuriem katra brauciena divi labākie sportisti automātiski kvalificējās fināla kārtai. Fināla kārtai pēc pusfināla kārtas aizvadīšanas kvalificējās vēl divi sportisti ņemot vērā labākos laikus pusfinālu kopvērtējumā aiz 1. un 2. vietas. Noslēdzošajā fināla kārtā startēja 6 sportisti.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija 
 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 16:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai.

Ceturdaļfināli 
 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 18:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — automātiskā kvalifikācija nākamajai kārtai;
 — kvalifikācija nākamajai kārtai rezultāta.

 1. ceturdaļfināls

 2. ceturdaļfināls

 3. ceturdaļfināls

 4. ceturdaļfināls

 5. ceturdaļfināls

Pusfināli 
 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 19:32 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — automātiskā kvalifikācija nākamajai kārtai;
 — kvalifikācija nākamajai kārtai rezultāta.

 1. pusfināls

 2. pusfināls

Fināls 
 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 19:59 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 91 sportisti no 34 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Sprints sievietēm
Peldu iela (Liepāja)

Peldu iela ir iela Vecliepājas apkaimē, kas sākas krustojumā ar Malkas ielu, bet beidzas krustojumā ar Hika ielu. Aptuvenais ielas garums ir 1400 metri un to pilnā garumā klāj asfaltbetona segums.
2021. gadā Peldu ielas posmu no Hika ielas līdz Kūrmājas prospektam, kā arī gājēju ceļu starp Gulbju dīķi un Liepājas peldu iestādi, pārdēvēja par Miķeļa Valtera ielu.

Kustība pa Peldu ielu norit gan vienā, gan divos virzienos. No Katoļu iela līdz Malkas ielai, kā arī no Hika ielas beigām līdz Hikas ielas sākumam kustība norit vienā virzienā. Savukārt no Liepu ielas līdz Katoļu ielai kustība norit divos virzienos.

Ielas apbūve lielākoties sastāv no mūra un koka mājām, no kurām vairākas ir iekļautas Liepājas aizsargājamo ēku sarakstā. Peldu ielā 17 atrodas Liepājas Katoļu pamatskola, Peldu ielā 54 atrodas Liepājas komunālā pārvalde.

Ielu savienojumi 
Peldu iela ir savienota ar šādām ielām:

 Malkas iela
 Zivju iela
 Tirgoņu iela
 Kuršu iela
 Katoļu iela
 Krišjāņa Valdemāra iela
 Brāļu iela
 Alejas iela
 Toma iela
 Kurzemes iela
 Uliha iela
 Vites iela
 Dzintaru iela
 Liepu iela
 Hika iela

Ielas Liepājā
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — supergigants vīriešiem

Supergigants vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā. 2022. gada 8. februārī. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 43 sportisti no 20 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Austrijas sportists Matiass Maiers (finiša laiks — 1:19.94), sudraba medaļu ieguva ASV sportists Raiens Kohreins-Zīgls (finiša laiks — 1:19.98), bet bronzas medaļu izcīnīja Norvēģijas sportists Aleksandrs Omonts Kilde (finiša laiks — 1:20.36). Maieram šī bija otrā reize, kad viņš ieguva olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā. Savukārt Zīglis un Kilde izcīnīja savas pirmās olimpiskās medaļas.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 11:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sacensībās startēja 47 sportisti no 21 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

supergigants vīriešiem
Neīstā madara

Neīstā madara (Galium spurium) ir mainīga izskata augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī, kurai ir izdalītas vairākas pasugas. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā.

Latvijā neīstā madara ir diezgan bieži sastopama visā valsts teritorijā - pārsvarā pasuga Galium spurium var. vaillantii, kurai raksturīgi apmatoti augļi. Kādreiz Latvijā, linu sējumos sastopamā pasuga Galium spurium var. spurium, kurai ir raksturīgi gludi augļi, ir gandrīz pilnīgi izzudusi. 

Neīstā madara ir izplatīta dārzos, tīrumos, nezālienēs, ceļmalās un dzelzceļu uzbērumos.

Morfoloģija 
Neīstā madara ir viengadīgs, 10-70 cm augsts lakstaugs ar šķautņainu, gulošu vai kāpelējošu stublāju. Uz stublāja šķautnēm, lapu malām un  lapu apakšpusēm ir āķveidīgi dzeloņi.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 6-10, tās ir lineāri lancetiskas, 2-4 cm garas un 0.2-0.5 cm platas ar visplatāko punktu lapu vidū. Lapas galā ir dzeloņsmaile.

Ziedi ir sīki un zaļgandzelteni, tie izvietoti saliktos divžuburoņos stublāja galotnē un lapu žāklēs.

Augļi ir riekstiņu skaldauglī izvietoti riekstiņi, kuri, atkarībā no pasugas, ir klāti ar īsiem, skarbiem un atliektiem sarveida matiņiem (G.s. var. vaillantii) vai gludi un kaili (G.s. var. spurium). Zied no jūnija līdz septembrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Dūkstu madara

Dūkstu madara (Galium uliginosum) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp Latvijā, Āzijas rietumu un centrālajā daļā.

Dūkstu madara aug pļavās, krūmājos, purvos, grāvjos un ūdenstilpņu palienēs.

Morfoloģija 
Dūkstu madara ir daudzgadīgs, 10-40 cm garš lakstaugs ar šķautņainu, tievu, gulošu vai pacilu, zarojošu stublāju.  Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 6. Lapu malās un stublājam uz šķautnēm ir sīki dzeloņi. 

Lapas ir lancetiskas, 0.8-2 cm garas un 0.2-0.4 cm platas, tās ir visplatākās virs lapas viduspunkta un to galā ir dzeloņsmaile. Lapu virspuse ir spīdīga.

Ziedi ir balti, četrdaļīgi, tie ir izvietoti mazziedainās ziedkopās stublāja un zaru galā. 

Auglis ir sīkkārpains riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied no jūnija līdz septembrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Purva madara

Purva madara (Galium palustre) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir ļoti plaši izplatīta Eiropā, tostarp, visā Latvijas teritorijā, Rietumsibīrijā un Ziemeļamerikas austrumu daļā. 

Sugas ietvaros tiek nodalītas vairākas pasugas vai tās tiek izdalītas kā atsevišķas sugas. 

Purva madara aug pļavās, mežos, purvos un ūdenstilpņu krastos.

Morfoloģija 
Purva madara ir daudzgadīgs 10-30 cm garš lakstaugs ar pacilu, tievu, raupju un zarojošu stublāju.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 4, tās ir lancetiskas, 0.5-2 cm garas un līdz 0.15 cm platas. Lapu mala ir gluda un gals - strups.

Ziedi ir balti un daudz. Ziedkopas ir skrajas, tās atrodas stublāja un zaru galā. Ziedu vainags ir sašķelts četrās daļās, ziedkāts ir gluds un kails. Auglis ir riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Ziedēšanas sezona ir no jūnija līdz septembrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Trejziedu madara

Trejziedu madara (Galium triflorum) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā polam tuvās teritorijās, kur tā aug ēnainos, mitros egļu un jauktos mežos nelielās grupās.

Latvijā trejziedu madara ir ļoti reti sastopama gandrīz visā valsts teritorijā. Tā ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Morfoloģija 
Trejziedu madara ir daudzgadīgs, 15-80 cm garš lakstaugs ar gulošu vai pacilu, četršķautņainu, vienkāršu vai nedaudz zarojošu stublāju. Uz stublāja ir lejupvērsti un āķveidīgi dzeloņi.

Lapas ir iegareni eliptiskas, aptuveni 2-5 cm garas un 0.4-1.2 cm platas. Tās ir izvietotas neīstos mieturos pa 6. Lapas gals ir dzeloņsmails, mala ir kopumā gluda, taču tai pie pamata ir sīki āķveida dzeloņi un vidusdzīslai lapas plātnes apakšpusē ir lieli, āķveidīgi un lejupvērsti dzeloņi. 

Ziedi pa 3 saliktās, šaurās skarveida ziedkopās lapu žāklēs. Pats zieds ir četrdaļīgs un zaļganbalts, ziedkāts ir garš. Auglis ir divu riekstiņu skaldauglis un riekstiņi ir klāti ar gariem, āķveidīgi atstāvošiem matiņiem. Zied no jūnija līdz augustam.

Atsauces

Ārējās saites 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — divnieki

Divnieki bija viena no 4 disciplīnām kamaniņu braukšanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā 2022. gada 9. februārī. Sacensībās startēja 17 kamaniņu braucēju komandas (34 sportisti) no 14 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Vācijas komanda Tobiass Vendls un Tobiass Arlts (finiša rezultāts — 1:56.554), sudraba medaļu ieguva arī Vācijas sportisti Toni Egerts un Saša Benekens (finiša rezultāts — 1:56.653), bet bronzas medaļu ieguva Austrijas sportisti Tomass Šteijs un Lorencs Kollers (finiša rezultāts — 1:57.065). Vācijas sportistiem šī bija trešā reize, kad viņi pēc kārtas izcīnīja olimpisko zelta medaļu, savukārt austriešiem šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

Sacensībās startēja arī divas Latvijas komandas — Mārtiņš Bots/Roberts Plūme un Andris Šics/Juris Šics. No šīm labāko rezultātu ieguva Bots un Plūme, kuri ieguva 4. vietu (finiša rezultāts — 1:57.419), bet Šici ieguva 5. vietu (finiša rezultāts — 1:57.437).

Kvalifikācija 
 
Kvalifikācijas pamatā ir olimpiskās sezonas uzkrātie punkti no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 10. janvārim. Šīm sacensībām varēja maksimāli kvalificēties 36 sportisti (18 pāri). No vienas valsts ne vairāk kā trīs sportistu pāri.

Primāri sacensībām varēja startēt katras valsts pārstāvji, ja viņš bija TOP 25 labāko sarakstā kamaniņu braukšanas sacensībās. Pārējās vietas tika sadalītas atbilstoši noteikto kvotu daudzumam.

2021. gada 17. decembrī Starptautiskā kamaniņu sporta federācija paziņoja, ka tiek mainīta kvalifikācijas sistēma. Kvalifikācijas sistēma tika mainīta, jo pirmajā Pasaules kausa izcīņā tika atcelti treniņbraucieni un uz nākamajiem pasaules čempionātiem netika piegādāts aprīkojums. Jaunā sistēma ļāva sportistiem kvalificēties, pamatojoties uz viņu četriem labākajiem rezultātiem Pasaules kausa sezonas laikā.

2022. gada 19. janvārī Starptautiskā kamaniņu sporta federācija paziņoja kvalificēto sportistu sarakstu.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
Sportistiem bija jāveic divi braucieni. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot abu braucienu laikus kopā.

 Datums — 2022. gada 9. februāris (1. un 2. brauciens)
 Sacensību sākuma laiks — 20:20 (1 brauciens), 21:35 (2. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce (1. brauciens) — 
 Atsauce (2. brauciens) — 

 — trases rekords.

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 34 sportisti no 14 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Divnieki
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — Big Air vīriešiem

Big Air vīriešiem bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Šoganas Big Air arēnā, Pekinā. 2022. gada 7. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 6. febuārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 31 sportists no 13 valstīm. Šī bija pirmā reize, kad Big Air disciplīna vīriešiem bija iekļauta olimpiskajās spēlēs. 

Olimpisko zelta medaļu ieguva Norvēģijas sportists Birks Rūds (finiša rezultāts — 187.75 punkti), sudraba medaļu ieguva Kolbijs Stīvensons no ASV (finiša rezultāts — 183.00 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Zviedrijas sportists Henriks Harlauts (finiša rezultāts — 181.00 punkti). Visiem šiem sportistiem šī bija pirmā olimpiskā medaļa.

Kvalifikācija sacensībām 
 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 30 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā big air vai sloupstailā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija 
Kvalifikācijas sacensībās startēja 31 sportists. Viņiem tajās bija jāveic trīs braucienu mēģinājumi. Par kuriem tika doti punkti. Kvalifikācijas rezultātu veidoja divu labāko mēģinājumu punktu summa. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti pēc rezultāta. 

 Datums — 2022. gada 7. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 13:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

Fināls 
Fināla kārtā startēja 12 labākās sportistes no kvalifikācijas kārtas. Arī šajā kārtā katra sportisti veica trīs brauciena mēģinājumus par kuriem tika doti punkti. Fināla rezultātu veidoja divu labāko mēģinājumu punktu summa. 

 Datums — 2022. gada 9. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 11:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Sacensību tiesneši 

  Aiens Mīders
  Čiho Takao
  Ādams Frīzels
  Šarlī Rožērs
  Vegards Oje
  Filips Larouzs

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 31 sportisti no 13 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Big Air vīriešiem
Šultesa madara

Šultesa madara (Galium schultesii Vest., sinonīms Galium intermedium Schult.)) ir a augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas dienvidos un dienvidaustrumos, tostarp ļoti reti sastopama Latvijas valsts vidū un dienvidaustrumu daļā, platlapju vai jauktos mežos un krūmājos.

Šultesa madara ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Morfoloģija 
Šultesa madara ir daudzgadīgs, 50-120 cm garš lakstaugs ar stāvu vai pacilu, zilganzaļu, kailu un bagātīgi zarojošu stublāju, kurš apakšdaļā ir apaļš, bet augšdaļā četršķautņains. Auga sānzari ir gari un parasti vienam augam ir vairāki stublāji.

Lapas ir pelēkzaļas, lancetiskas, 2-6 cm garas un 0.3-1 cm platas, uz stublāja izvietotas neīstos mieturos pa 6-10. Lapas plātnes apakšpuse ir gaišāka nekā virspuse, gals ir ar īsu dzeloņsmaili, lapas visplatākais punkts ir tās vidusdaļā.

Ziedi ir piramidāli, izvietoti skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru augšdaļas lapu žāklēs. Ziedkāti ir ļoti tievi, dažreiz nokareni. Kauss ir četrdaļīgs un saaudzis. Ziedu vainags ir balts, četrdaļīgs, saaudzis, apmale dziļi šķelta. Auglis ir kails riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

Atsauces

Ārējās saites 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Lucije Šafāržova

Lucije Šafāržova (; dzimusi ) ir bijusī čehu tenisiste, viena Grand Slam turnīra fināliste vienspēļu turnīrā (2015. gada Francijas atklātais čempionāts); viena Grand Slam turnīra pusfināliste vienspēlēs (2014. gada Vimbldonas čempionāts); 22 WTA turnīru uzvarētāja (septiņas no tām vienspēlēs); piecu Grand Slam turnīru uzvarētāja dubultspēlēs (2015. un 2017. gada Austrālijas atklātais čempionāts, 2015. un 2017. gada Francijas atklātais čempionāts, 2016. gada ASV atklātais čempionāts); 2016. gada olimpisko spēļu bronzas medaļniece dubultspēlēs; bijusī pasaules 1. rakete ​​dubultspēlēs; pieckārtējā Federācijas kausa ieguvēja (2011-12, 2014-15, 2018) Čehijas izlases sastāvā.

Statistika

Grand Slam fināli

Sieviešu dubultspēles: 5 (5—0)

WTA finals

Dubultspēles: 1 (0—1)

Vietas Grand Slam turnīros

Vienspēlēs 

|}

Dubultspēlēs 

|}

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Dienvidmorāvijas apgabalā dzimušie
Čehijas tenisisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki tenisā
Cilvēka dusmas

"Cilvēka dusmas" () ir 2021. gada ASV un Apvienotās Karalistes asa sižeta filma, kuras režisors un viens no producentiem un scenārija autoriem ir Gajs Ričijs. Filmā galveno lomu atveido Džeisons Steitems. Filma ir balstīta uz 2004. gada Francijas filmu Le Convoyeur.

Filma ir par jaunu inkasācijas firmas apsargu Patriku Hilu (Steitems), kura precīzie šāvieni, apturot laupītājus, liek uzdot jautājumus par viņa pagātni.

"Cilvēka dusmas" ir ceturtā Ričija filma, kurā piedalās Steitems. Filma bija komerciāli veiksmīga, nopelnot 104 miljonus ASV dolārus pie 40 miljonu budžeta.

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Gaja Ričija filmas
Metro-Goldwyn-Mayer filmas
Aleksandrs Samonovs

Aleksandrs Samonovs () ir Krievijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Samonovs pārstāv KHL komandu Sanktpēterburgas SKA.

Krievijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2021. gada Pasaules čempionātā. Samonovs tika iekļauts izlases sastāvam 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Podoļskas "Vitjaz" spēlētāji
Sanktpēterburgas SKA spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ziemeļu kapsēta (Liepāja)

Ziemeļu kapsēta, kādreiz zināmi arī kā Eļļas kapi ir kapsēta Liepājā, Oskara Kalpaka ielā. Tās platība ir 4,56 ha.

Radusies 19. gadsimta sākumā, un ir zināms, ka tur 1813. gadā ir apbedīti Napoleona armijā bijušie vācu karavīri. Kapi bija Oskara Kalpaka pirmā atdusas vieta līdz 1919. gada septembrim, kad viņš tika pārapbedīts dzimtas kapos Meirānos pie Madonas. 1939. gada 6. martā atklāta Kalpaka piemiņas vieta. Padomju varas gados tā tika nopostīta, bet Atmodas laikā piemiņas vieta atjaunota. Pavisam kapos dažādās vietās apglabāti 163 Brīvības cīņās kritušie, aptuveni 200 Pirmajā pasules karā vācu gūstā mirušie Krievijas kareivji un gandrīz 500 vācu karavīri. Šeit atdusas Ainažu un Liepājas jūrskolas direktors kapteinis Kristians Dāls (1839—1904) un viņa dēls Alfrēds Dāls, kurš vadīja jūrskolu pēc tēva nāves.

Kapsētas lielāko daļu aizņem luterāņu apbedījumi, un tur atrodas luterāņu kapliča. Ziemeļos no tiem ir pareizticīgo apbedījumu josla, bet dienvidos — vecticībnieku apbedījumi un baznīca. Kapsētā ir arī daži katoļu apbedījumi.

Atsauces 

Kapsētas Liepājā
Renārs Krastenbergs

Renārs Krastenbergs (dzimis ) ir Latvijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Krastenbergs pārstāv Austrijas hokeja līgas komandu EC VSV.

2016. gadā pārcēlies uz Ontārio hokeja līgas komandu Oshawa Generals, kur pavadījis divas sezonas. Nākamās divas sezonas spēlējis ECHL komandā Wheeling Nailers. 2020. gadā noslēdzis pārbaudes līgumu ar KHL komandu Rīgas "Dinamo", kur aizvadījis sešus mačus, līdz pievienojies Latvijas čempionāta komandai HK Mogo. 2021. gada janvārī pievienojies Austrijas hokeja līgas komandai EC VSV.

Latvijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Jelgavā dzimušie
Latvijas hokejisti
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Latvijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — paralēlais gigantslaloms sievietēm

Paralēlais gigantslaloms sievietēm bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou 2022. gada 8. februārī. Sacensībās startēja 31 sportists no 14 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Čehijas sportiste Estere Ledecka, sudraba medaļu ieguva Austrijas sportiste Daniela Ulbinga, bet bronzas medaļu ieguva Slovēnijas sportiste Glorija Kotnika.

Kvalifikācija 
 
Kopā sacensībām varēja kvalificēties 32 snovbordisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā četri sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam ir jābūt vismaz 100,00 FIS punktiem FIS punktu sarakstā 2022. gada 17. janvārī un 30 labāko finišētāju sarakstā  Pasaules kausa sacensībās vai 2021. gada FIS snovborda pasaules čempionātā.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija
Kvalifikācijas kārtā startēja 31 sportists no kuriem 16 labākie tālāk kvalificējās izslēgšanas kārtai pēc labākajiem rezultātiem. Sportistiem bija jāveic braucieni pa divām trasēm "Zilo trasi" un "Sarkano trasi".

 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 10:40 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsaice — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai.

Izslēgšanas kārta 
 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 14:30 (astodaļfināls), 15:06 (ceturdaļfināls), 15:24 (pusfināls) un 15:36 (fināls) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 
 Atsauce — 
 Atsauce — 
 Atsauce — 

 — uzvara;  — zaudējums;  — nefinišēja.

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 31 sportisti no 14 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

paralēlais gigantslaloms sievietēm
ATTA CENTRE

ATTA CENTRE ir daudzfunkcionāls konferenču centrs Krasta ielā 60, Rīgā. Tas ir viens no lielākajiem konferenču centriem Baltijā, ar kopējo platību 11 500 m² un griestu augstumu 6,9 m.

Koncepcija 
Centrā iespējams rīkot dažādus pasākumus: izstādes, konferences, banketus, kā arī jebkura formāta kultūras, mākslas un sporta pasākumus. Tas ir aprīkots ar multimodālo sistēmu, kas ļauj mainīt visa pirmā stāva plānojumu.

Telpas 
ATTA CENTRE ir trīs galvenās telpas — A, B, C zāles, ar maksimālo ietilpību attiecīgi 1175, 1175 un 1013 cilvēku. Galvenā telpu īpašība — tās var apvienot vienā zālē ar kopējo platību 3551 m² un ietilpību līdz pat 4294 cilvēkiem. Centrā atrodas arī mazākas zāles ar ietilpību līdz 150 cilvēkiem, un ofisa telpas.

Atsauces 

Celtnes un būves Rīgā