Kārlis Eduards Eihvalds

Johans Kārlis Eduards fon Eihvalds (, ; dzimis , miris ) bija  vācbaltiešu ārsts, dabas pētnieks un paleontologs. Rīgas Dabaspētnieku biedrības loceklis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1795. gadā Jelgavā skolotāja Johana Kristiāna Eihvalda un viņa sievas Šarlotes Elizabetes Luīzes ģimenē. 
Mācījās Jelgavas ģimnāzijā (1811–1814). No 1814. līdz 1817. gadam studēja medicīnu un dabaszinības Berlīnē un Vīnē. No 1819. līdz 1821. gadam strādāja par ārstu Skrundā un Aizputē.  
1821. gadā viņu ievēlēja par Tērbatas Universitātes privātdocentu, 1823. gadā par Kazaņas Universitātes zooloģijas un dzemdniecības profesoru, 1825.–1826. gadā viņš apceļoja  Kaspijas jūras krastus un Kaukāzu. 

1827. gadā Eihvalds sāka strādāt par zooloģijas un dzemdniecības profesoru Viļņas Universitātē, bet pēc tās slēgšanas 1832. gadā kļuva par zooloģijas un salīdzinošās anatomijas profesoru un zinātnisko sekretāru Viļņas Medicīnas un ķirurģijas akadēmijā (1832-1838). 

1838. gadā viņu ievēlēja par Pēterburgas Medicīnas un ķirurģijas akadēmijas zooloģijas, salīdzinošās anatomijas un mineraloģijas profesoru, viņš lasīja paleontoloģijas lekcijas arī Pēterburgas Kalnu institūtā (1839—1855). 
1851. gadā Eihvalds pensionējās.

Miris 1876. gadā Pēterburgā.

Darbi 
 Observationes ex anatomia comparata de Delphino et de Physalia. Acta Acad. Sc., 1824
 Introductio in historiam naturalem Caspii maris. Каzaņa: 1824
 Zoologia specialis 3 sējumos. Viļņa: 1829—1831
 Ueber den Kiemendeckel der Fische nebst vergleichenden Untersuchungen uber das Zungenbein der Wirbelthiere. Isis, 1832
 Plantarum novarum quas in itinere caspio-caucasico observavit. Viļņa: 1831—1838
 Reise auf dem Kaspischen Meer und in den Kaukasus, unternommen in den Jahren 1825–26. 2 Bde. Stuttgart: 1834–1837
 Alte Geographie des Kaspischen Meers, des Kaukasus und des südlichen Rußland. Berlin: 1838
 Mémoire sur les richesses minérales des provinces occidentales de la Russie. Wilna: 1835
 Über das silurische Schichtensystem von Estland. Petersburg: 1840
 Die Urwelt Rußlands, 4 Hefte. Petersburg: 1840–1847
 Fauna Caspio-Caucasia nonnullis observationibus novis''. Nouv. Mém. Soc. Imp. Nat. Mosc. 7: 1-290; 1841 
 Ориктогнозия преимущественно в отношении к России…, 1844
 Геогнозия преимущественно в отношении к России, 1846
 Beschreibung der devonischen Fische von Pawlovsk. Bull. Soc. Nat., 1844; 1846
 Die Urwelt Russlands. Petersburg, Moskau: 1840—1848
 Die Paläontologie Rußlands. Bd. 1. Petersburg: 1851; Stuttgart: 1850
 Naturhistorische Bemerkungen als Beitrag zur vergleichenden Geognosie auf einer Reise durch die Eifel, Tyrol etc. Mem. Soc. Nat. Moscou, 1851
 Beitrage zur Geologie und Palaontologie Russlands. Bull. Soc. Nat. Moscou, 1853; 1854
 Die Fauna und Flora des Grunsandes von Moskwa. Bull. Soc. Nat. Moscou, 1861).
 Палеонтология России, ч. 1‒2, 1854‒61
 Paleontologie de la Russie. 1860‒1868
 Analekten aus der Paläontologie und Zoologie Rußlands. Moskau: 1872 
 Geognostisch-paläontologische Bemerkungen über die Halbinsel Mangischlak und die Aleutischen Inseln. Moskau: 1872

Ārējās saites 

Eihvalds Baltische Biographische Lexikon 
Eihvalds Erik-Amburger-Datenbank 

1795. gadā dzimušie
1876. gadā mirušie
Vācbaltieši
Jelgavā dzimušie
Latvijas cilvēki