joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ēriks Heidens

Ēriks Artūrs Heidens (; dzimis  Medisonā, Viskonsinas štatā, ASV) ir bijušais amerikāņu ātrslidotājs.

Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (1976, 1980). 1980. gadā Leikpleisidā, ASV, viņš uzvarēja visās piecās ātrslidošanas distancēs (500, 1000, 1500, 5000, 10 000). Četrās no tām uzstādīja olimpisko rekordu un vienā — pasaules rekordu. Viņš bija Leipleisidas Olimpisko spēļu veiksmīgākais sportists, tāpat viņš ir visvairāk vienās ziemas olimpiskajās spēlēs zelta medaļas izcīnījušais sportists to vēsturē. Tāpat viņš šajās spēlēs nodeva sportistu zvērestu.

Ar panākumiem startējis arī Pasaules čempionātos — tajos izcīnījis septiņas zelta medaļas un vienu sudraba medaļu.

Viņa sasniegumi ir ievērojami ar to, ka ļoti maz ātrslidotāju un sportistu vispār ir guvuši panākumus gan sprinta, gan garajās distancēs. 1999. gadā ESPN veidotajā SportsCentury 50 Greatest Athletes of the 20th Century sarakstā viņš ierindojās 46. vietā, Ē. Heidens ir vienīgais ātrslidotājs šajā sarakstā.

Ārējās saites 

 Skate Result profils 

1958. gadā dzimušie
ASV ātrslidotāji
Ātrslidotāji 1976. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 1980. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
ASV olimpiskie zelta medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki ātrslidošanā
Viskonsinā dzimušie
Stīvs Ērvins

Stīvens Roberts Ērvins (; dzimis , miris ), pazīstams arī kā "krokodilu mednieks" (The Crocodile Hunter), bija austrāliešu TV šovu vadītājs, dzīvās dabas pētnieks un dabas aizsardzības piekritējs. Viņš guva pasaules slavu ar raidījumu "Krokodilu mednieks" (The Crocodile Hunter), ko viņš vadīja kopā ar sievu Teriju. Tāpat viņiem abiem piederēja Austrālijas Zoodārzs, ko dibināja S. Ērvina vecāki aptuveni 80 km attālumā no Kvīnslendas štata administratīvā centra Brisbenas. Viņš mira 2006. gada septembrī no dzeloņrajas dzēliena krūtīs Austrālijas ziemeļu piekrastē.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 Mājaslapa 

1962. gadā dzimušie
2006. gadā mirušie
Austrālijas cilvēki
Viktorijā dzimušie
ASV sieviešu futbola izlase

ASV sieviešu futbola izlase ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv ASV starptautiskās futbola sacensībās. ASV futbola izlasi pārvalda ASV Futbola federācija. ASV izlase ir četrkārtēja pasaules čempione, kā arī četras reizes ir triumfējusi olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi

Pasaules kauss

Olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 ASV futbola izlase

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

Sieviešu futbola izlases
Futbols ASV
Japānas sieviešu futbola izlase

Japānas sieviešu futbola izlase ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Japānu starptautiskās futbola sacensībās. Japānas futbola izlasi pārvalda Japānas Futbola asociācija. Japānas izlases lielākais panākums ir uzvara 2011. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi

Pasaules kauss

Olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Japānas futbola izlase

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

Sieviešu futbola izlases
Futbols Japānā
Maiks Kīnans

Maikls Edvards Kīnans (: dzimis  Boumanvilā, Ontārio, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists un hokeja treneris.

Trenera karjera 
Kopā ar Ņujorkas "Rangers" (kā kluba galvenais treneris) 1993.—1994. gada sezonā izcīnīja Stenlija kausu, šī bija viņa vienīgā sezona šī kluba galvenā trenera amatā.

Kopš 1984.—1985. gada NHL sezonas ir vadījis vairākus klubus, kā arī bijis ģenerālmenedžeris. Sācis trenera darbu Filadelfijas "Flyers" klubā, ar ko visās četrās sezonās sasniedza izslēgšanas spēles. Šāda statistika viņam izdevās arī ar Čikāgas "Blackhawks". Vēlāk trenējis Ņujorkas "Rangers" (1994. gadā izcīnīts Stenlija kauss), Sentluisas "Blues", Vankūveras "Canucks", Bostonas "Bruins", Floridas "Panthers" un Kalgari "Flames". 1985. gadā tika atzīts par sezonas labāko NHL treneri.

2013.—14. gada sezonā Kīnans uzņēmās Kontinentālās hokeja līgas kluba Magņitogorskas "Metallurg" galvenā trenera pienākumus, jau pirmajā sezonā komandu aizvedot līdz Gagarina kausa titulam. Komandu vadīja līdz 2015. gada rudenim, kad sezonas ievadā tika atlaists.

Spēlētāja karjera 
Spēlējis Sentlorensas un Toronto universitāšu hokeja komandās, kā arī Roanoke-Valley Rebels un Whitby Warriors.

Ārējās saites 

 Eliteprospects profils (kā trenerim) 

1949. gadā dzimušie
Kanādas hokeja treneri
Filadelfijas "Flyers" treneri
Čikāgas "Blackhawks" treneri
Ņujorkas "Rangers" treneri
Sentluisas "Blues" treneri
Vankūveras "Canucks" treneri
Bostonas "Bruins" treneri
Floridas "Panthers" treneri
Kalgari "Flames" treneri
Magņitogorskas "Metallurg" treneri
Kanādas hokeja izlases treneri
Ontārio dzimušie
Ķurmrags

Ķurmrags ir zemesrags Rīgas līča Vidzemes piekrastē Salacgrīvas novada Liepupes pagastā. Zemesrags ķīļveidīgi iestiepjas līcī, veidojot maz izteiktu pussalu. Krasta līnijas virziens mainās no ziemeļrietumiem uz ziemeļaustrumiem. Zemesraga ziemeļu daļu veido līdz 5 m augsts abrazīvais stāvkrasts, kurā atsedzas vidusdevona sarkanbrūnie māli. Ķurmraga veidošanos veicinājis valdošo vēju un sanešu plūsmas virziens. Līča piekraste ap Ķurmragu akmeņaina, uz ziemeļiem vairāki krasta atsegumi un klintis.

Atsauces 

Latvijas zemesragi
Liepupes pagasts
Ķoņu kalns

Ķoņu kalns (arī Kāzeru kalns) ir paugurs Naukšēnu novada Ķoņu pagastā. Izvietojies Burtnieku drumlinu lauka ziemeļdaļā  uz ziemeļiem no Rūjienas.  garais un  platais ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā orientētais paugurs ir augstākais un lielākais drumlins Latvijā. Absolūtais augstums ir , relatīvais augstums — . Virsa lēzeni viļņota, nogāzes vietām saposmotas ar sengravām. Paugura virsma iekultivēta, apaugusi ar ozoliem un liepām. Rietumu nogāzē 11 m dziļais Teimu grants un smilts karjers. Pauguru šķērso Rūjienas—Lātres ceļš. Ķoņu kalna vidusdaļā atrodas Ķoņu ciems, ziemeļaustrumos — Dīķeri.

Atsauces 

Latvijas pauguri
Ķoņu pagasts
Roberts Daunijs jaunākais

Roberts Džons Daunijs jaunākais (; dzimis  Manhatanā, Ņujorkā, ASV) ir amerikāņu aktieris.

Aktiera karjeru uzsāka agrā bērnībā (1970. gadā piecu gadu vecumā), kad piedalījās sava tēva Roberta Daunija filmā Pound. 1987. gada filma "Mazāk par nulli" (Less Than Zero) bija pirmā ar R. Daunija piedalīšanos, kurā aktieris izpelnījās kritiķu atzinību.

Vēlāk filmējies tādās filmās kā "Čaplins" (1992), Heart and Souls (1993), "Dziedošais detektīvs" (The Singing Detective, 2003), Kiss Kiss Bang Bang (2005), "Arlabunakti un visu labu" (Good Night, and Good Luck, 2005) , "Miglas atspulgā" (A Scanner Darkly, 2006), "Gotika" (Gothika, 2003), "Zodiaks" (2007), "Tropu negaiss" (2008). 2008. gadā attēlojis Toniju Stārku/Dzelzs vīru filmā "Dzelzs vīrs", saglabājis šo lomu arī filmās "Dzelzs vīrs 2" (2010), "Atriebēji" (2012) un "Dzelzs vīrs 3" (2013). Tāpat attēlojis galveno lomu Gaja Ričija filmās "Šerloks Holmss" (2009) un "Šerloks Holmss: Ēnu spēle" (2011). Atveidojis doktoru Dūlitlu 2020. gada filmā "Dūlitls". Viņš ir filmējies sešās filmās, kuru ienākumi ir pārsnieguši 500 miljonus. Divu no tām, "Atriebēji" un "Dzelzs vīrs 3", ienākumi ir pārsnieguši 1 miljardu. Žurnāla Forbes labāk apmaksāto Holivudas aktieru sarakstā viņš ir līderis (viņa īpašumi ir novērtēti ar apmēram 75 miljoniem ASV dolāru).

Par Čārlija Čaplina atveidošanu 1992. gada filmā "Čaplins" saņēmis BAFTA kino balvu, ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Par lomu filmā "Tropu negaiss" ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un BAFTA balvai. Saņēmis divas Zelta globusa balvas: par lomu seriālā Ally McBeal un lomu filmā "Šerloks Holmss".

Atsauces

Ārējās saites 

1965. gadā dzimušie
Ņujorkā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Jupatovka (Lielie Dreizi)

Jupatovka ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļrietumu daļā Rēzeknes pilsētas un novada centra tiešā tuvumā, 6 km no pagasta centra Sprūževas un 243 km no Rīgas.

Cauri Jupatovkai iet Jupatovkas iela. Kopš 2020. gada apdzīvotā vieta iekļauta jaunizveidotā Lielo Dreizu ciema sastāvā.

Atsauces 

Lielie Dreizi
Latvijas bijušie ciemi
Augstais kalns (Dzērbenes pagasts)

Augstais kalns ir pilskalns Cēsu novadā Dzērbenes ciemā. Izvietojies Dzērbes upes krastā starp Mācītājmuižas un Kapsētas ezeriem.

Pilskalns ir 19 metrus augsts. Pilskalna virsmai ir trapecveida forma, ko no visām pusēm apjož valnis ar stāvām nogāzēm. Nogāzes apaugušas ar lazdām un priedēm. Virsotnē ir apmēram 50x50 metrus liels laukums ar diviem grāvjiem. Mūsdienās kalna virsotnē atrodas brīvdabas estrāde.

Foto galerija

Ārējās saites 
 www.latvijas-pilskalni.lv

Atsauces 

Pilskalni Vidzemē
Dzērbenes pagasts
Sārumkalns

Sārumkalns jeb Upurkalns ir pilskalns Cēsu novada Vaives pagastā. Pastāv viedoklis, ka šis pilskalns varētu būt vēstures hronikās minētais Autīnes pilskalns. Pilskalns ir valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis. Šis ir viens vissenākajiem un lielākajiem pilskalniem Latvijas teritorijā. Iespējams, šis pilskalns bija apdzīvots jau pirms mūsu ēras. Kopējā pilskalna virsmas platība ir aptuveni 200 m2.

Pilskalns atrodas Vaives un Kapupītes satekā, 25 metrus augstā, 150 metrus garā un 80 metrus platā kalnā. Valnis ir noarts un gandrīz saplūdis ar pilskalna virsmu. No ziemeļiem pils tika aizsargāta ar atsevišķu uzkalnu, kurā atradās priekšpils. 1930. gadā pilskalnā veikti arheoloģiskie izrakumi, kuros tika atraktas vairāk nekā 400 vērtīgas senlietas. Konstatētais kultūras slāņa biezums ir apmēram 5 metri.

Melānijas Vanagas grāmatā "Dvēseļu pulcēšana" ir pieminēts, ka 1777.gadā šajā pilskalnā tika organizēti lielie Pilsmuižas nemieri. Sārumkalna tuvumā atklāti vairāki senkapi. 1.—6. gadsimta akmens krāvumu kapi piederējuši somugru ciltīm. Netālu esošajos Ģūģeros atklāja seno latgaļu kapulauku, kura vecums datējams ar 9. - 12.gs. Šajā kapulaukā tika apglabāti Sāruma pilskalna latgaļi.

Netālu atrodas 19. gadsimta sākumā celtās "Sārumu" mājas, kurās dzīvojis ievērojamais, pirmais plašāk zināmais latviešu būvuzņēmējs - celtnieks Sārumu Mārcis (īstajā vārdā Mārcis Podiņš).

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 www.latvijas-pilskalni.lv

Pilskalni Vidzemē
Vaives pagasts
Ešlina Brūka

Ešlina Brūka (; dzimusi  Čoktavā, Oklahomas štatā, ASV) ir amerikāņu pornoaktrise un modele.

Pornoaktrises karjeru uzsākusi 2006. gadā, pirms tam darbojusies lietotu auto biznesā. 2011. gadā viņa tika nosaukta par vienu no 12 populārākajām zvaigznēm pornogrāfijas industrijā. Piedalījusies 99 pornofilmās, kā arī piecās bijusi režisore.

Ārējās saites 

 IAFD profils 

1985. gadā dzimušie
ASV pornozvaigznes
Oklahomā dzimušie
Dženna Heiza

Dženifera Koralesa (; dzimusi  Falertonā, Kalifornijas štatā) pazīstama ar skatuves vārdu Dženna Heiza () ir amerikāņu pornoaktrise.

Pornoaktrises karjeru uzsākusi 2001. gadā 19 gadu vecumā. Dž. Heiza ir ieguvusi vairākas balvas, tai skaitā 2009. gadā AVN balvu Female Performer of the Year. Piedalījusies vairāk nekā 540 pornofilmās.

Ārējās saites 

 
 IAFD profils 

1982. gadā dzimušie
ASV pornozvaigznes
Marija Kanella

Marija Kanella (, ; dzimusi  ASV) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, aktrise un profesionāla cīkstone.

Ar restlingu sākusi nodarboties 2005. gadā. 2010. gadā izdeva debijas studijas albumu Sevin Sins. Darbojusies World Wrestling Entertainment.

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Amerikāņu dziedātāji
Amerikāņu kinoaktrises
ASV profesionālie cīkstoņi
Pornozvaigznes
Chyna

Chyna (dzimusi Džoana Marija Lorēra (Joan Marie Laurer) , mirusi ) bija profesionāla amerikāņu cīkstone, aktrise, kultūriste, pornoaktrise.

Laika posmā no 1997. līdz 2001. gadam darbojusies World Wrestling Entertainment, divas reizes izcīnījusi WWF Intercontinental Championship jostu (vienīgā sieviete, kas to paveikusi). Filmējusies vairākās pornogrāfiskajās filmās, divas reizes saņēmusi AVN balvu. 2005. gadā filmējusies VH1 šovā The Surreal Life.

Atsauces

Ārējās saites 

1970. gadā dzimušie
2016. gadā mirušie
Amerikāņu dziedātāji
ASV profesionālie cīkstoņi
ASV pornozvaigznes
Savanna Samsone

Natālija Oliverosa (Natalie Oliveros; dzimusi ), labāk pazīstama kā Savanna Samsone (Savanna Samson), ir amerikāņu pornoaktrise. Viņa ir ieguvusi vairākas AVN balvas. Darbojusies Vivid Entertainment organizācijā. Pornoaktrises karjeru uzsākusi 2000. gadā. Viņa ir bijusī balerīna, parakstījusi līgumu ar E1 Music, tāpat S. Samsonei ir sava vīnu līnija. Piedalījusies vairāk nekā 80 pornofilmās.

Ārējās saites 

 
 IAFD profils 

1967. gadā dzimušie
ASV pornozvaigznes
ASV žurnālistes
Kelle Marija

Kelle Marija (; dzimusi  Kārdifā, Velsā) ir velsiešu erotiskā aktrise un pornozvaigzne. Viņa ir filmējusies ar dažādiem pseidonīmiem. Filmējusies arī 500 vislabāko pieaugušo filmu sarakstā iekļuvušajā Hard Edge.

Ārējās saites 

 
 IAFD profils 

1980. gadā dzimušie
Velsā dzimušie
Pornozvaigznes
Velsas cilvēki
Velsas fotomodeļi
Tera Patrika

Linda Anna Hopkinsa (; dzimusi  Greitfalsā, Montānas štatā, ASV), labāk pazīstama kā Tera Patrika (Tera Patrick), ir bijusī amerikāņu pornoaktrise.

T. Patrikas vecāki satikušies Vjetnamā, kara laikā. Viņas māte ir taizemiete. Kad T. Patrika bija vēl maza, māte atgriezās Taizemē, bet tēvs pārcēlās uz Sanfrancisko, kur audznāja meitu viens. 18 gadu vecumā T. Patrika iestājās universitātē (Boise State University), kur ieguva bakalaura grādu medicīnā.

Kopš 1990. gadu sākuma filmējusies pornofilmās, bet aptuveni 10 gadus vēlāk kļuva par vienu no pieprasītākajām pornozvaigznēm. No 2005. gada vada pati savu modeļu aģentūru, izdevusi autobiogrāfisku grāmatu. Viņa bija Penthouse 2000. gada februāra Pet of the Month. 2008. gadā viņa uzsāka vadīt Playboy TV erotisko šovu School Of Sex. Par lomām vairākās filmās ir saņēmusi dažādas balvas, tai skaitā trīs reizes tikusi atzīta par Genesis gada pornozvaigzni. Kopumā piedalījusies 117 filmās, 2009. gadā beigusi karjeru.

Ārējās saites 

 IAFD profils 

1976. gadā dzimušie
ASV pornozvaigznes
Montānā dzimušie
Aiša

Aiša bint Abī Bekra (, ʿĀʾiša bint Abī Bakr; dzimusi, pēc tradicionālā uzskata, 613./614. gadā, mirusi ) bija viena no Muhameda sievām.

Bija nozīmīga loma islāma vēsturē gan Muhameda dzīves laikā, gan arī pēc viņa nāves. Viņa izplatīja Muhameda vēsti un kalpoja musulmaņu kopienā vēl 44 gadus pēc viņa nāves. Viņas tēvs Abū Bekrs bija pirmais sunnītu islāma kalifs pēc Muhameda nāves. Osmāna Ibn Afāna valdīšanas laikā Aišai bija nozīmīga loma opozīcijas veidošanas procesā, 656. gadā Osmānu nogalināja opozicionāri. Tai pašā gadā Aiša formāli piedalījās viņai neveiksmīgajā Kamieļa kaujā pret šiītu politiskā grupējuma izvēlēto musulmaņu kalifu Alī Ibn Abī Tālibu, kuras laikā krita gūstā. Vēlāk viņa tika atgriezta Medīnā, saņēma pensiju no uzvarētājiem un vairs nepiedalījās politiskajā dzīvē.

Precību vecums 

Mūsdienās, kad pedofilija tiek nosodīta, daļa musulmaņu teologu cenšas pārskatīt Aišas vecumu uz precību laiku ar Muhamedu. Pēc islama tradicionālā uzskata, 6 gadu vecumā par viņu noslēgts laulību līgums un viņa uzsākusi laulības dzimumdzīvi vīra namā 9 gadu vecumā, taču ir apgalvojumi arī par 10, 15 un 17 gadu vecumu. To ietekmē arī tas, ka dažādi islāma reliģiskie grupējumi pieturas pie atšķirīgiem uzskatiem par dažādu hadītu - musulmaņu evaņģēliju analogu, kuros pierakstīti Muhameda darbi un vārdi - vērtību, un Aišas vecums minēts tieši hadītos. Tajā laikā šādas agras laulības ar politisku zemtekstu gan nebija nekas neparasts.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 Biogrāfija

610. gados dzimušie
678. gadā mirušie
Musulmaņu reliģiskie līderi
Arābi
Musulmaņi
Rankuļrags

Rankuļrags ir 1,5 km garš izliekts krasta posms Rīgas līča Vidzemes piekrastē Salacgrīvas novada Salacgrīvas pagastā pie Kurliņupes ietekas. Zemesrags 0,7 km garumā turpinās rietumu virzienā zemūdens daļā no 4—6 m augstā stāvkrasta. Zemesrags veidojies uz vidusdevona smilšakmeņu pamatiežu pacēluma. Virsas absolūtais augstums 11,7 m vjl. Raga dienvidu pusē Kurliņupe tek pa 5—6 m dziļu pamatiežos iegrauztu kanjonu. Ietilpst Vidzemes akmeņainās jūrmalas dabas liegumā.

Atsauces 

Latvijas zemesragi
Salacgrīvas pagasts
Romis Bēms

Romis Bēms (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija Latvijas gleznotājs un mākslas zinātnieks.

Biogrāfija 
Romis Bēms dzimis 1927. gada 14. jūnijā Rīgā kalpotāju ģimenē. Māksliniecisko izglītību ieguvis, mācoties Talsu valsts vidusskolā pie Jēkaba Spriņģa un Žaņa Sūniņa. Vēlāk, 1952. gadā beidzis Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu, bet 1958. gadā — Ļeņingradas Iļjas Repina Glezniecības, tēlniecības un arhitektūras institūta Mākslas vēstures un teorijas fakultāti ar diplomdarbu "Teodora Ūdera daiļrade" pie vadītājas A. Neselštrausas. Šajā mācību iestādē 1973. gadā mākslinieks ieguvis mākslas zinātņu kandidāta grādu ar darbu "Mākslinieciskās izteiksmes līdzekļu attīstība latviešu padomju akvareļglezniecībā" pie vadītājas S. Kokorevičas. Bijis Rīgas 6. vidusskolas zīmēšanas un mākslas vēstures skolotājs (1953-1961), Latvijas PSR Skolotāju kavalifikācijas celšanas institūta Mākslas vēstures kabineta vadītājs (1957-1961), kā arī līdz mūža beigām vadījis māsklas vēstures kursu Latvijas Mākslas akadēmijā kā pedagogs (no 1961), docents (1975), profesors (1989). 1961. gadā kļuvis Mākslinieku savienības biedrs. Veicis daudzus sabiedrisku pienākumus. Ieguvis LPSR Kultūras ministrijas 2. prēmiju (1981), PSRS Mākslinieku savienības diplomu un prēmiju (1986), Mākslinieku savienības diplomu un medaļu par gada labāko jaunrades sniegumu (1985). Miris 1993. gada 31. martā Rīgā, apbedīts Rīgas Meža kapos.

Mākslinieciskā darbība 
Strādājis akvareļa glezniecībā, galvenokārt pievēršoties ainavas žanram, īpaši marīnām — ūdeņiem, jūru, zvejnieku lomu un darbarīku saistītiem motīviem, kā arī vēsturiskajam žanram. Darbos jūtamas kā emocionāli tvertas, viegli plūstošas impresijas, tā arī racionāls, stingri ģeometrizēts lakonisms.

Darbība mākslas zinātnē 
Tajā strādājis no 1956. gada, publicējot vairāk kā 200 rakstus periodikā, sastādot katologus, metodiskos materiālus. Popularizējis mākslu radio un televīzijas pārraidēs. Sarakstījis grāmatas: "Alberts Kronenbergs" (1961), "Jānis Liepiņš" (1964), "Apceres par Latvijas mākslu simt gados. 18. gs. beigas — 19.gs. beigas" (1984), publicējis rakstus krājumos "latviešu tēlotāja māksla" (1957, 1958, 1960, 1968, 1975, 1977, 1978), kā arī sastādījis albumus par akvareļglezniecību un piedalījies "Latvijas PSR Mazās enciklopēdijas" veidošanā.

Izstādes 
Izstādēs sācis piedalīties 1956. gadā un turpinājis aktīvi tajās piedalīties kā Latvijā, tā arī ārzemēs. Personālizstādes noritējušas: Madonā (1964), Ļvovā (1971, kopā ar Borisu Bērziņu un Aleksandru Dembo), Rīgā (1980, 1987, 1992), Maskavā (1989).

Izmantotā literatūra 
 Red. Vilsons, A. Māksla un arhitektūra biogrāfijās. Rīga: Latvijas enciklopēdija, 1995. 239 lpp.

Atsauces

Ārējās saites 
 Biogrāfija un māksl. darbība
 Darbi

1927. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
1993. gadā mirušie
Latvijas mākslinieki
Latvijas gleznotāji
Latviešu mākslinieki
Latvijas mākslas zinātnieki
Latvijas Mākslas akadēmijas darbinieki
Rīgas Meža kapos apbedītie
Ragaciema rags

Ragaciema rags ir zemesrags Rīgas līča Kurzemes piekrastē Engures novada Lapmežciema pagastā pie Ragaciema. Zemesrags turpinās zemūdens daļā 1 km garumā. Krasta līnijas virziens mainās no rietumu—austrumu uz ziemeļrietumu—dienvidaustrumu. Zemesragu veido iegarens salasveida pacēlums, kas atdala bijušo Litorīnas jūras lagūnu — Kaņiera ezeru no līča. Absolūtais augstums ir 10 m vjl. Raga vidusdaļā uzbūvēta Ragaciema bāka. 1,6 km garumā notiek intensīva pamatkrasta noskalošana.

Atsauces 

Latvijas zemesragi
Lapmežciema pagasts
Georgijs Parvanovs

Georgijs Parvanovs (, Georgi Sedefchov Parvanov, izrunā: ; dzimis  Sirištikā, Bulgārijā) ir bijušais Bulgārijas prezidents, pēc profesijas — vēsturnieks. Prezidenta amatā ticis ievēlēts 2001. gada novembrī notikušajās vēlēšanās, amatā stājies . 2006. gadā viņš tika pārvēlēts amatā. Viņa prezidentūras laikā Bulgārija ir iestājusies Eiropas Savienībā un NATO.

Saskaņā ar Bulgārijas likumiem, valsts prezidents nevar būt kādas politiskās partijas biedrs, tāpēc pirms ievēlēšanas amatā viņš izstājās no Sociālistiskās partijas, taču vēl joprojām sevi identificē kā sociālistu.

Atsauces

Ārējās saites

 Mājaslapa 

1957. gadā dzimušie
Bulgārijas politiķi
Bulgārijas prezidenti
Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri
Pernikas apgabalā dzimušie
Dimitris Hristofis

Dimitris Hristofis (, Dimitris Christofias; dzimis  Dikomo, Kiprā) ir pašreizējais Kipras prezidents. Prezidenta amatā stājies .

Pirms prezidenta amata pienākumu pildīšanas viņš bijis Progresīvās strādājošo partijas ģenerālsekretārs (1988—2009). Laika posmā no 2001. gada 7. jūnija līdz 2008. gada 28. februārim bija Pārstāvju palātas prezidents.

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

1946. gadā dzimušie
Kipras politiķi
Kipras prezidenti
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
2019. gadā mirušie
CSI Maiami

"CSI Maiami" () ir ASV seriāls. Tas tika pārraidīts TV kanālā CBS, pirmā sērija tika pārraidīta . Seriālam ir desmit sezonas, kopumā ir iznākušas 232 sērijas, pēc desmitās sezonas seriāla turpmākā izrādīšana tika atcelta. Seriāla izveidotāji ir Entonijs Zuikers, Kerola Mendelsone un Anna Donahu. Seriāls ir turpinājums "CSI Lasvegasa".

Seriāls ir par policijas izmeklēšanas komandu, kas nodarbojas ar dažādu noziegumu izmeklēšanu Maiami. Pārsvarā seriāls tiek filmēts Kalifornijas štatā.

Seriāls ir saņēmis vairākas balvas, tai skaitā People's Choice un Emmy balvas.

Ārējās saites 
 Seriāla oficiālā mājaslapa 

ASV televīzijas seriāli
2011.—2012. gada Eirolīgas sezona

2011.—2012. gada Eirolīgas sezona bija 12. starptautiskā basketbola vīriešu klubu sezona Eiropā ULEB pārvaldībā. Sezonā uzvarēja Grieķijas klubs Olympiacos.

Kvalifikācija

Regulārā sezona

A grupa

B grupa

C grupa

D grupa

Top 16

E grupa

F grupa

G grupa

H grupa

Ceturtdaļfināli

Fināla četrinieks

Ārējās saites 
 Eirolīgas oficiālā mājaslapa 
 Eurobasket.com Eirolīgas profils 
 ULEB oficiālā mājaslapa 

Vīriešu Eirolīga
2011. gads sportā
2012. gads sportā
Aizupes (Ģibuļu pagasts)

Aizupes (arī Mazgaviļnieki, Uzvara) ir ciems Talsu novada Ģibuļu pagastā. Izvietojušās Vidusupes krastos pie autoceļa A10 10 km no pagasta centra Pastendes, 15 km no novada centra Talsiem un 124 km no Rīgas. Ciems izveidojies pēckara gados, kad tur bija kolhoza «Uzvara» (vēlāk kolhoza «Draudzība» iecirkņa) centrs. No 1920. līdz 1944. gadam Aizupēs bija pamatskola. Aizupēs ir veikals un autoserviss. Šajā vietā pie Vidusupes un ceļa krustojuma ir atradies senais Cēlējkrogs (Zehleikrug).

Atsauces
Ģedimina dzimta

Ģedimina dzimta vai Ģediminaiši (, , ) bija Lietuvas valdnieku dzimta, ko aizsāka dižkunigaitis Ģedimins. Dzimtai piederīgie valdīja Lietuvas dižkunigaitijas zemēs no 14. līdz 16. gadsimtam.
Dzimtas atzars, ko aizsāka Jagailis, izplatījās arī citās valstīs un ir pazīstama kā Jagaiļa dzimta.

Izcelsme 
Paša Ģedimina izcelsme tiek ilgstoši apspriesta, bet lielākā daļa vēsturnieku ir vienisprātis, ka viņš bija dižkunigaiša Vīteņa brālis. Pēdējā laikā par iespējamo dzimtas ciltstēvu tiek uzskatīts kunigaitis Skalmants (Skalmantas), kaut arī šī hipotēze tiek apšaubīta.

Hipotētiskais Ģedimina dzimtas koks 

* Zināms vienīgi kristītais vārds

Ģedimina dzimtas Lietuvas valdnieku ciltskoks

Dzimtas atzari 
Ģedimina pēcnācēji Lietuvai pakļautajās zemēs saradojās ar daudzām vietējo kņazu dzimtām, runāja austrumslāvu valodās un pieņēma ortodokso kristietību. Kad 17. un 18. gadsimtā šīs zemes pakļāva Krievijas cariste, vēlāk Krievijas impērija, šie kņazi pārkrievojās un izveidoja Beļsku, Bulgakovu, Goļicinu, Hovansku, Kurakinu, Trubeckoju, Mstislavsku, Volinsku kņazu dzimtas.

Dažas no šīm dzimtām pārgāja katoļu ticībā un pārpoļojās, izveidojot Čartorisku, Korecku, Koriatoviču-Kurceviču, Oļeļkoviču-Slucku, Sanguško, Viśņovecku, Zbarasku un citas kņazu dzimtas.

Ģedimina dzimtas valdnieku attēli

Skatīt arī 
Ģediminaišu stabi

Atsauces 

Lietuvas dižkunigaiši
Lietuvas vēsture
Talsciems

Talsciems (agrāk arī Dzelzciems) ir skrajciems Talsu novada Ģibuļu pagastā. Izvietojies Talsu rietumu pierobežā Dzelzupes krastos pie Talsu—Gravu—Ģibuļu ceļa  no pagasta centra Pastendes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Ciemā 26 viensētas un 9 plānotās ielas perspektīvajai apbūvei. Dažkārt pie Talsciema pieskaita Arkliņus. Starp Talsciemu un Talsiem atrodas Talsu lidlauks. Pēckara gados Talsciems bija kolhoza «Padomju karogs» (vēlāk kolhoza «Draudzība» iecirkņa) centrs.

Atsauces
Napoleona kari

Napoleona kari bija globālu karu sērija pēc Franču revolūcijas Napoleona vadībā starp Franciju un tās sabiedrotajiem  pret vairākām citu valstu koalīcijām. Hronoloģiski karagājienus Napoleona vadībā vēsturnieki nosacīti sadala Franču revolucionārajos karos (Pirmās un Otrās koalīcijas kari, 1792—1802) un kampaņās pēc Napoleona kļūšanas par imperatoru (Trešās, Ceturtās, Piektās, Sestās un Septītās koalīcijas kari, 1803—1815). Reizēm Napoleona kariem pieskaita arī citus šī laikmeta militāros konfliktus, piemēram, Krievu—turku karu (1806—1812).

Norise 
Karu rezultātā Francija pamazām ieguva kontroli pār Eiropas kontinentu, sakaudama vairākas valstu koalīcijas. Tomēr Napoleona vara ātri sabruka pēc frančiem katastrofālā iebrukuma Krievijā 1812. gadā. Pēc Napoleona sakāves Francijā tika restaurēta monarhija. Napoleona kari beidzās līdz ar Napoleona sakāvi Vaterlo kaujā un 1815. gada Parīzes līguma noslēgšanu.

Sekas 
Napoleona karu rezultātā izzuda Svētā Romas impērija. Radās modernais vācu un itāļu nacionālisms, kas radīja priekšnoteikumus Vācijas un Itālijas apvienošanai. Napoleona iebrukuma rezultātā novājinājās Spānijas impērija, kas noveda pie Spāņu koloniju Amerikā neatkarības kariem, Spānijas impērijas sabrukuma un jaunu valstu rašanās Latīņamerikā. Karu rezultātā par dominējošo valsti pasaules jūrās kļuva Lielbritānija.

Svarīgākie notikumi 
 Pirmās koalīcijas kari (1792–1797)
 Karagājiens uz Itāliju (1796—1797)  
 Otrās koalīcijas karš (1799—1802)
 Karagājiens uz Ēģipti (1798—1801)  
 Trešās koalīcijas karš (1803—1806)
 Trafalgaras kauja 1805. gada 21. oktobrī
 Austerlicas kauja 1805. gada 2. decembrī 
 Ceturtās koalīcijas karš (1806–1807)
 Frīdlandes kauja 1807. gada 14. jūnijā
 Piektās koalīcijas karš (1809)
 Vagramas kauja 1809. gada 5.-6. jūlijā
 Pirineju kari (1808—1814) 
Vitorijas kauja 1813. gada 21. jūnijā
Napoleona iebrukums Krievijas impērijā (1812)
Iecavas kauja 1812. gada 19. jūlijā
Ķekavas kauja 1812. gada 22.–23. augustā
Borodinas kauja 1812. gada 7. septembrī 
Mežotnes kauja 1812. gada 29. septembrī 
Berezinas kauja 1812. gada  26. – 29. novembrī 
 Sestās koalīcijas karš (1813–1814) 
Leipcigas kauja 1813. gada oktobrī
 Septītās koalīcijas karš (1815)
Vaterlo kauja 1815. gada 18. jūnijā

Skatīt arī 
 1812. gada karš
 Ķekavas kauja (1812)
 Iecavas kauja (1812)
 Mežotnes kauja (1812)
 Rīgas aplenkums (1812)
 Koalīcija

Ārējās saites 

 Napoleona kari The European Library  
 Napoleona karu virtuāla izstāde

Atsauces
Degļi

Degļi var būt:
 Degļi — apdzīvota vieta Riebiņu novada Stabulnieku pagastā.
 Degļi — izzudis ciems Daugavpils novada Višķu pagastā.

Skatīt arī 
 Dēgļi
Degļi (Višķu pagasts)

Degļi (; arī Dirvoniški; ) bija skrajciems Daugavpils novada Višķu pagastā. Degļi atrodas pagasta ziemeļos, starp valsts nozīmes autoceļu A13 (E262) un Vīgantiem, netālu no a/s „Latgales bekons” kompleksa.

Pēdējā Degļu ciema iedzīvotāja mirusi 2009. gadā, kura jau sen pirms tam dzīvoja pie savas meitas Vīgantos. Bet 2011. gada 14. jūlijā Daugavpils novada domes deputāti pieņēma lēmumu apdzīvotai vietai Degļi atņemt ciema statusu, sakarā ar to, ka Degļos vairs neviens nedzīvo un nav nevienas reģistrētas ēkas.

Atsauces 

Višķu pagasts
Latvijas izzudušie ciemi
Rīgas Balss

"Rīgas Balss" () bija Rīgā publicēta avīze, kas iznāca latviešu un krievu valodā līdz 2009. gadam.

Vēsture 
Sāka iznākt 1957. gada 1. oktobrī kā pirmā Latvijas PSR vakara avīze redaktora Osvalda Darbiņa vadībā.

Krievu izdevumu 2001. gadā pārdēvēja par "Vakara Rīga" (Вечерняя Рига), kuru pārtrauca izdot 2004. gadā. 2002. gadā laikraksts pārtapa par rīta laikrakstu, to izdeva piecas reizes nedēļā ar pielikumiem Bode, Atpūta, Mēs, TV Programma un Jūrmala. Izdevums latviešu valodā 2008. gadā pārtapa par žurnālu un pārtrauca iznākt 2009. gadā.

Atsauces 

Bijušie laikraksti latviešu valodā
Bijušie laikraksti krievu valodā
Bijušie Latvijā izdotie laikraksti
Rīga
Pauls Duškins

Pauls Duškins (no 1993. gada saukts Pauls Kalējs) (dzimis  Adulienas pagastā, miris ) bija Latvijas grafiķis un akvarelists, sava laika autoritāte grafiķu vidū.

Biogrāfija 
Pauls Duškins dzimis 1928. gada 22. jūlijā Madonas apriņķa Adulienas pagastā skolotājas Martas Duškinas ģimenē. Mācījies Latvijas Universitātes Arhitektūras fakultātē (1947-1951). Māksliniecisko izglītību ieguvis, mācoties Latvijas Mākslas akadēmijas Grafikas nodaļā (1952). Vēlāk, 1959. gadā beidzis Ļeņingradas Iļja Repina Glezniecības, tēlniecības un arhitektūras institūta Grafikas fakultāti ar diplomdarbu — ofotru ciklu "Baltijas krastos" pie vadītāja V. Zvoncova. 
1960. gadā kļuvis Mākslinieku savienības biedrs. Miris 1996. gada 29. novembrī Rīgā. Apbedīts Tirzas kapos.

Mākslinieciskā darbība 
Strādājis visos estampa veidos un žanros. Lielu ieguldījumu devis dobspieduma tehnikas attīstībā, izkopdams oriģinālu oforta manieri, ko realizējis poētiski ievirzītās urbānās ainavas kompozīcijās. Viens no latviešu grafiķiem, kurš visvairāk strādājis aukstās adatas tehnikā visos klasiskajos žanros. Litogrāfijā pievērsis uzmanību krāsas izmantojuma problēmām. Mākslinieks pazīstams arī kā krāsās un emocijās piesātinātu, ekspresīvu akvareļu autors. Grafiķis veidojies latviešu un krievu mākslas skolu ietekmē, patstāvīgi apgūstot Rietumeiropas, īpaši angļu grafikas tradīcijas.

Izstādes 
Izstādēs sācis piedalīties 1953. gadā. Nozīmīgas personālizstādes noritējušas: Jūrmalā (1970, kopā ar Laimoni Kupci), Rīgā (1976, kopā ar Edvīnu Andersonu, 1978, 1988), Gulbenē (1979).

Izmantotā literatūra 
 Red. Vilsons, A. Māksla un arhitektūra biogrāfijās. Rīga: Latvijas enciklopēdija, 1995. 239 lpp.

Atsauces

Ārējās saites 
 Biogrāfija un māksl. darbība
 Darbs
 Darbi

1928. gadā dzimušie
1996. gadā mirušie
Latvijas mākslinieki
Latvijas grafiķi
Latviešu mākslinieki
Francijas Pirmā impērija

Francijas Pirmā impērija () ir Francijas valsts Napoleona vadībā no 1804. gada 8. maija līdz 1814. gada 11. aprīlim, kā arī t..s. Simts dienu laikā 1815. gadā. Tā bija dominējošā valsts Eiropā 19. gadsimta sākumā. Radās 1804. gada 18. maijā, kad Francijas senāts piešķīra Napoleonam imperatora titulu, tā izbeidzot Francijas Pirmās republikas pastāvēšanu.

Francijas impērija Napoleona karos būtiski paplašināja teritoriju un ietekmi. Savas ietekmes kulminācijā 1812. gadā Francijā bija 130 departamenti, tās iedzīvotāju skaits bija 44 miljoni, tai bija vairākas satelītvalstis, bet Prūsija un Austrija bija tās nomināli sabiedrotie. Franču militārās uzvaras eksportēja uz pārējo kontinentu daudzas franču ideoloģijas iezīmes un juridiskās sistēmas — tika ieviests Napoleona kodekss. Vairāku valstu vadībā Napoleons iecēla savus radiniekus vai domubiedrus.

Sestās koalīcijas karā no 1812. līdz 1814. gadam Napoleons tika sakauts, 1814. gada 11. aprīlī viņš atteicās no troņu, un tika izsūtīts uz Elbas salu. Impērija tika atjaunota Simts dienu laikā 1815. gadā, tomēr pēc Vaterlo kaujas Francijā tika atjaunota Burbonu vara.

Ārējās saites 

 Napoleona fonds 

Francijas vēsture
Ivars Caune (politiķis)

Ivars Caune (dzimis ) ir latviešu agronoms un politiķis, LR Augstākās Padomes deputāts (1990—1993).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Valkas apriņķa Annas pagastā. 
1947. gadā I. Caune pabeidza Annas pamatskolu, pēc tam — Stāmerienas lauksaimniecības tehnikumu agronoma specialitātē. Neklātienē studējis Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, kuru absolvējis 1965. gadā, iegūstot agronoma diplomu. Pēc tehnikuma absolvēšanas strādājis par agronomu kolhozā Balvu rajona Kubiļu pagastā un Alūksnes rajona Malienas pagastā.

Bijis obligātajā dienestā Padomju armijā Ordžonikidzē, pildījis rakstveža pienākumus tanku pulkā. Pēc demobilizēšanās atgriezies agronoma darbā Alūksnes rajona Bejas pagastā. 1962. gadā pārcēlies uz Alūksnes rajona Mālupes pagastu, jo kļuvis par kolhoza "Igrīve" priekšsēdētāju. Kopā strādājis 44 gadus un bijis LKP biedrs.

Trešās atmodas laikā iesaistījies Latvijas Tautas frontes darbībā. 1990. gada martā piedalījies LPSR Augstākās Padomes 12. sasaukuma (vēlāk — LR Augstākā Padome) vēlēšanās un ticis ievēlēts Malienas 106. vēlēšanu apgabalā. Darbojies Celtniecības, enerģētikas, transporta un informātikas komisijā, bijis Tautas frontes frakcijā. Balsojis par Latvijas Republikas Neatkarības deklarāciju.

Privātā dzīve 
1961. gadā apprecējies ar grāmatvedi Ainu. Pārim ir meita Ilze (1972). Dažādos deju kolektīvos dejojis vairāk nekā 20 gadu.

Apbalvojumi 
Apbalvots ar 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi un Triju Zvaigžņu ordeni.

Literatūra 
 Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

Atsauces 

1933. gadā dzimušie
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Latvijas agronomi
LKP biedri
LR Augstākās Padomes deputāti
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Alūksnes novadā dzimušie
Caune

Caune ir latviešu cilmes uzvārda „Cauna” variācija. 

Vīrieši
 Andris Caune (1937) — latviešu vēsturnieks un arheologs;
 Dainis Caune (1951) — latviešu sporta žurnālists, fotogrāfs, redaktors, bijušais sportists un sporta funkcionārs;
 Ivars Caune:
 Ivars Caune (1933) — latviešu politiķis un agronoms;
 Ivars Caune (1959—2019) — latviešu autosportists;
 Ivars Caune (1977) — latviešu futbola tiesnesis, bijušais futbolists;
 Ziedonis Caune (1956—2022) ― latviešu agronoms un pašvaldību darbinieks, Jelgavas novadas domes priekšsēdētājs (2001―2022). 

Sievietes
 Baiba Caune (1945—2014) — latviešu riteņbraucēja;
 Inese Caune (1976) — latviešu aktrise;

Atsauces

Skatīt arī 
 Cauna

Latviešu uzvārdi
1923. gada referendums par baznīcas un lūgšanas namu neatsavināšanu

1923. gada referendums Latvijā par baznīcas un lūgšanas namu neatsavināšanu notika 1923. gada 1. un 2. septembrī.

Iemesls 
Tautas nobalsošanas iemesls bija Saeimas lēmums nodot katoļiem Rīgas Svētā Jēkaba Romas katoļu katedrāli pēc Latvijas un Vatikāna vienošanās.

Savukārt vēlētāji ierosināja likumprojektu, kas paredzēja, ka baznīcas un lūgšanas namus, kurus lieto kādas konfesijas dievkalpojumos, nedrīkst atsavināt vai nodot kādas citas konfesijas vajadzībām.

Rezultāts 
Nobalsošanā tika nodotas 205 586 derīgas balsis (21,3% no balsstiesīgajiem). Kaut gan vairākums balsotāju nostājās pret baznīcu atsavināšanu vai nodošanu citas konfesijas vajadzībām, referendumam pietrūka kvoruma, kas bija vismaz puse visu 963 257 balsstiesīgo. 

Referendums
Referendumi Latvijā
Reliģija Latvijā
Eiropas Centrālā banka

Eiropas Centrālā banka (ECB) ir Eiropas Savienības institūcija, kas darbojās kā Eiro zonas centrālā banka. Tās galvenais uzdevums ir nodrošināt eiro valūtas pirktspēju un cenu stabilitāti.
ECB tika izveidota 1998. gadā. Tās galvenā mītne atrodas Frankfurtē pie Mainas.

Kamēr visās Eiropas Savienības valstīs nav ieviests eiro, ECB darbojas kā divu paralēlu sistēmu vadītāja. Pirmkārt, tā ir Eiro zonas centrālā banka. Šajā gadījumā 18  zonas valstis ir tai deleģējušas tās funkcijas, kuras pirms tam veica to nacionālās centrālās bankas. Otrkārt, notiek sadarbība ar tām valstīm, kurās vēl nav ieviests eiro. Šīs valstis apvienojas Eiropas Centrālo banku sistēmā.

Kā Eiro zonas centrālā banka ECB ir atbildīga par tās monetāro politiku. Galvenokārt tas nozīmē to, ka banka atbild par cenu stabilitāti, proti, neļauj augt inflācijai virs noteiktās normas, un nodrošina finanšu sistēmas stabilitāti, kas attiecas uz ECB uzraudzības funkcijām. Eiropas Centrālo banku sistēmas gadījumā ECB ir tā, kas uzrauga Eiro zonas kandidāt valstu radītājus, kas ļauj iestāties tajā, respektīvi, seko inflācijas un citiem radītājiem. ECB veic arī ārvalstu valūtas operācijas, tur un pārvalda Eiro zonas valstu ārvalstu valūtas portfeļus, nodrošina maksājumu sistēmu raitu darbību, kā arī veic citus uzdevumus.

ECB galvenā lēmējinstitūcija ir padome, kurā ietilpst 6 valdes locekļi un 18 Eiro zonas dalībvalstu centrālo banku vadītāji. Tā formulē Eiro zonas monetāro politiku. Praktisko pusi nodrošina ECB valde, kurā ietilpst prezidents, viceprezidents un 4 citi biedri. Kā pagaidu institūcija līdz brīdim, kad visās Eiropas Savienības valstīs tiks ieviests eiro, pastāv Ģenerālpadome, kurā ietilpst visu Eiropas Savienības valstu centrālo banku vadītāji, kā arī ECB prezidents un viceprezidents. Tās galvenie uzdevumi ir būt par padomdevēju ECB ietvaros un statistikas vākšana.

Atsauces

Ārējās saites 

 Eiropas Centrālā banka

Centrālās bankas
Eiropas Savienības ekonomika
Misa (Vecumnieku pagasts)

Misa ir ciems Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojusies pagasta rietumu daļā pie Jelgavas—Krustpils dzelzceļa (stacija Misa) 8,6 km no pagasta centra Vecumniekiem, 26 km no novada centra Bauskas un 57 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies padomju laikā pie Misas kūdras fabrikas. Esošo apbūvi raksturo jaukta dzīvojamo un publiskās apbūves objektu teritorija ciema vidusdaļā. Pieejama dabas gāze, centralizēta siltumapagāde, centralizētā ūdensapgāde un kanalizācija, darbojas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas. Misā atrodas pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, tautas nams, veikali, frizētava .

Atsauces
HD 156668 b

HD 156668 b ir citplanēta, kas atrodas 24,5 pc attālumā no Zemes Herkulesa zvaigznājā. Planēta riņķo ap zvaigzni HD 156668 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme.

Planētu atklāja 2010.gada 6.janvārī.

Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat karsti, kā martenkrāsnī, bet patiesībā temperatūras tomēr ir līdzīgas — vidējā temperatūra uz šīs ugunīgās planētas ir 1353 °C, jo zvaigznes HD 156668, par temperatūrām atbildīgie, parametri atšķiras no Saules samērā maz. Planētas vidējā temperatūra riņķveida orbītas dēļ ir praktiski nemainīga. Īsā apriņķošanas perioda dēļ planētai eksistētu dienas un nakts puslodes. Nakts pusē diemžēl būtu vēss, bet dienas pusē temperatūras svārstītos no 1300 °C līdz 1600 °C.

Gravitācija uz šīs planētas varētu būt nedaudz lielāka par to, kāda ir uz Zemes.

Citplanētas
Herkuless (zvaigznājs)
Beibeži

Beibeži ir ciems Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojusies Misas labajā krastā pie Jelgavas—Krustpils dzelzceļa  no pagasta centra Vecumniekiem,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju laikā Beibežu purva dienvidu malā pie bijušās meliorācijas izmēģinājumu stacijas. Apbūve izvietota paralēli Vecumnieku—Iecavas ceļam, kas ir ciema galvenā iela. Esošo apbūvi raksturo vienģimeņu un daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas, jaukta publiskā un dzīvojamās apbūve teritorijas ziemeļdaļā. Uz bijušās meliorācijas izmēģinājumu stacijas bāzes tika izveidota paju sabiedrība «Beibeži», kas vēlāk pārveidota par SIA «Beibeži». Pieejama centralizēta ūdensapgāde un kanalizācija, darbojas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas. Beibežos ir bibliotēka.

Atsauces
Piebalgas

Piebalgas ir ciems Bauskas novada Vecumnieku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie autoceļa P89  no pagasta centra Vecumniekiem,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Ciems veidojies 1960. gados pie Bauskas MRS (meža rūpniecības saimniecība) Piebalgu ceha, uz kura bāzes ir izveidojies SIA “Piebalgas”. Tā ir izteikti jaukta rakstura; to veido vairākas 2 dzīvokļu un 4 dzīvokļu, kā arī daudzdzīvokļu dzīvojamās mājas. Pieejama centralizētā siltumapgāde, ūdensapgāde un kanalizācija, darbojas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas. Ražošanas apjoms 20000000m3. Piebalgās atrodas veikals un kafejnīca.

Atsauces
Ilmārs Ančāns

Ilmārs Ančāns (dzimis ) ir latviešu ārsts un politiķis (partija "Mūsu zeme"). Ilggadējs Jūrmalas domes deputāts.

Biogrāfija 
Ilmārs Ančāns 1959. gadā pabeidza Leona Paegles Rīgas 1. vidusskolu, bet 1974. gadā — Pirmo Maskavas Medicīnas institūtu ārsta specialitātē. 1979. gadā, pēc LKP CK pirmā sekretāra Borisa Pugo apgalvojuma, ka Ančāns ir piedalījies apvērsuma mēģinājumā, vairākkārt mēģinājis pamest valsti: viņš ir ielauzies ASV vēstniecībā Maskavā, kā arī mēģinājis pārpeldēt Melno jūru no Batumi uz Turciju. Piespiedu kārtā pārbaudīts psihiatriskajās ekspertīzēs Maskavā, milicijas karcerī.

Atmodas gados iesaistījies politikā, sākotnēji bijis LNNK biedrs, taču 1992. gadā no partijas izslēgts. 1993. gadā bijis starp partijas "Mūsu zeme" dibinātājiem. 1995. gadā kļuvis par Latvijas Medicīnas akadēmijas ķirurģijas katedras asistentu, tajā pašā gadā kandidējis 6. Saeimas vēlēšanās un ievēlēts par partijas valdes priekšsēdētāju. 1997. gadā pirmoreiz ievēlēts Jūrmalas domē. Piedalījies 1998. gadā notikušajās 7. Saeimas vēlēšanās no Tautas kopas "Brīvībai" saraksta. Atkārtoti ievēlēts 2001. gada vēlēšanās.

Neilgi pēc 2005. gada pašvaldību vēlēšanām Ančāns bija iesaistīts tā saucamajā "Jūrmalgeitas" skandālā. Ančānam tika piedāvāts 20 000 eiro liels kukulis, lai domes sēdē viņš atbalstītu Jura Hlevicka kandidatūru, taču Ančāns nolēma nodot informāciju Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam. 2006. gadā piedalījies 9. Saeimas vēlēšanās, bija saraksta pirmais numurs visos piecos vēlēšanu apgabalos. 2009. gadā ievēlēts Jūrmalas domes vēlēšanās. 2010. gadā piedalījies 10. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Atbildība" saraksta, nav ievēlēts. 2013. gada Jūrmalas domes vēlēšanās "Mūsu zeme" nepārvarēja 5% barjeru.

Atsauces 

1940. gadā dzimušie
Latvijas mediķi
Latvijas politiķi
Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventi
Briņģi

Briņģi var būt:
 Briņģi — apdzīvota vieta Raunas novada Drustu pagastā.
 Briņģi — apdzīvota vieta Vecpiebalgas novada Inešu pagastā.

Skatīt arī 
 Bringi
 Briņģu ezers
 Briņģu purvs
 Briņģukalns
Šarlote

Šarlote var būt:
 Šarlote — sievietes vārds;
 Šarlote — apdzīvota vieta Šēderes pagastā;
 Šarlote — apdzīvota vieta Ezeres pagastā;
 Šarlote — upe, Līkupes pieteka;
 Bāliņu agrākais nosaukums;
 Šarlote — Luksemburgas lielhercogiene (1896—1985), valdījusi 1919—1964;
 ābolu pīrāgs.

Skatīt arī 
 Šarlota — pilsēta ASV, Ziemeļkarolīnas štata administratīvais centrs;
 Šarlotes iela.
Melnkalnes basketbola izlase

Melnkalnes basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Melnkalni tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir 13. vieta 2017. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2021. gada augusts) Melnkalnes izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 26. vietu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 
 Melnkalnes basketbola federācija 

Basketbola izlases
Basketbols Melnkalnē
Beļģijas basketbola izlase

Beļģijas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Beļģiju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir 4. vieta 1947. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2011. gada jūnijs) Beļģijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem dalītu 76. vietu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 
 Beļģijas basketbola federācija  

Basketbola izlases
Basketbols Beļģijā
Lielbritānijas basketbola izlase

Lielbritānijas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Lielbritāniju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir 13. vieta 2009. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2021.gada augusts, pēc 2016.gada Olimpiskajām spēlēm) Lielbritānijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 42. vietu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 
 Lielbritānijas basketbola federācija 

Basketbola izlases
Basketbols Lielbritānijā
Ziemeļmaķedonijas basketbola izlase

Ziemeļmaķedonijas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Ziemeļmaķedoniju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir 9. vieta 2009. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2011. gada jūnijs) Ziemeļmaķedonijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem dalītu 47. vietu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 
 FIBA Europe profils 
 Maķedonijas basketbola federācija 

Basketbola izlases
Basketbols Ziemeļmaķedonijā
Izraēlas basketbola izlase

Izraēlas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Izraēlu tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir sudraba medaļa 1979. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2011. gada jūnijs) Izraēlas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 27. vietu.

Sasniegumi

Atsauces 

Basketbola izlases
Basketbols Izraēlā
Gruzijas basketbola izlase

Gruzijas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Gruziju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir kvalificēšanās 2011. gada Eiropas čempionātam.

Pašlaik (2021. gada augusts) Gruzijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem dalītu 37. vietu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 
 Gruzijas basketbola federācija 

Basketbola izlases
Basketbols Gruzijā
Bulgārijas basketbola izlase

Bulgārijas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Bulgāriju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir sudraba medaļa 1957. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2021. gada augusts) Bulgārijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 50. vietu.

Sasniegumi

Atsauces 

Basketbola izlases
Basketbols Bulgārijā
Polijas basketbola izlase

Polijas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Poliju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir sudrabs 1963. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2022. gada marts) Polijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 13. vietu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 
 Polijas basketbola federācija 

Basketbola izlases
Basketbols Polijā
Bosnijas un Hercegovinas basketbola izlase

Bosnijas un Hercegovinass basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Bosniju un Hercegovinu tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir 8. vieta 1993. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2011. gada jūnijs) Bosnijas un Hercegovinas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem dalītu 58. vietu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites
Bosnijas un Hercegovinas basketbola federācija 

Basketbola izlases
Basketbols Bosnijā un Hercegovinā
Ukrainas basketbola izlase

Ukrainas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Ukrainu tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Pašlaik (2022. gada marts) Ukrainas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 32. vietu.

Sasniegumi

Atsauces 

Basketbola izlases
Basketbols Ukrainā
Vingrošana

Vingrošana ir uzdevumu kopums, kuru izpildīšanai ir nepieciešams fiziskais spēks, lokanība, veiklība, koordinēšanās spējas, balanss un pievilcība. Starptautiski visus vingrošanas sporta veidus pārvalda Starptautiskā vingrošanas federācija (Fédération Internationale de Gymnastique; FIG), katrā valstī ir nacionālā vingrošanas federācija, kas ir pakļauta FIG. Pazīstamākais no vingrošanas veidiem ir sporta vingrošana, kas ir olimpiskais sporta veids. Tajā vīrieši sacenšas brīvajās kustībās, uz vingrošanas zirga, uz riņķiem, atbalsta lēcienā, līdztekās un uz stieņa. Sievietes sacenšas uz vingrošanas stieņiem, baļķa, brīvajās kustībās un atbalsta lēcienā.

Cits olimpiskais sporta veids sievietēm ir mākslas vingrošana. Populāras ir aerobiskā un akrobātiskā vingrošana, kā arī sacensības uz batuta.

Ārējās saites 

 New International Encyclopedia 
 Latvijas Vingrošanas federācijas mājaslapa
Mālina Okermane

Mālina Marīa Okermane (; dzimusi  Stokholmā, Zviedrijā) ir zviedru-kanādiešu aktrise, modele un dziedātāja.

Dzimusi Zviedrijas galvaspilsētā, viņa ar ģimeni pārvācās uz Kanādu, kad M. Okermanei bija četri gadi. Bērnībā viņa piedalījās dažādās reklāmās. Aktrises karjeru uzsāka ar filmēšanos kanādiešu TV seriālā Earth: Final Conflict. Viena no viņas pirmajām nozīmīgajām lomām bija 2007. gada filmā The Heartbreak Kid. Vēl ir filmējusies filmās 27 Dresses, Watchmen, The Proposal, Couples Retreat un The Bang Bang Club. Par lomu filmā Watchmen aktrise saņēma Saturna balvas nomināciju kā labākā otrā plāna aktrise.

Ārējās saites 

 

1978. gadā dzimušie
Kanādiešu kinoaktieri
Zviedru kinoaktieri
Feministes
Budistu feministes
Stokholmā dzimušie