Kijivas lielkņazi

Kijivas lielkņazi (, ) bija Kijivas Krievzemes valdnieku oficiālais tituls no aptuveni 864. gada līdz pat 1263. gadam, kad mira lielkņazs Aleksandrs Ņevskis, jo pēc tam Kijivas valdnieki pārsvarā lietoja kņazu titulu.

1253. gadā Romas pāvests Inocents IV piešķīra pēdējam suverēnajam Kijivas lielkņazam Danielam Romanovičam Krievzemes karaļa (Rex Rusiae) titulu, ko lietoja viņa dēls Galīcijas-Volīnijas kņazs Ļevs Daņilovičs.

Pēc austrumslāvu kņazu valstu nokļūšanas Zelta Ordas atkarībā mongoļu hani par saviem vietvalžiem Krievzemē pārsvarā izvēlējās Vladimiras-Suzdaļas lielkņazus. Pēc tam, kad Lietuvas dižkunigaitija pakļāva Kijivas kņazisti, tajā valdīja lietuviešu izcelsmes Alšēnu un Aļģirda dinastijas kņazi, kaut arī līdz Aļģirda uzvarai pār Zelta Ordas haniem 1362. gada kaujā pie Siņuhas tie turpināja maksāt meslus Zelta Ordas haniem.

Izcelsme 
Kijivas lielkņazu dinastija radusies no leģendārā rūsu valdnieka Rurika pēcnācējiem, kas sevi dēvēja par Rurikovičiem. Tiek uzskatīts, ka sākotnējais Kijivas valdnieku tituls ir bijis kagans (latīņu: chaganus no turku khaqan). 

Lai arī rūsu valdnieki pakāpeniski saplūda ar slāvu pamatiedzīvotājiem, viņi saglabāja ciešus kontaktus ar citām vikingu valdnieku dinastijām un tika saukti vikingu vārdos. Tā, piemēram, Kijivas kņazs Jaroslavs Gudrais (vikingu: Jarisleif) apprecēja zviedru ķēniņa Olafa meitu Ingigerdu un deva patvērumu no Norvēģijas padzītajam ķēniņam Olafam II.

Varjagu Kijivas kagani 
 Askolds un Dirs (vikingu: Haskuldr un Dyri, krievu: Аскольд и Дир, 864—882)
 Oļegs (Helge, Вещий Олег, 882—912)
 Igors Rurikovičs (Ingvar, Игорь Рюрикович, 912—945)
 Olga (Helga, Ольга, 945—957) kā sava dēla aizbildne
 Svjatoslavs Igorevičs (Sven, Святослав Игоревич, 957—972)
 Jaropolks Svjatoslavičs (Ярополк Святославич, 973—978)

Kristītie Kijivas Krievzemes valdnieki 

 Vladimirs I Svjatoslavičs (Valdamarr, Владимир Святославич, Святой, Креститель, Красное Солнышко, 978—1015)
 Svjatopolks Vladimirovičs (Sventopluk, Святополк Владимирович Окаянный, 1015—1016)
 Jaroslavs Gudrais (Jarizleifr, Ярослав Мудрый, 1016—1018)
 Svjatopolks(Святополк Окаянный, 1018—1019)
 Jaroslavs Gudrais (1019—1054), atkārtoti
 Izjaslavs Jaroslavičs (Изяслав Ярославич, 1054—1068)
 Vseslavs Bračislavičs (Всеслав Брячиславич, 1068—1069)
 Izjaslavs Jaroslavičs(1069—1073), atkārtoti
 Svjatoslavs Jaroslavičs (Святослав Ярославич, 1073—1076)
 Vsevolods Jaroslavičs (Всеволод Ярославич, 1076—1077)
 Izjaslavs Jaroslavičs (1077—1078) atkārtoti
 Vsevolods Jaroslavičs (1078—1093) atkārtoti
 Svjatopolks Izjaslavičs (Святополк Изяславич, 1093—1113)
 Vladimirs Vsevolodovičs Monomahs (Владимир Всеволодович Мономах, 1113—1125)
 Mstislavs Vladimirovičs Lielais (Мстислав Владимирович Великий, 1125—1132)

Krievzemes sadalīšanās periodā 

 Jaropolks Vladimirovičs (Ярополк Владимирович, 1132—1139)
 Vjačeslavs Vladimirovičs (Вячеслав Владимирович, 1139)
 Vsevolods Oļgovičs (Всеволод Ольгович, 1139—1146)
 Igors Olgovičs (Игорь Ольгович, 1146)
 Izjaslavs Mstislavičs (Изяслав II Мстиславич, 1146—1149)
 Jurijs Vladimirovičs Dolgorukijs (Юрий Владимирович Долгорукий, 1149—1150)
 Vjačeslavs Vladimirovičs (Вячеслав Владимирович, 1150)
 Izjaslavs Mstislavičs (1150) atkārtoti
 Jurijs Vladimirovičs Dolgorukijs (1150—1151)
 Izjaslavs Mstislavičs (1151—1154), Vjačeslavs Vladimirovičs (1151—1154) (līdzvaldnieks) atkārtoti
 Rostislavs Mstislavičs (Ростислав Мстиславич, 1154)
 Izjaslavs Davidovičs (Изяслав Давыдович, 1154—1155)
 Jurijs Vladimirovičs Dolgorukijs (1155—1157) atkārtoti
 Izjaslavs Davidovičs (Изяслав Давыдович, 1157—1159)
 Rostislavs Mstislavičs (1159—1161 atkārtoti
 Izjaslavs Davidovičs (1161) atkārtoti 
 Rostislavs Mstislavičs (1161—1167) atkārtoti
 Vladimirs Mstislavičs (Владимир Мстиславич, 1167)
 Mstislavs Izjaslavičs (Мстислав Изяславич, 1167—1169)
 Gļebs Jurjevičs (Глеб Юрьевич, 1169—1170)
 Mstislavs Izjaslavičs (1170) atkārtoti
 Gļebs Jurjevičs (1170—1171) atkārtoti
 Vladimirs Mstislavičs (1171) atkārtoti
 Romans Rostislavičs (Роман Ростиславич, 1171—1173) 
 Mihalko Jurjevičs (Михалко Юрьевич, 1173) 
 Vsevolods Jurjevičs "Lielā Ligzda" (Всеволод Юрьевич Большое Гнездо, 1173) 
 Rjuriks Rostislavičs (Рюрик Ростиславич, 1173) 
 Jaroslavs Izjaslavičs (Ярослав Изяславич, 1173—1174) 
 Svjatoslavs Vsevolodovičs (Святослав Всеволодович, 1174) 
 Jaroslavs Izjaslavičs 1174) atkārtoti 
 Romans Rostislavičs (1174—1176) atkārtoti 
 Svjatoslavs Vsevolodovičs (1176—1181) atkārtoti 
 Ruriks Rostislavičs (Рюрик Ростиславич, 1181) 
 Svjatoslavs Vsevolodovičs (Святослав Всеволодович, 1181—1194) 
 Ruriks Rostislavičs (1194—1201) atkārtoti
 Ingvars Jaroslavičs (Ингварь Ярославич, 1201—1203) 
 Ruriks Rostislavičs (1203—1204) atkārtoti 
 Rostislavs Rurikovičs (Ростислав Рюрикович, 1204—1205) 
 Ruriks Rostislavičs (1205—1206) atkārtoti 
 Vsevolods Svjatoslavičs Čermnijs (Всеволод Святославич Чермный, 1206—1207) 
 Ruriks Rostislavičs (1207—1210) atkārtoti 
 Vsevolods Svjatoslavičs Čermnijs (1210—1212/1214) atkārtoti 
 Ingvars Jaroslavičs (1212 vai 1214) atkārtoti 

 Mstislavs Romanovičs (Мстислав Романович, 1212/1214—1223), nogalināts pēc Kalkas kaujas 
 Vladimirs Rurikovičs (Владимир Рюрикович, 1223—1235) 
 Izjaslavs Mstislavičs vai Vladimirovičs (Изяслав Мстиславич или Владимирович) (1235—1236) 
 Jaroslavs II Vsevolodovičs (Ярослав Всеволодович, 1236—1238) 
 Vladimirs Rurikovičs (1238) atkārtoti 
 Мihails Vsevolodovičs, no Čerņigovas (Михаил Всеволодович, Черниговский, 1238—1240)
 Rostislavs II Mstislavičs (Ростислав II Мстиславич, 1240) 
 Daniels Romanovičs (Даниил Романович, 1240)

Zelta ordas vasaļi 
 Мihails Vsevolodovičs (1240—1243) atkārtoti
 Jaroslavs II Vsevolodovičs (1243 — 1246) atkārtoti 
 Aleksandrs Jaroslavičs Ņevskis (Александр Ярославич Невский, 1249—1263), Zelta Ordas hana Batija ieceltais Krievzemes pārvaldnieks
 Jaroslavs Jaroslavičs (Ярослав Ярославич, 1263–1271), Tveras kņazs un Vladimiras lielkņazs, Zelta Ordas Krievzemes pārvaldnieks
 Ļevs Daņilovičs (Лев Данилович, 1271–1300), paralēli arī Krievijas karalis (1269–1301), rezidēja savā galvaspilsētā Ļvovā
 Ivans-Vladimirs Ivanovičs (Іван-Володимир Іванович, ap 1300–1310)
 Staņislavs Ivanovičs (Станіслав Іванович, līdz 1321)

Lietuvas dižkunigaitijas vasaļi 

 Mindaugs no Alšēniem (Mindaugas Alšėniškis, Міндовг Гольшанський, 1321-1324), pēc uzvaras Irpenes kaujā (1321) Ģedimins iecēla Alšēnu kunigaiti Mindaugu par Kijevas vietvaldi
 Aļģimants no Alšēniem (Algimantas Alšėniškis, Ольгимонт Гольшанський, 1324–1331), kristītais vārds - Mihails, Alšēnu dinastija 
 Teodors Butvīda dēls (Teodoras Butvydaitis, Федір-Гліб Іванович, 1331–1362), vienlaikus arī Zelta Ordas vasalis
 Vladimirs Aļģirda dēls (Vladimiras Algirdaitis, Володимир Ольгердович, 1362–1394) pēc Aļģirda uzvaras pār Zelta Ordas karaspēku 1362. gada kaujā pie Siņuhas ("kaujā pie Zilajiem ūdeņiem") viņš iecēla savu dēlu par Kijevas kņazu
 Šķirgailis (Skirgaila, Скиргайло Ольгердович, 1395–1397)
 Ivans Aļģimanta dēls (Jonas Alšėniškis, Іван Ольгимонтович Гольшанський, 1397 – ap 1402), Alšēnu dinastija 
 Andrejs Jāņa dēls (Andrius Jonaitis Alšėniškis, Андрій Іванович Гольшанський, ap 1412–1422), Alšēnu dinastija 
 Mihails Jāņa dēls (Mykolas Jonaitis Alšėniškis, Михайло Іванович Гольшанський, ap 1422–1432), Alšēnu dinastija 
 Mihails Semjona dēls (Mykolas Simonaitis Alšėniškis, Болобан Михайло Семенович, 1433–1435), Alšēnu dinastija 
 Švitrigailis (Švitrigaila, 1435 – ap 1440), vienlaikus arī Rutēnijas (Krievzemes) lielkņazs 
 Aleksandrs Olelka (Aleksandras Olelka, Олелько Володимирович, 1443–1454), Aļģirda mazdēls 
 Simons Olelkas dēls (Simonas Olelkaitis, Семен Олелькович, 1454–1471), Aļģirda mazmazdēls. Pēc viņa nāves Kijevas kņaziste tika pilnīgi integrēta Lietuvas dižkunigaitijā kā Kijevas vaivadija.

Atsauces

Skatīt arī 
 Polockas kņazi
 Novgorodas kņazi
 Pleskavas kņazi
 Vladimiras-Suzdaļas kņazi
 Smoļenskas kņazi

Ārējās saites 
 European Kingdoms (angliski)

Krievzemes kņazi
Ukrainas vēsture
Krievijas vēsture
Baltkrievijas vēsture
Valdnieku uzskaitījumi