Auguste Juliāna fon Mendgena

Baronese Auguste Juliāna fon Mendgena (, ) (, mirusi  Krimuldas novada Jērkules muižā, apglabāta Carnikavas kapos) bija vācbaltiešu muižniece, Krievijas impērijas valdnieces, reģentes Annas Leopoldovnas vistuvākā draudzene, favorīte un mīļākā, Svētās Romas impērijas valstsgrāfa, Livonijas landmaršala, īstenā valsts padomnieka Ernsta Reinholda fon Mengdena māsa.
 
Auguste Juliāna bija imperatora Ivana VI auklīte, kura aktīvi plānoja un veica Krievijas impērijas reģenta, Kurzemes hercoga Ernsta Johana Bīrona gāšanu.

Dzīvesgājums 
Cēlusies no Mengdenu dzimtas. Dzimusi Livonijas landmaršala M. G. fon Mengdena (1663. gada 24. janvārī - 1726. gada 25. janvārī, Carnikavā) un viņa sievas D. S. fon Rozenas (1690 - 1773) ģimenē, vecāki apprecējās Straupē 1707. gada 23. oktobrī. Mūža pirmo pusi Auguste Juliāna pavadīja Carnikavā.

Auguste Juliāna jeb Žuļka (Жулия - Жулька), kā viņu sauca Krievijas galmā, kļuva par jaunās princeses Annas Leopoldovnas galma dāmu vēl Annas Joanovnas laikā. Viņa tikpat kā ne uz brīdi neatstāja Annu Leopoldovnu, ne vien ēda, pat naktī gulēja kopā ar viņu; Finčs norāda, ka  Annas mīlestība uz Augusti bija "kā viskaislīgākā mīlestība vīrietim uz sievieti". Anna Joanovna pat uzdeva speciālai komisijai pārbaudīja viņas ķermeni, konstatējot, ka "viņa ir meitene, bez mazākajām vīrieša pazīmēm". Kad Elizabete Petrovna apvērsuma laikā 1741. gadā pamodināja Annu Leopoldovnu, viņa atradās gultā kopā ar Augusti. Auguste Juliāna bija Saksijas sūtņa Krievijā Morica Karla grāfa Lināra (1702—1768) saderināta līgava. Anna Leopoldovna uzdāvināja Augustei Ziemas pils Skļajeva namu, Pils krastmalā 30, Sanktpēterburgā, kas iepriekš piederēja Ernsta Johana Bīrona brālim Gustavam; namu īpaši Augustei pārbūvēja italošveiciešu baroka arhitekts Domeniko Trezīni.

Pēc Elizabetes Petrovnas nākšanas pie varas, apvērsumā gāžot Annu Leopoldovnu un Ivanu VI, Auguste Juliāna fon Mendgena sekoja Annai un viņas vīram, Braunšveigas hercogam izsūtījumā uz Daugavgrīvas cietoksni, ieslodzījumu Rīgas pilī un vēlāk uz Oranienburgu (Ranenburgu, mūsdienu Čapliginu). 1745. gadā martā Elizabete draudēja Annai Leopoldovnai ar Augustes Juliānas spīdzināšanu, ja netiks izpausta kroņa briljantu atrašanās vieta. 1762. gadā pēc Katrīnas II atļaujas Auguste Juliāna atgriezās Livonijas hercogistē, atkal dzīvojusi Carnikavā pie brāļa, grāfa Ernsta Reinholda fon Mengdena.

Auguste Juliāna bija radiniece feldmaršalam grāfam Miniham, viens no viņas brālēniem Kārlis Ludvigs fon Mengdens (1706—1760) Annas Leopoldovnas laikā bija Krievijas Kamerkolēģijas prezidents, Komerckolēģijas prezidents, Elizabetes Petrovnas laikā izsūtījumā miris.

Augustes māsa Anna Doroteja (dzimusi 1716. gada 12. oktobrī, mirusi 1760. gada 29. februārī Volgodā, apglabāta Carnikavā 1763. gada 30. decembrī) 1739. gada 3. martā apprecēja feldmaršala Minniha dēlu grāfu Ernstu Johanu fon Minnihu, kurš bija Krievijas impērijas oberhofmeistars, kurš atbildēja par galma štatiem un finansēm; šajā laulībā dzima grāfiene grāfiene Anna Ulrika (1741—1811), kura vēlāk apprecēja "Vidzemes pusķēniņu", slepenpadomnieku, Medicīnas kolēģijas ģenerāldirektoru Oto Hermani fon Fītinghofu-Šēlu. Kad imperatore Elizabete vērsās pret leģendāro ģenerālmaršalu un izsūtīja viņu uz Vologdu, viņam līdzi devās arī Annas Ulrikas vecāki. Bet mazo Annu tikai pusgadu vecu pieņēma un uzaudzināja viņas otrā vecmāmiņa, Augustes Juliānas māte baronese Mengdena, kas tobrīd dzīvoja Krimuldas Jērkules muižā.

Cita Augustes Juliānas māsa Marija Aurora fon Mengdena (1722-?) apprecēja grāfu Lestoku (1692—1767), kurš 1741. gada apvērsuma rezultātā iecēla tronī Krievijas imperatori Elizabeti Petrovnu, kas arī paglāba dzimtu no represijām par tuvību ar Annu Leopoldovnu, kā arī ļāva brālim Ernstam Reinholdam veidot karjeru un kļūt par imperatores Elizabetes virskambarkungu — amatu, ko savulaik ieņēma Bīrons.

Atsauces 

1719. gadā dzimušie
1787. gadā mirušie
Livonijas cilvēki
Vācbaltieši
Siguldas novadā dzimušie
Auguste Juliāna fon Mengdena