Bukareste

Bukareste (, ) ir pilsēta Rumānijas dienvidos pie Dimbovicas upes. Rumānijas galvaspilsēta un galvenais politiskais, ekonomiskais un kultūras centrs. Viens no galvenajiem Austrumeiropas industriālajām un tranzīta centriem. Bukareste atrodas Rumānijas dienvidaustrumu daļā. Bukarestes administratīvajās robežās dzīvo vairāk nekā 1,88 miljoni iedzīvotāju, bet tās aglomerācijā dzīvo vairāk kā 2,27 miljoni iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir septītā lielākā Eiropas Savienības pilsēta.

Bukarestes arhitektūra sastāv no jaukta tipa arhitektūras stiliem, kā neoklasicisms, Bauhaus, Art Deco un komunisma laika arhitektūras. Starpkaru periodā Bukareste bieži tika dēvēta par Micul Paris jeb Mazo Parīzi. 1977. gadā pilsēta cieta no 7,4 baļļu stipras zemestrīces, kurā gāja bojā vairāk kā 1500 cilvēku un stipri cieta vēsturiskās celtnes.

Ģeogrāfija 
Bukareste atrodas no 55 līdz 96,3 metriem virs jūras līmeņa, gandrīz Valahijas līdzenuma centrā, 68 km uz ziemeļiem no Donavas, 280 km uz rietumiem no Melnās jūras. Caur pilsētai plūst Dimbovicas upe, kuras pieteka Kolentina Bukarestes ziemeļos veido deviņu dabisku ezeru ķēdi.

Vēsture 
Pirmoreiz rakstiskos avotos minēta 1456. gadā Vlada III Drakula laikā, kad tā kļuvusi par Valahijas prinču vasaras rezidenci. 1476. gadā pilsētu izlaupīja Moldāvijas princis Stefans III Lielais, bet 1595. gadā — turki.

1698. gadā Valahijas princis Konstatīns Brenkovjanu izvēlējās to par Valahijas galvaspilsētu. No 18. līdz 19. gadsimtam Valahija bija Turcijas, Krievijas un Austrijas savstarpējo politisko un militāro cīņu arēna. Bukareste vairākkārtīgi tika okupēta. 1847. gada 23. martā izcēlās liels ugunsgrēks, kurā nodega trešdaļa pilsētas. No 1859. gada Bukareste kļuva par apvienotās Valahijas un Moldāvijas galvaspilsētu (to 1861. gadā pārdēvēja par Rumāniju).

Pirmā pasaules kara laikā 1916. gada 16. oktobrī pilsētu ieņēma vācu karaspēks, bet Rumānijas galvaspilsēta tika pārcelta uz Jasiem. 1918. gadā tā atkal kļuva par Rumānijas galvaspilsētu.

Otrā pasaules kara laikā pilsētu bombardēja Amerikas Savienoto Valstu un Apvienotās Karalistes aviācija.

1977. gadā pilsēta piedzīvoja 7,4 balles (pēc Rihtera skalas) stipru zemestrīci, kurā gāja bojā vairāk kā 1500 cilvēku un tika sagrautas daudzas vēsturiskās celtnes.

Nikolajes Čaušesku valdīšanas laikā daudzi vēsturiskie kvartāli tika nojaukti, to vietā uzbūvējot standarta dzīvojamās mājas un gigantisku Republikas pili centrā (tagad Parlamenta pils). 1989. gadā Timišoarā sākās masu protesti, kuri turpinājās Bukarestē un noveda pie Čaušesku režīma gāšanas.

1990. gadā sākās masu studentu kustība, saukta par Goleniādi, kuru vardarbīgi pārtrauca varas iestāžu organizētā ogļraču masu kustība (saukta par Minerādi).

Ievērojamākās vietas 
 Cišmigiu dārzi (Grădina Cişmigiu) — parks pilsētas centrā 
 Parlamenta pils (Palatul Parlamentului) — lielākā ēka Eiropā
 Rumāņu Ateneums (Ateneu Român) — koncertzāle un filharmonijas ēka

Cilvēki 

Bukarestē dzimuši:

 Tudors Argezi (Tudor Arghezi) (1880-1967) — dzejnieks
 Nikolae Belčesku (Nicolae Bălcescu) (1819-1852) — dzejnieks un revolucionārs
 Jons Duka (Ion Duca) (1879-1933) — politiķis
 Mirča Eliade (Mircea Eliade) (1907-1986) — rakstnieks un mitoloģijas pētnieks
 Klāra Haskila (Clara Haskil) (1895-1960) — pianiste
 Henrijs Koande (Henri Coandă) (1886—1972) — inženieris
 Maikls Kretū (Michael Cretu, Curly M.C.) (1957-) — mūziķis
 Aleksandra Marija Lara (Alexandra Maria Lara) (1978-) — aktrise
 Dinu Lipati (Dinu Lipatti) (1917—1950) — pianists
 Gerasims Luka (Gherasim Luca) (1913-1994) — dzejnieks
 George Marinesku (Gheorghe Marinescu) (1863-1938) —- neirologs
 Jakobs Moreno (Jacob L. Moreno) (1889-1974) — psihoterapeits
 Adrians Nestase (Adrian Năstase) (1950-) — politiķis
 Ilie Nestase (Ilie Năstase) (1946-) — tenisists
 Nikolae Paulesku (Nicolae Paulescu) (1869-1931) — fiziologs, insulīna atklājējs
 Edvards Robinsons (Edward G. Robinson) (1893—1973) — aktieris

Atsauces

Ārējās saites