2010. gads

2010. () ir parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris:
 sākās Spānijas prezidentūra Eiropas Savienībā, pārņemot to no Zviedrijas;
 terorista pašnāvnieka sarīkotā bumbas sprādziemā Pakistānas ziemeļrietumos kādas volejbola spēles laikā bojā gāja 95 un ievainojumus guva vairāk kā 100 cilvēku;
 vairākās Latīņamerikas valstīs bezskaidras naudas norēķinos laista apgrozībā vienota naudas vienība SUCRE.
 Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācija (ASEAN) noslēdza brīvās tirdzniecības zonu ar Ķīnu.
 4. janvāris — Apvienoto Arābu Emirātu pilsētā Dubaijā oficiāli tika atklāta augstākā celtne pasaulē — 824,55 metrus augstais Halīfa tornis.
 12. janvāris — 7,0 balles stipra zemestrīce satricināja Haiti, izpostot galvaspilsu Portoprensu; bojā gāja vismaz 230 000 cilvēku.
 15. janvāris — bija novērojams daļējs Saules aptumsums.

Februāris 
 7. februāris — Ukrainas prezidenta vēlēšanu otrajā kārtā uzvarēja Viktors Janukovičs.
 12.—28. februāris — Kanādas pilsētās Vankūverā un Vistlerā notika 2010. gada ziemas olimpiskās spēles.
 18. februāris — valsts apvērsumā gāzts Nigēras prezidents Mamadū Tandža; viņa vietā par valsts vadītaju kļuva apvērsuma organizētajs Salū Džibo.
 27. februāris — Klusajā okeānā pie Čīles krastiem notika 8,8 baļļu spēcīga zemestrīce, kurā bojā gāja vismaz 708 cilvēki; šī bija astotā spēcīgākā zemestrīce, kas jebkad reģistrēta un izraisīja cunami vilni, kas aptvēra visu Klusā okeāna teritoriju.
 28. februāris — Atlantijas vētra "Sintija" Eiropas rietumos prasīja vismaz 62 cilvēku dzīvības, izraisīja plūdus un atstāja bez elektroenerģijas vairāk nekā miljonu mājsaimniecību.

Marts 
 1. marts — par Urugvajas prezidentu kļuva Hosē Muhika.
 11. marts — par Ukrainas premjerministru kļuva Mikola Azarovs.
 23. marts — nogrimstot Dienvidkorejas karakuģim, gāja bojā 46 cilvēki; izmeklēšanā atklājās, ka to nogremdējusi Ziemeļkorejas torpēda.
 29. marts — divu sieviešu izraisītos sprādzienos Maskavas metro bojā gāja 37 cilvēki.

Aprīlis 
 7. aprīlis — Kirgizstānas prezidents Kurmanbeks Bakijevs pameta Biškeku un valdība atkāpās pēc plašiem iedzīvotāju nemieriem; par pagaidu valdības vadītāju kļuva Roza Otunbajeva.
 8. aprīlis — Prāgā ASV prezidents Baraks Obama un Krievijas prezidents Dmitrijs Medvedevs parakstīja Stratēģisko ieroču samazināšanas līgumu.
 10. aprīlis — Smoļenskas aviokatastrofa: pie Smoļenskas pilsētas Krievijā lidmašīnas Tu-154 katastrofā gāja bojā Polijas prezidents Lehs Kačiņskis un vēl 96 cilvēki.
 14. aprīlis:
 pastiprinājās Eijafjadlajegidla vulkāna izvirdums Īslandē, kura pelnu mākoņu dēļ vairākās Eiropas valstīs uz laiku tika slēgta gaisa telpa;
 7,1 baļļu stiprā zemestrīcē Ķīnā gāja bojā 2039 cilvēki, bez vēsts pazuduši 195, ievainoti 12 315 un vairāk nekā 100 tūkstoši palikuši bez pajumtes.
 18. aprīlis — Ziemeļkiprā notika prezidenta vēlēšanas.
 20. aprīlis — Meksikas līča naftas izplūdums: pēc sprādziena uz naftas platformas Deepwater Horizon sākās lielākā naftas noplūde jūrā naftas ieguves vēsturē; eksplozijā gāja bojā 11 cilvēki.
 27. aprīlis — Standard & Poor's samazināja Grieķijas kredītreitingu līdz "augstam riskam"; līdz ar to paplašinot Eiropas finanšu krīzi.

Maijs 
 1. maijs—30. oktobris — Šanhajā, Ķīnā notika Expo pasaules izstāde.
 2. maijs — Eirozona un Starptautiskais Valūtas fonds nolēma piešķirt 110 miljadrus EUR palīdzībai Grieķijai.
 8. maijs — par Kostarikas prezidentu tika iecelta Laura Činčilla. Viņa ir pirmā sieviete, prezidente Kostarikā.
 10. maijs — Filipīnās notika vispārējās vēlēšanas.
 16. maijs — Dominikānā notika parlamenta vēlēšanas.
 27. maijs — Eirovīzijas dziesmu konkursa finālā uzvarēja Vācijas pārstāvētā Lēna Meiere-Landruta.
 31. maijs — Izraēla uzbruka sešiem kuģiem, kas centās pārraut Gazas joslas blokādi, nogādājot humānās kravas; 9 cilvēki gāja bojā.

Jūnijs 
 9. jūnijs — Nīderlandē notika vispārējās vēlēšanas.
 11. jūnijs — Kirgizstānas pilsētā Ošā nemieri pārauga etniskos konfliktos starp kirgīziem un uzbekiem; bojā gāja vismaz 195 cilvēki.
 11. jūnijs—11. jūlijs — Dienvidāfrikas Republikā notika 2010. gada FIFA Pasaules kauss futbolā.
 13. jūnijs — Japānas zondes Hayabusa kapsula nolaidās uz Zemes atgādājot asteroīda daļiņas.
 26.—27. jūnijs — Toronto notika G20 samits.
 28. jūnijs — par Burundi prezidentu uz otro termiņu tika ievēlēts Pjērs Nkurunziza.
 30. jūnijs:
 par Vācijas prezidentu ievēlēts Kristians Vulfs.
 par Filipīnu prezidentu kļuva Benigmo Akino III.

Jūlijs 
 1. jūlijs — sākās Beļģijas prezidentūras termiņš Eiropas Savienībā.
 4. jūlijs — Polijas prezidenta ārkārtas vēlēšanās uzvarēja Broņislavs Komorovskis.
 11. jūlijs — Klusā okeāna dienvidu daļā bija novērojams pilns saules aptumsums.
 15. jūlijs — Meksikas līča naftas izplūdums: apturēta naftas noplūde no dziļūdens urbuma.
 29. jūlijs — Pakistānas ziemeļos musonu lieti izraisīja plašus plūdus, vairāk nekā 1600 cilvēku gāja bojā, vairāk nekā miljons palika bez pajumtes.

Augusts 
 6. augusts — karstuma viļņa ietvaros Baltkrievijā ar +38,5 °C tika uzstādīts jauns valsts karstuma rekords.

Septembris 
 16. septembris — Afganistānā notika parlamenta vēlēšanas.

Oktobris 
 2. oktobris — Latvijā notika 10. Saeimas vēlēšanas, kurās uzvarēja politiskā apvienība "Vienotība".
 4. oktobris — Ungārijā alumīnija rūpnīcā tika pārrauts toksisko atkritumu baseina aizsprosts un applūda tuvākās apdzīvotās vietas; 9 cilvēki gāja bojā, 122 ievainoti.
 10. oktobris:
 Nīderlandes Antiļas beidza pastāvēt.
 Kirgizstānā notika parlamenta vēlēšanas.
 15. oktobris — izurbta pasaulē garākā dzelzceļa tuneļa Gotarda bāzes tuneļa pirmā eja.
 31. oktobris — Brazīlijā notika prezidenta vēlēšanu otrā kārta, kurā uzvarēja Dilma Rusefa.

Novembris 
 7. novembris — Azerbaidžānā notika parlamenta vēlēšanas.
 17. novembris — CERN pētniekiem pirmoreiz vēsturē izdevies "sagūstīt" antimatēriju: 38 antiūdeņraža atomi tika noturēti sešas sekundes.
 21. novembris — Eirozonas valstis nolēma piešķirt glābšanas paketi Īrijai, lai novērstu tās finanšu krīzi.
 23. novembris — Ziemeļkoreja apšaudīja Dienvidkorejas pierobežas salu, 4 cilvēki nogalināti.
 28. novembris:
 WikiLeaks publiskoja vairāk nekā 250 000 ASV diplomātu iekšējās lietošanas ziņojumu.
 Moldovā notika parlamenta vēlēšanas.

Decembris 
 2. decembris — NASA paziņoja par baktērijas atklāšanu, kuras DNS fosfora vietā tiek izmantots arsēns.
 18. decembris — Arābu pavasaris: Tunisijā sākās protesti pret valstī esošo bezdarbu un korupciju un citām nebūšanām.
 19. decembris — Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja esošais prezidents Aleksandrs Lukašenko.
 22. decembris — ASV Senāts ratificēja Stratēģisko ieroču samazināšanas līgumu ar Krieviju.

Miruši

Janvāris 

 12. janvāris — Zilda Arnsa (Zilda Arns), brazīliešu pediatre un humānās palīdzības darbiniece (dzimusi 1934.)
 22. janvāris — Džīna Simonsa (Jean Simmons), angļu aktrise (dzimusi 1929.)
 27. janvāris — Džeroms Deivids Selindžers (J. D. Salinger), ASV rakstnieks (dzimis 1919.)

Februāris 
 25. februāris — Vladislavs Galkins (Владислав Борисович Галкин), krievu aktieris (dzimis 1971.)

Marts 

 4. marts — Vladislavs Ardzinba (Владислав Арӡынба), Abhāzijas prezidents (dzimis 1945)
 13. marts — Žans Žozefs Sanfuršs (Jean-Joseph Sanfourche), Francijas gleznotājs un skulptors (dzimis 1929)
 27. marts — Vasilijs Smislovs (Василий Смыслов), PSRS šahists, septītais pasaules čempions (dzimis 1921)

Aprīlis 

 5. aprīlis — Vitālijs Sevastjanovs (Виталий Иванович Севастьянов), PSRS kosmonauts (dzimis 1935.)
 10. aprīlis — Lehs Kačiņskis (Lech Aleksander Kaczyński), Polijas prezidents (dzimis 1949.)
 10. aprīlis — Rišards Kačorovskis (Ryszard Kaczorowski‎), poļu politiķis (dzimis 1919.)
 21. aprīlis — Huans Antonio Samarančs (Juan Antonio Samaranch Torelló), spāņu sporta funkcionārs (dzimis 1920.)

Maijs 
 29. maijs — Deniss Hopers (Dennis Hopper), amerikāņu aktieris (dzimis 1936.)

Jūnijs 

 1. jūnijs — Andrejs Vozņesenskis (Андрей Вознесенский), krievu dzejnieks, rakstnieks (dzimis 1933.)
 14. jūnijs — Leonīds Kizims (Кизим Денисович), ukraiņu izcelsmes PSRS kosmonauts (dzimis 1941.)
 18. jūnijs — Žuze Saramagu (José Saramago), portugāļu rakstnieks (dzimis 1922.)
 20. jūnijs — Roberto Rosato (Roberto Rosato), Itālijas futbolists (dzimis 1943.)
 26. jūnijs — Aļģirds Brazausks (Algirdas Brazauskas), Lietuvas prezidents (dzimis 1932.)

Augusts 

 14. augusts — Eibija Linkolna (Abbey Lincoln), ASV dziedātāja (dzimusi 1930)
 30. augusts — Fransisko Varaljo (Francisco Varallo), Argentīnas futbolists (dzimis 1910.)
 31. augusts — Lorāns Fiņons (Laurent Fignon), Francijas riteņbraucējs (dzimis 1960.)

Septembris 
 24. septembris — Genādijs Janajevs (Геннадий Янаев), PSRS politiķis (dzimis 1937.)
 29. septembris:
 Tonijs Kērtiss (Tony Curtis), ASV aktieris (dzimis 1925.)
 Žoržs Šarpaks (Georges Charpak), Francijas fiziķis (dzimis 1924.)

Oktobris 
 5. oktobris — Jānis Klovāns, Latvijas šaha lielmeistars (dzimis 1935.)
 12. oktobris — Henriks Gureckis (Henryk Górecki), poļu komponists (dzimis 1933.)
 14. oktobris — Benuā Mandelbrots (Benoît Mandelbrot), Francijas, ASV matemātiķis (dzimis 1924.)
 20. oktobris — Farūks Leghari (Farooq Leghari), Pakistānas prezidents (dzimis 1950.)
 27. oktobris — Nestors Kirhners (Néstor Kirchner), Argentīnas prezidents (dzimis 1940.)
 30. oktobris — Harijs Mulišs (Harry Mulisch), nīderlandiešu rakstnieks (dzimis 1927.)

Novembris 

 3. novembris — Viktors Černomirdins (Виктор Черномырдин), Krievijas politiķis (dzimis 1938.)
 28. novembris — Leslijs Nīlsens (Leslie Nielsen), Kanādas, ASV aktieris (dzimis 1926.)
 29. novembris — Bella Ahmaduļina (Бе́лла Ахмаду́лина), krievu dzejniece, rakstniece, tulkotāja (dzimusi 1937.)

Decembris 

 13. decembris — Ričards Holbruks (Richard Holbrooke), ASV diplomāts (dzimis 1941. gadā)
 15. decembris — Bleiks Edvardss (Blake Edwards), amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris (dzimis 1922. gadā)
 21. decembris — Enco Bearcots (Enzo Bearzot), Itālijas futbolists un treneris (dzimis 1927. gadā)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Pīters Daimonds, Deils Mortensens un Kristofers Pisaridess
 Fizikā — Andre Geims un Konstantīns Novosjolovs
 Fizioloģijā vai medicīnā — Roberts Edvardss
 Ķīmijā — Ričards Heks, Eiči Negiši un Akira Suzuki
 Literatūrā — Mario Vargass Ljosa
 Miera veicināšanā — Liu Sjaobo

Atsauces