Centaura Alfa

Centaura Alfa jeb Centaura α (α Cen) (Alpha Centauri vai Rigel Kentaurus; no , Rijl al Qanatūr — ‘Kentaura pēda’), pazīstama arī kā Rīgils Kentaurs (grieķu: Rigil Kentaurus) vai Tolimans (Toliman; no arābu: 'strauss'), ir Zemei vistuvāk esošā zvaigžņu sistēma, kura atrodas Centaura zvaigznājā. Tā ir trīskārša sistēma, kas sastāv no fizikāli dubultzvaigžņu Centaura Alfa A (α Cen A) un Centaura Alfa B (α Cen B) sistēmas, ap kuru riņķo trešā, no Zemes ar neapbruņotu aci nesaskatāma zvaigzne — sarkanais punduris Centaura Proksima (Proxima Centauri), kura atrodas 4,22 gaismas gadu attālumā no Saules sistēmas. Abas galvenās šīs sistēmas zvaigznes — Centaura Alfa A un Centaura Alfa B — atrodas nedaudz tālāk no Saules nekā Centaura Proksima, proti, 4,36 gaismas gadu attālumā. Līdz ar to distance starp Centaura Proksimu un Centaura Alfu AB ir aptuveni 15 000 astronomiskās vienības (AU) jeb 0,24 gaismas gadi.

Lai gan mūsdienās ir skaidrs, ka Centaura Alfa A un Centaura Alfa B veido fizikālu dubultzvaigžņu sistēmu, diskusiju lokā vēl joprojām pastāv šaubas, vai Centaura Proksima patiešām veido gravitācijas saikni ar šīm abām zvaigznēm. Kopumā Centaura Alfa ir spožākā zvaigzne Dienvidu puslodē un trešā spožākā zvaigzne nakts debesīs, atpaliekot vienīgi no Sīriusa un Kanopusa.

Vēsture 
Zvaigznes, kas sastāda Centaura Alfas sistēmu, ir bijušas tuvākās zināmās zvaigznes Saules sistēmai pēdējos 50 000 gadus un turpinās kalpot par tuvāko zvaigžņu sistēmu nākamos 72 000 gadus. Centaura Alfas sistēma ir arī vecāka nekā mūsu Saules sistēma — tā ir aptuveni 4,85 miljardus gadu veca. Kaut gan pastāv arī atsevišķi pētījumi, kas liecina, ka šī zvaigžņu sistēma varētu būt arī vecāka — no 6,5 līdz 8 miljardiem gadus veca.

Pirmais cilvēks, kas, iespējams, caur teleskopu novēroja, ka Centaura Alfa patiesībā ir divkārša zvaigžņu sistēma (par Centaura Proksimas eksistenci cilvēki uzzināja tikai 20. gadsimta sākumā) bija jezuītu misionārs Žans Rišo (Jean Richaud), kurš 1689. gadā, atrodoties Indijā, veica šo vēsturisko atklājumu. Turpretim pirmais astronoms, kurš fiziski izmērīja attālumu starp Centaura Alfu A un Centaura Alfu B, bija francūzis Nikolā Luī de Lakails (Nicolas Louis de Lacaille), kurš 1752. gadā, atrodoties mūsdienu Dienvidāfrikas teritorijā, veica šos attiecīgos aprēķinus. Savukārt tas, ka Centaura Alfa ir vistuvākā zvaigžņu sistēma Saulei, tika atklāts tikai 19. gadsimta trīsdesmitajos gados.

Raksturojums 
Centaura Alfa A un Centaura Alfa B savstarpēji ir bināra zvaigžņu sistēma, līdz ar to tās apriņķo viena otru vidēji 24 AU attālumā, tomēr tuvākajā apriņķošanas posmā tās abas atrodas vienīgi 11 AU attālumā (aptuveni tādā pašā attālumā kā Saturns atrodas no Saules), iekams tālākajā — 36 AU attālumā (līdzīgi Neptūna distancei no Saules).

Centaura Alfa A 
Centaura Alfa A (α Cen A) tāpat kā Saule ir klasificējama kā dzeltenais punduris, kura spektrālā klase ir G2V, līdz ar to tās vidējā virsmas temperatūra ir samērā līdzīga Saulei — 5770 K. Taču atšķirībā no Saules tā ir par 10% masīvāka. Arī tās rādiuss ir par 23% lielāks nekā Saulei, padarot to par lielāko zvaigzni Centaura Alfas sistēmā.

Planētas 
2021. gadā tika paziņots par iespējamu Neptūna tipa planētas atklāšanu zvaigznes apdzīvotības zonā, 1,1 AU no zvaigznes. Domājamajai planētai dots pagaidu nosaukums "Kandidāts 1" vai Alpha Centauri Ab, tā novērota ar infrasarkano teleskopu. Ja novērojumu apstiprinās citi avoti, tad šī planēta riņķo 70° leņķī attiecībā pret Zemes novērotāju, kamēr Centaura Alfas zvaigzne B — 80° leņķī, apriņķošanas periods ir apmēram viens Zemes gads, planētas masa ap 50 reižu lielāka nekā Zemei, rādiuss starp 3,3 un 7 Zemes rādiusiem.

Centaura Alfa B 
Centaura Alfa B (α Cen B) ir klasificējama kā oranžais punduris, kura spektrālā klase klase ir K1V. Savos izmēros tā ir mazāka gan par Centauru Alfu A, gan par Sauli — tās masa ir aptuveni 90% no Saules masas, kamēr rādiuss ir par 14% mazāks nekā Saulei.

Planētas 
2012. gadā astronomi atklāja iespējamu citplanētu, kas riņķo ap Centauru Alfu B. Planētai tika dots nosaukums Centaura Alfa Bb, taču tika aprēķināts, ka tās apriņķošanas periods ir tikai 3 dienas, kas nozīmētu, ka, riņķojot tik tuvu zvaigznei, tā ir pārlieku karsta, lai būtu apdzīvota — ap 1200 °C. Planētas eksistence tā arī nav apstiprināta, un kopš 2015. gada tiek uzskatīts, ka tā visdrīzāk neeksistē un ir aprēķinu kļūdas rezultāts.

Centaura Proksima 

Centaura Proksima jeb Centaura Alfa C (α Cen C) ir vismazākā no trim zvaigznēm, kuras spektrālā klase ir M5V. Tās masa ir tikai viena desmitā daļa no Saules masas, kas nozīmē, ka tā ir tikai 129 reizes masīvāka par Jupiteru — Saules sistēmas lielāko planētu. Šī iemesla dēļ tā ir klasificējama kā sarkanais punduris, kas nozīmē, ka tā ir salīdzinoši blāva zvaigzne. Tās relatīvi zemā spožuma dēļ tā tika atklāta tikai 1915. gadā.

Planētas 
Proksima ir vienīgā sistēmas zvaigzne ar apstiprinātām planētām. Tai ir zināmas divas planētas: Proxima b, Zemes izmēra citplanēta apdzīvotības zonā (ciktāl iespējams runāt par apdzīvotības zonu ap vāju sarkano punduri), kas atklāta 2016. gadā; un 2019. gadā atklātā planēta Proxima c — milzu planēta 1,5 AU, kuru, iespējams, aptver plaša gredzenu sistēma.

Skats no Centaura Alfas sistēmas 
Raugoties nakts debesīs no Centaura Alfa sistēmas, Saule būtu pamanāma Kasiopejas zvaigznājā. Turpretī Sīriuss paliktu kā spožākā zvaigzne nakts debesīs ar kopējo redzamības spožumu —1,2.

Starpzvaigžņu ceļojums 
Tā kā Centaura Alfa ir vistuvākā zvaigžņu sistēma Saulei, pastāv iespēja, ka tālākā nākotnē tā būs pirmā pieturvieta starpzvaigžņu ceļojumiem Piena Ceļa galaktikā. Diemžēl 4,3 gaismas gadi ir pārlieku liels attālums, lai to sasniegtu tuvākajā laikā. Patlaban ātrākais cilvēces radītais objekts, kas pārvietojas atklātā kosmosā, ir amerikāņu starpzvaigžņu zonde Voyager-1 — taču tai būtu nepieciešami vismaz 73 000 gadi, lai sasniegtu Centaura Alfas sistēmu. Arī konvencionālās raķetes šajā gadījumā nespētu samazināt ceļojuma laiku — ar tām būtu nepieciešami vismaz 165 000 gadi, lai sasniegtu Centaura Alfas sistēmu.

Skatīt arī 
 Centaura Beta
 Centaurs (zvaigznājs)

Atsauces

Ārējās saites 

Zvaigznes
Centaurs (zvaigznājs)