joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jurģis Spulenieks

Jurģis Spulenieks (dzimis 1989. gada 11. maijā Rīgā) ir latviešu aktieris.

Uzaudzis Kuldīgā, kur pabeidzis Kuldīgas Mākslas un humanitāro zinību vidusskolu. 4. klasē Kuldīgā sācis iet jauniešu kustību teātrī "Focus".

Pašlaik ir Nacionālā teātra aktieris.

Lomas teātrī 
 Armands / pēc Bilanas Srbļanovičas lugas motīviem "Kucēni" Dirty Deal Teatro (2011);
 Puika / Jevgeņijs Haritonovs "Dzin" Dirty Deal Teatro (2011);
 Akakijs Akakijevičs / pēc Nikolaja Gogoļa stāsta "Cilvēks šinelī" Dirty Deal Teatro (2012);
 Edžiņš / Rūdolfs Blaumanis "Indrāni" Latvijas Nacionālajā teātrī (2013);
 Frensiss 2, sulainis / Oskars Vailds "Sieviete, kura nav uzmanības vērta" Latvijas Nacionālajā teātrī (2013);
 Dāvis / Rūdolfs Mings "Minga rēgi" Teātrī TT (2013);
 Loma izrādē / Andris Kalnozols "Labākais cilvēks Tahkurannā" Dirty Deal Teatro (2013);
 Viesmīlis / pēc Andreja Upīša darbu motīviem  "... bagātā kundze..." Latvijas Nacionālajā teātrī (2013);
 Ielu muzikants / Ēriks Emanuels Šmits "Jūtu tektonika" Latvijas Nacionālajā teātrī (2014);
 Loma izrādē / Andris Kalnozols "Mazie jautājumi" Dirty Deal Teatro (2014);
 Loma izrādē / Džons Kenders, Freds Ebs, Džo Masterofs "Kabarē" Latvijas Nacionālajā teātrī (2014);
 Rūdis / Rūdolfs Blaumanis "Skroderdienas Silmačos" Latvijas Nacionālajā teātrī (2014);
 Mikus / Agnese Rutkēviča "Mans nabaga tēvs" Latvijas Nacionālajā teātrī (2014);
 Pičins, Ermelindas kanārijputniņš / Migels de Unamuno "Migla" Latvijas Nacionālajā teātrī (2014);
 Loma izrādē / Rainis "Raiņa sapņi" Latvijas Nacionālajā teātrī (2015);
 Loma izrādē / Žoels Pomrā "Šis bērns" Latvijas Nacionālajā teātrī (2015);
 Igors, Paša / Jevgeņijs Griškovecs "Satisfakcija" Latvijas Nacionālajā teātrī (2015);
 Žurnālists, Bobs, Hektors, Matadors, Klauns / Tomass Manns "Avantūrista grēksūdze" Latvijas Nacionālajā teātrī (2015);
 Karls / Mērija Meipsa-Dodža "Sudraba slidas" Latvijas Nacionālajā teātrī (2015);
 Rafa / Huans Majorga "Zēns" Latvijas Nacionālajā teātrī (2016);
 Malkas cirtējs / Federiko Garsija Lorka "Asins kāzas" Latvijas Nacionālajā teātrī (2016);
 Buenko / Johans Volfgangs Gēte "Klavigo" Latvijas Nacionālajā teātrī (2016);
 Loma izrādē / "Nature morte" Latvijas Nacionālajā teātrī (2016);
 Kapteinis / Eižens Jonesko "Plikpaurainā dziedone" Latvijas Nacionālajā teātrī (2017);
 Dāvis / Rūdolfs Blaumanis "Trīne" Latvijas Nacionālajā teātrī (2017);
 Juoņs, dekāns Vilkums / Inga Ābele "Klūgu mūks" Latvijas Nacionālajā teātrī (2017);
 Loma izrādē / Alberts Kronenbergs "Mazais ganiņš" Latvijas Nacionālajā teātrī (2017);
 Loma izrādē / "visas manas vājības ir tavas lūpas" Latvijas Nacionālajā teātrī (2018);
 Laimītis / Justīne Kļava, Garlībs Merķelis "Latvieši" Latvijas Nacionālajā teātrī (2019);
 Ako Vītolvalks / Aivars Freimanis "Katls" Latvijas Nacionālajā teātrī (2019);
 Burbulis, Susuriņš, Puķe / Luiss Kerols "Alise Brīnumzemē" Latvijas Nacionālajā teātrī (2020)

Lomas kino 
 Kristaps / "Sterilā zona" (2012);
 Viks / "Spoguļvīrs" (2015);
 Rihards / "Augstāk par zemi" (2015);
 Fotogrāfa asistents / "Maģiskais kimono" (2017)

Atsauces 

1989. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Lauma Balode

Lauma Balode (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

2008. gadā Latvijas Kultūras akadēmijā ieguvusi bakalaura grādu dramatiskā teātra mākslā. 2011. gadā Kultūras akadēmijā ieguvusi maģistra grādu audiovizuālajās mākslās.

Laika posmā no 2009.-2011 gadam bijusi Liepājas teātra aktrise.

Šobrīd Lauma strādā dažādos filmu, TV un teātra projektos gan Latvijā, gan citur. Lauma bieži piedalās projektos, kas domāti bērnu auditorijai.

Filmējusies Latviešu seriāla Svešā seja kā policiste.

Atsauces

Ārējās saites 
 www.laumabalode.com

1984. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Tiraspoles "Sheriff"

Tiraspoles "Sheriff" ir Moldovas futbola klubs no Tiraspoles starptautiski neatzītajā Piedņestras Republikā, kas spēlē Moldovas Nacionālajā divīzijā. 2021. gadā šis klubs ieguva tiesības spēlēt UEFA Čempionu līgā.

Kluba nosaukums radies no tā galvenā sponsora, uzņēmuma Sheriff, kas darbojas dažādās jomās Piedņestrā. Komanda mājas spēles aizvada dzelteni mellnās formās Sheriff stadionā, uz kuru komanda pārcēlās 2002. gadā; tā ietilpība ir 12 746 skatītāji.

Sezonas

Atsauces

Ārējās saites 

 

Moldovas futbola klubi
Moldovas Nacionālā divīzija

Moldovas Nacionālā divīzija  ir Moldovas augstākā futbola līga, kas dibināta 1992. gadā. Kopš 2022. gada čempionātā piedalās 8 komandas.

Komandas

2021.—2022. gada sezonas komandas 
 FC Bălți  (2020-2021. g. Moldovas A divīzija)
 FC Dinamo-Auto Tiraspol
 FC Florești
 FC Milsami Orhei
 Petrocub Hîncești
 FC Sfântul Gheorghe
 FC Sheriff Tiraspol
 Zimbru

2020.—2021. gada sezonas komandas 
 FC Codru Lozova
 Dacia Buiucani
 FC Dinamo-Auto Tiraspol
 FC Florești
 FC Milsami Orhei
 Petrocub Hîncești
 FC Sfântul Gheorghe
 FC Sheriff Tiraspol
 Speranța Nisporeni
 Zimbru

Futbola līgas
Futbols Moldovā
Liga I

Liga I  ir Rumānijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1909. gadā. Čempionātā piedalās 16 komandas.

Klubi 2022.—2023. gada sezonā

Ārējās saites 
  Oficiālā tīmekļa vietne 
 Līgas profils UEFA vietnē 
 Līgas profils soccerway.com 

Futbola līgas
Futbols Rumānijā
Ringolds Beinarovičs

Ringolds Beinarovičs ir Latvijas jurists, ierēdnis un sabiedrisks darbinieks. Bijušais valsts sekretārs Ekonomikas un Labklājības ministrijās, Nodarbinātības valsts aģentūras direktors

Biogrāfija 
Dzimis  Madonā, mācījās Kuldīgā. 1989.-1994. gadā studēja Liepājas Pedagoģiskā augstskolā, ieguva augstākās izglītības speciālās skolas skolotāja specialitāti, pēc tam 1996.-1997. gadā turpināja studijas Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā, ieguva pedagoģijas maģistra grādu skolvadības nozarē. 2016. gadā absolvēja Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti, iegūstot bakalaura grādu tiesību zinātnē.

Karjera 
Karjeru valsts pārvaldē sāka 1994 .gadā kā Izglītības un zinātnes ministrijas Jaunatnes lietu departamenta vecākais referents. Posmā no 1996. līdz 2004. gadam vadīja Valsts jaunatnes iniciatīvu centru. 
No 2004. līdz 2008. gadam vadīja Nodarbinātības valsts aģentūru, no 2008. gada februāra līdz 2012. gada janvārim ir bijis Labklājības ministrijas valsts sekretārs. 2015. gada jūnijā izvirzīts un vēlāk apstiprināts par Ekonomikas ministrijas valsts sekretāru, ko tajā laikā vadīja Dana Reizniece-Ozola. VII, VIII un IX Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku rīcības komitejas izpilddirektors. Danai Reizniecei-Ozolai kļūstot par finanšu ministri, sāka darbu kā viņas biroja vadītājs, pārtraucot darbu Ekonomikas ministrijā.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrijas Atzinības raksti 1995; 2000
 Latvijas Republikas Zemkopības ministrijas Atzinības raksts 2000
 Latvijas Republikas Labklājības ministrijas Atzinības raksti 2005; 2009
 Latvijas Republikas Ministru kabineta Atzinības raksts 2006
 Latvijas Republikas Ministru prezidenta pateicības raksts 2010.

Atsauces 

Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas valsts sekretāri
Pauls Polsons

Pauls Emīls Polsons (,  — ) bija Somijas zviedru cilmes virsnieks. 

Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā kopā ar citiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā, kur pēc militārās apmācības 1916. gadā iedalīts somu jēgeru bataljona 1. rotas sastāvā. 1918. gadā piedalījās Somijas pilsoņu karā.

1919. gadā somu brīvprātīgo vienības Ziemeļu zēni sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni.

Ziemas kara laikā 1940. gadā atkal mobilizēts Somijas karaspēkā.

Atsauces 

Somijas virsnieki
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Somijas zviedri
Ģirts Feldbergs

Ģirts Feldbergs (dzimis ) ir Latvijas peldētājs. Piedalījies Pasaules un Eiropas čempionātos. Sportists bija izpildījis 2016. gada vasaras olimpisko spēļu normatīvu, taču netika iekļauts Latvijas delegācijas sastāvā startam Olimpiskajās spēlēs.

Karjera 
Ģ. Feldbergs 2016. gadā pirmo reizi tika iekļauts Latvijas peldēšanas izlasē startam Eiropas čempionātā , kur augstākais panākums bija 26. vieta 50 m peldēšanā uz muguras.

Politiskā darbība 

Ģ. Feldbergs kandidēja 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās no partijas "Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēts.

Personīgie rekordi

50m peldbaseinā

25m peldbaseinā

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas peldētāji
Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
Matīss Miknis

Matīss Miknis (dzimis  Liepājā) ir latviešu bobslejists, stūmējs, karjeras sākumā bijis arī pilots. 

Ar bobsleju nodarbojas kopš 2014. gada. Pirms tam spēlējis basketbolu, pārstāvējis LBL 2. divīzijas komandas "Liepājas Lauvas 2" un VEF-LSPA. 2010.—2011. gada sezonā aizvadījis vienu spēli arī "Liepājas Lauvas" galvenās komandas sastāvā 1. divīzijā.

Eiropas kausā bobslejā pirmoreiz piedalījās 2014. gada novembrī kā pilots kopā ar stūmēju Jāni Jansonu. 2015. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja sudraba medaļu Oskara Ķibermaņa pilotētā četrinieka sastāvā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Sanktmoricas trasē kā stūmējs Uģa Žaļima pilotētajā četriniekā, ieņemot 18. vietu. Vietu uz goda pjedestāla pasaules kausa posmā pirmo reizi izcīnījis  Altenbergas trasē divnieku sacensībās kopā ar pilotu O. Ķibermani.  Vairākās sacensībās startējis arī Oskara Melbārža pilotētajās ekipāžās.

2017. gada Eiropas čempionātā izcīnījis bronzas medaļu divnieku sacensībās kopā ar pilotu O. Ķibermani. 2019. gada Eiropas čempionātā Kēnigszē izcīnīja sudraba medaļu Ķibermaņa pilotētajā četriniekā. Sudraba godalga iegūta arī četrinieku sacensībās 2019. gada Pasaules čempionātā Vistleras trasē. 2020. gada Eiropas čempionātā Siguldas tarsē kopā ar pilotu Ķibermani kļuva par Eiropas čempioniem.

Atsauces

Ārējās saites 

 LOV profils

1992. gadā dzimušie
Liepājā dzimušie
Latvijas bobslejisti
Latvijas basketbolisti
Latvijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bristol City FC

Bristol City F.C. ir profesionāls Anglijas futbola klubs no Bristoles. Dibināts 1894. gadā. Pašlaik spēlē Championship, Anglijas otrajā pēc līmeņa futbola līgā. Mājas spēles aizvada Ashton Gate stadionā. Kluba lielākais panākums ir 1907. gadā izcīnītā 2. vieta Pirmajā divīzijā, kas tolaik bija augstākā futbola līga Anglijā. 1909. gadā komanda spēlēja FA kausa finālā.

Sasniegumi 
 Anglijas futbola augstākais līmenis (līdz 1992. gadam Pirmā divīzija; tagad — Premjerlīga)
 Vicečempioni (1): 1906–07
 Anglijas futbola 2. līmenis (1893.—1992. Otrā divīzija; 1992.—2004. Pirmā divīzija; tagad — Championship)
 Vicečempioni (1): 1975–76
 FA kauss
 Finālisti (1): 1908–09
 Velsas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1933–34

Atsauces

Ārējās saistes 

 Oficiālā mājaslapa 

Anglijas futbola klubi
Mandžukuo

Mandžukuo (, , ) bija Japānas impērijas vasaļvalsts Ķīnas republikas ziemeļrietumos, kas pastāvēja no 1932. līdz 1945. gadam. Oficiāli valsts bija konstitucionāla monarhija Ķīnas pēdējā imperatora Puji vadībā, taču īstā vara piederēja Japānas armijai, kas šajā teritorijā izvērsa plašu japāņu kolonizācijas programmu. Mandžukuo sabruka 1945. gada augustā, kad tajā iebruka PSRS, Mandžūrijas operācijas laikā ātri iznīcinot japāņu armiju. 

Valsti apdzīvoja haņu ķīnieši, mandžūri, korejieši un mongoļi, kurus papildināja pieaugošs japāņu kolonistu skaits. Lai arī vadošos amatus ieņēma vietējie, viņiem vienmēr bija japāņu vietnieki vai padomnieki. Katrai tautai bija savs likumu kodekss.

Vēsture 
Izveidojās Otrā Ķīnas—Japānas kara pirmajā posmā. Laikā no 1932. līdz 1944. gadam Japāna investēja gandrīz 100 miljardus jenu Mandžukuo attīstībā. Līdz pat uzbrukumam ASV 1941. gada decembrī Japāna sedza okupācijas karaspēka, Kvantunas armijas, uzturēšanas izmaksas. 

Lai arī valsts bija monarhija, imperatora un premjerministra varu kontrolēja un ierobežoja japāņu karaspēks, kas pieņēma visus galvenos lēmumus. Valsts pārvaldi sākotnēji īstenoja četri galvenie valdības departamenti - likumdošanas, administrācijas, tiesu un izmeklēšanas. 1937. gadā likvidēja izmeklēšanas departamentu, tā funkcijas nododot Kvantunas armijai. 1936. gada nodokļu reforma samazināja iedzīvotāju un uzņēmēju nodokļus par 3/4. 1937. ieviesa no Japānas kopētu kriminālkodeksu, civillikumu un komerclikumu.  

1933. gadā tika nacionalizēti Ķīnai piederošie dzelzceļi, nododot tos japāņiem piederošā Dienvidmandžūrijas dzelzceļa īpašumā. 1935. gadā PSRS pārdeva sev piederošos dzelzceļus. Līdz 1937. gada jūnijam visas dzelzceļa līnijas bija pārveidotas uz Ķīnas platuma sliedēm. Japāna turpināja aktīvi būvēt jaunus dzelzceļus, līdz 1945. gadam to kopgarumam pārsniedzot 11 000 km. Dzelzceļi ļāva uzsākt valsts ekonomisko resursu izmantošanu, nodrošinot Japānas militārās vajadzības. 

No Mandžukuo nāca vairāk nekā 90% Japānas dzelzs, 75% cinka, naftas un citu dabas izrakteņu. Japāņi attīstīja antimona, boksīta, hroma, ogļu, kapara, dolomīta, zelta, grafīta, svina, magnija, mangāna, dzīvsudraba, volframa cinka un citu izrakteņu ieguvi. Mitsui un Mitsubishi šeit atvēra būvmateriālu, ķīmiskās apstrādes, metalurģijas un pārtikas apstrādes rūpnīcas. Salīdzinot ar Ķīnu kopumā, 1943. gadā Mandžukuo ieguva gandrīz 50% visu ogļu, saražoja 78,2% elektrības, 93% tērauda, 66% cementa un 99% naftas. 1945. gadā Mandžukuo ienākumu līmenis 50 reizes pārsniedza vidējo Ķīnas rādītāju, kas gan nenozīmēja vietējo iedzīvotāju dzīves līmeņa strauju uzlabošanos. 70% iedzīvotāju joprojām strādāja lauksaimniecībā un lopkopībā.

Atsauces

 

Ķīnas vēsture
Bijušās valstis Āzijā
Zigurds Neimanis

Zigurds Neimanis (dzimis , Rīgā) ir latviešu aktieris un režisors.

Agrīno bērnību pavadījis laukos, vēlāk Rīgā, bet vasarās laukos ganīja govis. Mācījies Rīgas 8. pamatskolā (vēlāk Rīgas 50. vidusskola, tagad Rīgas Centra humanitārā vidusskola), ko pabeidza 1965. gadā.  Tēvs — kolhoza priekšsēdētājs Rīgas rajonā, māte strādāja bibliotēkā. Tēvs nomira, kad Zigurdam bija 11 gadi.

1975. gadā beidzis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti, mācījies arī Latvijas Valsts Universitātes Ģeogrāfijas fakultātē.

No 1966. gada ir rekvizitors, bet no 1975. gada aktieris Latvijas Nacionālajā teātrī, kur pamatā ir ārštata aktieris. Spilgtākās lomas Ričards Lauvassirds izrādē Lauva ziemā un Miša Zemcovs Alekseja Arbuzova lugā Cietsirdīgās spēles. Tēlojot Ābramu "Skroderdienās Silmačos", piedalījies vismaz 100 izrādēs, vēlāk bijis arī lugas režisors. Kopš 1977. gada "Teātra darbinieku sabiedrības" biedrs.

Filmējies Rīgas Kinostudijas spēlfilmās "Laikmetu griežos" (1981.), "Tereona galva"(1982.), "Dubultslazds" (1985.),"Tapers" (1989.) un Brigitas Eglītes īsfilmā "Vienīgā fotogrāfija" (2008.).

Līdzdarbojies dažādos projektos ārpus teātra, tajā skaitā piedaloties un veidojot humora un satīras projektus. Kopā ar Voldemāru Šoriņu 80. gados iestudēja vasaras koncertprogrammas, vadīja kolhozu vakarus, vēlāk 15 gadus rīkoja populāro aktieru brīvdabas humora festivālu "Pūznis" (Baldones Vanagkalna estrādē u.c.).

Bijis viens no scenārija autoriem un režisoriem LTV seriālam "Dzīvoklis", arī viens no scenārija autoriem un dialogu autoriem LTV seriālā "Neprāta cena". Uzstājies Muzikālā teātra 7 vasaras mūziklos. Pašlaik strādā Carnikavas Tautas namā par režisoru vietējā amatierteātrī "Nagla" un Latvijas Nacionālajā teātri, kā ārštata aktieris. Filmējas seriālā "Svešā seja". Ir filmējies seriālā Ēnu spēles.

1975. gada 31. jūlijā apprecējies ar dejotāju un deju pedagoģi Indru Filipsoni, meitas Nadīna un Nanete, mazbērni Annija, Marks un Ralfs. Dzīvo Carnikavas novada Garciemā.

Atsauces

Ārējās saites 

   profils Nacionālā teātra mājaslapā
  profils Nacionālais Kino centrs vietnē Latvijas filmas

1947. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas Nacionālā teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Latviešu teātra aktieri
Latviešu režisori
Šūpoles (glezna)

"Šūpoles" (, oriģinālais nosaukums ), ir franču gleznotāja Žana Onorē Fragonāra eļļas krāsas glezna, kas atrodas Vollesa kolekcijā Londonā. To uzskata par vienu no rokoko ēras meistardarbiem un Fragonāra zināmāko darbu.

Glezna 
Gleznā attēlota eleganta jauna sieviete šūpolēs. Krūmos slēpjas un viņu vēro smaidošs jauns vīrietis, viņa skatu punkts ļauj viņam ieskatīties zem plīvojošajiem svārkiem, uz ko viņš norāda ar izstiepto roku, kurā tur cepuri. Smaidošs vecāks vīrs, kurš ēnā gandrīz nav redzams, kustina šūpoles ar virvju palīdzību. Vecākais vīrs visdrīzāk neredz jauno vīrieti. Jaunajai dāmai šūpojoties augšup, viņa pamet labo kāju augšup, liekot viņas smalkajai kurpītei aizlidot gaisā. Dāmai galvā ir cepure. Gleznas malā redzams Kupidons, kurš pielicis pie lūpām pirkstu, vēro notiekošo no attāluma. Zem šūpolēm redzami divi ķerubi. Viens no viņiem skatās noraidoši, bet otrs ar šausmām. 
Saskaņā ar dramaturga Šarla Kolē memuāriem, kāds galminieks (homme de la cour) bija vaicājis vispirms Gabrielam Fransuā Duajēnam, vai tas varētu uzgleznot viņu un viņa mīļāko. Nejūties komfortabli par šo vieglprātīgo uzdevumu, Duajēns atteicās un ieteica Fragonāru. Galminieks bija pieprasījis viņa mīļākās portretu, sēžot uz šūpolēm, kuras kustina bīskaps, bet Fragonārs uzgleznoja laju.

Šis "vieglprātīgās" glezniecības stils drīz kļuva par mērķi Apgaismības filozofu kritikai, kurš pieprasīja nopietnu mākslu, kas parādītu cilvēka cēlumu.

Īpašnieki 

Gleznas pirmais īpašnieks ir neskaidrs. Skaidra īpašnieku vēsture sākas tikai ar nodevu iekasētāju  M.-F. Menažu de Presiņī, kurš nomira 1794. gadā un gleznu konfiscēja revolucionāru valdības pārstāvji. Iespējams, ka tā vēlāk piederēja marķīzam de Razēnam de Sanmarkam un pavisam droši franču valstsvīram Šarlam de Monrī. Pēc viņa nāves 1865. gadā to Parīzes izsolē nopirka Hertfordas lords Ričards Seimūrs-Konvejs, Vollesa kolekcijas dibinātājs.

Ievērojamas kopijas  
Darbam ir radītas divas ievērojamas kopijas, nevienu no tām negleznoja pats Fragonārs. 
 Viena, kādreiz piederējusi Edmondam Džeimsam de Rotšildam, nedaudz atšķiras no oriģināla: dāmas kleita ir zila, nevis rozā
 Otra ir mazāka versija (56 × 46 cm), piederējusi hercogam Žilam de Poliņakam. 1930. gadā glezna nokļuva Grimaldi ģimenes īpašumā, kad Pjērs de Poliņaks (1895-1964) apprecēja princesi Šarloti (1898-1977). 1966. gadā to nodeva Versaļas pilsētas īpašumā un to izvietoja Lambinē muzeja ekspozīcijā piedēvējot Fragonāra darbnīcai.

Piezīmes un atsauces

Bibliogrāfija 
Ingamells, John, The Wallace Collection, Catalogue of Pictures, Vol III, French before 1815, Wallace Collection, 1989,

Ārējās saites 

 Glezna Vollesa kolekcijas tīmekļa vietnē
 Šūpoles — analīze un kritika

1767. gada gleznas
Skotijas futbola Premjerlīga

Skotijas futbola Premjerlīga () ir Skotijas augstākā futbola līga, kas dibināta 2013. gadā. Čempionātā piedalās 12 komandas.

Klubi 2022.—2023. gada sezonā

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 Līgas profils transfermarkt.com 
 Līgas profils soccerway.com 

Futbola līgas
Futbols Skotijā
Substitūcija

Algebrā substitūcija ir kādas sākumā dotas mainīgo izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.

Pielietojums

Bikvadrātvienādojumi 
Atrisinot bikvadrātvienādojumu, lieto substitūciju , tādējādi pazeminot dotā vienādojuma pakāpi un iegūstot kvadrātvienādojumu pēc jaunieviestā mainīgā , kuram risinājuma gaita jau ir zināma. Atrasto sakņu vērtības pielīdzina apzīmētajai sākotnējā mainīgā izteiksmei un atrod  vērtības.

Piemērs: 

1) Pieņem, ka 

Tātad 

2) Pēc Vjeta teorēmas aprēķina saknes

3)  un  pielīdzina , un aprēķina dotā vienādojuma saknes

Logaritmiskie vienādojumi 
Ja logaritmiskais vienādojums satur vairākas viena un tā paša logaritma dažādas izteiksmes, tad, ar substitūcijas metodi šo logaritmu apzīmējot ar jaunu mainīgo, iegūst algebrisku vienādojumu, no kura iegūtajām saknēm pielīdzina iepriekš apzīmēto logaritmu, un šo vienādojumu saknes ir arī dotā vienādojuma saknes..

Piemērs: 

1) Pieņems, ka 

Tātad 

2) Pēc Vjeta teorēmas aprēķina saknes

3)  un  pielīdzina  un aprēķina dotā vienādojuma saknes

Eksponentvienādojumi 
Ja dotais vienādojums ir reducēts uz vienādojumu , kur A,B,C — reāli skaitļi, , tad vienādojumu var atrisināt, lietojot substitūciju . Ir iespējams šādi atrisināt arī augstākas pakāpes vienādojumus (piemēram, ja tas satur ), taču tad vienādojumam jābūt strukturētam tā, ka, ieviešot jauno mainīgo, visi mainīgie  tiek aizstāti un substitūcijas rezultātā tiek iegūts atrisināms algebrisks vienādojums atkarīgs no .

Piemērs: 

1) Pārveido vienādojumu

2) Pieņem, ka 

Tātad 

3) Pēc Vjeta teorēmas aprēķina saknes

4)  un  pielīdzina  un aprēķina dotā vienādojuma saknes

Nevienādības 
Nevienādību gadījumā var rīkoties līdzīgi vienādojumiem — tiek izmantota substitūcija pēc vienādojumu analoģijas, tad tiek atrisināta nevienādība pēc jaunieviestā mainīgā, un iegūtos intervālus pielīdzina apzīmētajai mainīgā izteiksmei. Iegūtās nevienādības atrisinot, iegūst atrisinājuma intervālus sākotnējai nevienādībai.

Piemērs: 

1) Pārveido nevienādību

 

2) Pieņem, ka 

Tātad 

3) Atrisinot nevienādību, iegūst, ka

 jeb 

4)  vietā ievieto  un nevienādību sistēma atrisina

Atsauces 

Algebra
CS Universitatea Craiova

{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #246bce
| nos        = Universitatea Craiova
| logo       =
| pilns      = U Craiova 1948 Club Sportiv
| iesauka    = Studenții (Studenti)
| pilsēta    = 
| dib        = 1948
| dib_mēn    = 
| dib_dat    = 
| stad       = Stadionul Ion Oblemenco| ietilp     = 30 929
| īpašn      = 
| prez       =  Sorins Kircu
| tren       =  Kristiano Bergodi
| līga       = Liga I| sez        = 2021.—2022.
| poz        = 3. vieta
| mediji     = 
| pattern_la1 = _whiteborder
| pattern_b1  = _ucv1920h
| pattern_ra1 = _whiteborder
| pattern_sh1 = _whitebottom
| pattern_so1 = _top_on_white
| leftarm1    = FFFFFF
| body1       = 
| rightarm1   = FFFFFF
| shorts1     = FFFFFF
| socks1      = 4476d7
| kit_alt2    =
| pattern_la2 = 
| pattern_b2  = _ucv1920a
| pattern_ra2 = 
| pattern_sh2 = _whitesides2
| pattern_so2 = 
| leftarm2    = 4476d7
| body2       = 4476d7
| rightarm2   = 4476d7
| shorts2     = 4476d7
| socks2      = 4476d7
| kit_alt3    =
| pattern_la3 = _whiteborder
| pattern_b3  = _ucv1920t
| pattern_ra3 = _whiteborder
| pattern_sh3 = _whitebottom
| pattern_so3 = 
| leftarm3    = 000050
| body3       = 00050
| rightarm3   = 000050
| shorts3     = 000050
| socks3      = 000050
}}Universitatea Craiova ir Rumānijas profesionāls futbola klubs no Krajovas. Dibināts 1948. gadā, pašlaik spēlē Rumānijas futbola augstākajā līgā jeb Liga I. Kluba futbolisti ir četras reizes izcīnījuši Rumānijas čempiontitulu un septiņas reizes uzvarējuši Rumānijas kausa izcīņā. Mājas spēles aizvada Jona Oblemenko stadionā.

Sākotnējais klubs pastāvēja līdz 1991. gadam, kad tika likvidēta CSU Craiova futbola nodaļa. Tad tā tradīcijas pārņēma FC U Craiova, kas vairākas reizes tika reorganizēts. 2013. gadā sākotnējais klubs tika atjaunots.

 Sasniegumi 
 Rumānijas čempionāts (Liga I)
 Čempioni (4): 1973–74, 1979–80, 1980–81, 1990–91
 Vicečempioni (6): 1972–73, 1981–82, 1982–83, 1993–94, 1994–95, 2019–20
 Rumānijas kauss
 Kausa ieguvēji (7): 1976–77, 1977–78, 1980–81, 1982–83, 1990–91, 1992–93, 2017–18
 Finālisti (5): 1974–75, 1984–85, 1993–94, 1997–98, 1999–2000 Rumānijas superkauss
 Finālisti (1): 2018
 Liga II''
 Uzvarētāji (2): 1963–64, 2013–14

Piezīme: Slīprakstā norādīti tituli, kas izcīnīti kā FC U Craiova.

Atsauces

Ārējās saites 

  

Rumānijas futbola klubi
FC Viitorul

{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #0055A3
| nos        = Viitorul
| logo       =
| pilns      = Fotbal Club Viitorul Constanța
| iesauka    = Puștii lui Hagi (Hadži bērni)
| pilsēta    = 
| dib        = 2009
| dib_mēn    = 
| dib_dat    = 
| stad       = Stadionul Viitorul
| ietilp     = 4 500
| īpašn      =  George Hadži
| prez       =  George Popesku
| tren       =  Rubens de la Barrera
| līga       = 
| sez        = 2020.—2021.
| poz        = 10. vieta, Liga I
|pattern_la1   = 
|pattern_b1    = _fcviitorul1718h
|pattern_ra1   = 
|pattern_sh1   = 
|pattern_so1   = 
|leftarm1      = 1034A6
|body1         = 
|rightarm1     = 1034A6
|shorts1       = 000000
|socks1        = 000000

|pattern_la2   = 
|pattern_b2    = _fcviitorul1718a
|pattern_ra2   = 
|pattern_sh2   = 
|pattern_so2   =
|leftarm2      = c3c3c3
|body2         = FFFFFF
|rightarm2     = c3c3c3
|shorts2       = FFFFFF
|socks2        = FFFFFF

|kit_alt3      = 
|pattern_la3   = 
|pattern_b3    = _fcviitorul1718t
|pattern_ra3   =
|pattern_sh3   =
|pattern_so3   = 
|leftarm3      = 1E90FF
|body3         = 002147
|rightarm3     = 1E90FF
|shorts3       = 002147
|socks3        = 002147
}}FC Viitorul bijušis Rumānijas profesionāls futbola klubs, kas bāzēts pilsētā Ovidiu Konstancas žudecā. To 2009. gadā nodibināja bijušais Rumānijas izlases spēletājs George Hadži. Komanda pašlaik spēlē Rumānijas futbola augstākajā līgā — Liga I. 2017. gadā kļuva par Rumānijas čempioniem.

 Sasniegumi 
 Rumānijas čempionāts (Liga I)
 Čempioni (1): 2016–17
 Rumānijas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2018–19
 Rumānijas superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 2019
 Finālisti (1): 2017
 Liga II''
 Uzvarētāji (1): 2011–12

Atsauces

Ārējās saites 

  

Rumānijas futbola klubi
Pāvels Murāns

Pāvels Murāns (dzimis ) ir bijušais Latvijas peldētājs. Piedalījies 2004. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs 100 m brasa disciplīnā. 

Šobrīd strādā bērnu un jaunatnes sporta skolā "Ādaži" par peldēšanas treneri.

Atsauces

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas peldētāji
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Aberdeen FC

Aberdeen FC ir Skotijas futbola klubs, kura bāzes vieta ir Aberdīna. Tas ir dibināts 1903. gadā. Pašlaik spēlē Skotijas Premjerlīgā. Komanda mājas spēles aizvada Pittodrie stadionā. Kluba futbolisti četras reizes ir izcīnījuši Skotijas čempiontitulu un septiņas reizes kļuvuši par Skotijas kausa ieguvējiem. 1983. gadā komanda trenera Aleksa Fergusona vadībā uzvarēja UEFA Kausu ieguvēju kausa izcīņā un ieguva UEFA Superkausu.

Sasniegumi 
 Skotijas čempionāta augstākais līmenis (tagad — Premjerlīga)
 Čempioni (4): 1954–55, 1979–80, 1983–84, 1984–85
 Skotijas kauss
 Kausa ieguvēji (7): 1946–47, 1969–70, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1985–86, 1989–90
 Skotijas Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (6): 1955–56, 1976–77, 1985–86, 1989–90, 1995–96, 2013–14
 UEFA Kausu ieguvēju kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1982–83
 UEFA Superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 1983

Sezonas 

Krāsu atšifrējums:  1. līmenis (elites divīzija);  2. līmenis;  3. līmenis;  4. līmenis;

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā vietne

Skotijas futbola klubi
Heart of Midlothian FC

Heart of Midlothian FC ir Skotijas futbola klubs, kura bāzes vieta ir Edinburga. Tas ir dibināts 1874. gadā. 2020.—2021. gada sezonā spēlēs Skotijas otrajā spēcīgākajā līgā Scottish Championship. Mājas spēles aizvada Tynecastle Park stadionā. Kluba futbolisti ir izcīnījuši četrus Skotijas čempiontitulus, pēdējo no tiem 1960. gadā, kā arī astoņas reizes ieguvuši Skotijas kausu.

Sasniegumi 
 Skotijas čempionāta augstākais līmenis (tagad — Premjerlīga)
 Čempioni (4): 1895, 1897, 1958, 1960
 Skotijas kauss
 Kausa ieguvēji (8): 1891, 1896, 1901, 1906, 1956, 1998, 2006, 2012 
 Skotijas Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (4): 1955, 1959, 1960, 1963

Sezonas 

Krāsu atšifrējums:  1. līmenis (elites divīzija);  2. līmenis;  3. līmenis;  4. līmenis;

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā vietne

Skotijas futbola klubi
Dundee FC

Dundee FC ir Skotijas futbola klubs no Dandī.

Sasniegumi 
 Skotijas čempionāta augstākais līmenis (tagad — Premjerlīga)
 Čempioni (1): 1962
 Skotijas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1910
 Skotijas Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (3): 1952, 1953, 1974

Sezonas 

Krāsu atšifrējums:  1. līmenis (elites divīzija);  2. līmenis;  3. līmenis;  4. līmenis;

Atsauces

Ārējās saites 
 dundeefc.co.uk Kluba oficiālā vietne

Skotijas futbola klubi
Anna Klēvere

Anna Klēvere (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

Studējusi Latvijas Kultūras akadēmiju, kur beigusi Nacionālā teātra aktieru kursu Edmunda Freiberga vadībā. Pirms studijām jau spēlējusi vairākas lielas lomas Valmieras Drāmas teātrī un piedalījusies Nacionālā teātra izrādēs. Kopš 2000. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktrise. Par Andas lomu Nacionālā teātra lugā "Pūt, vējiņi!" nominēta Spēlmaņu nakts balvai kategorijā "Gada aktrise otrā plāna lomā". Filmējusies seriālos "Svešā dzīve", "Cerību iela 21", "Eņģeļu iela 9. Pelnrušķītes mantojums" un piedalījusies televīzijas ceļojumu raidījumā "No 57. paralēles!". Atveidos lomu gaidāmajā Ilzes Kungas-Melgailes spēlfilmā "Dzīve pārtraukta".

Vecāki — Rīgas Kinostudijas otrā režisore Renāte Gintere un Andris Klēveris. 1999. gadā apprecējusies ar aktieri Egilu Melbārdi, ar kuru kopā mācījusies Kultūras akadēmijā. Abiem ir kopīgs dēls Gustavs.

Atsauces

Ārējās saites 
 Aktrises profils Nacionālā teātra oficiālajā tīmekļa vietnē

1977. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Latviešu televīzijas aktrises
Mārcis Maņjakovs

Mārcis Maņjakovs (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Kopš 2000. gada ir Nacionālā teātra aktieris. Filmējies 2012. gada filmā "Sapņu komanda 1935", kā arī filmā "Baltais zvērs". Piedalījies daudzsēriju krimināldrāmā "Krimināllieta iesācējam".

Atsauces 

1977. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Veikkausliiga

Veikkausliiga ir augstākā futbola līga Somijā. Līgā piedalās 12 komandas, katra ar katru spēlējot 3 reizes. Līdz ar to katra komanda sezonas laikā aizvada 33 spēles. Sezona parasti sākas aprīlī un noslēdzas oktobrī. Kopš līgas izveidošanas 1990. gadā visvairāk čempionu titulu (15) ir izcīnījusi Helsinku HJK komanda, kas ir arī pašreizējie čempioni. Somijas čempionāts tiek aizvadīts kopš 1908. gada, un kopā Helsinku HJK ir kļuvis par Somijas čempioniem 31 reizi.

Klubi 2022. gada sezonā

Atsauces

Ārējās saites 
  
 Līgas profils UEFA vietnē 

Futbola līgas
Futbols Somijā
Tālivaldis Āboliņš

Tālivaldis Āboliņš (dzimis , miris ) bija latviešu teātra un kino aktieris. No 1955. līdz 1991. gadam — Jaunatnes teātra aktieris. Filmējies vairākās Rīgas Kinostudijas, kā arī citu studiju filmās.

Biogrāfija 
Tālivaldis Āboliņš dzimis 1932. gadā Rīgā Latvijas armijas virsnieka un grāmatvedes ģimenē. Pēc skolas beigšanas Āboliņš iestājās Rīgas industriālajā politehnikumā, pēc tam — Latvijas Universitātē, lai apgūtu inženiera profesiju. Tomēr lielāka bija interese par teātri. Skolas gados Āboliņš piedalījās Rīgas Pionieru pils dramatiskajā pulciņā. Jau pēc Rīgas industriālā politehnikuma beigšanas Āboliņš nokārtoja iestājeksāmenus Maskavas Vissavienības valsts kinematogrāfijas institūtā, ko pabeidza 1955. gadā.

Atgriezies Latvijā, Āboliņš tika uzaicināts strādāt Jaunatnes teātrī. Starp pirmajām lomām veiksmīgākās bija Antiņš Raiņa lugā "Zelta zirgs", Emīls izrādē "Emīls un Berlīnes zēni". Vēlāk tēlojis Mintautu Raiņa lugā "Indulis un Ārija", Jēru Maigumu uzvedumā "Leģenda par Pūcesspieģeli", kā arī daudzas citas lomas. 1965. gadā Āboliņam piešķira Latvijas PSR Nopelniem bagātā mākslas darbinieka goda nosaukumu.

Tālivaldis Āboliņš bija precējies ar aktrisi Veru Singajevsku. Ģimenē bija divi dēli — Gundars Āboliņš (aktieris) un Māris Āboliņš (skaņu režisors Latvijas televīzijā).

Āboliņš strādāja Jaunatnes teātrī līdz pat savai nāvei 1991. gadā. Apglabāts Rīgas Meža kapos.

Filmogrāfija 
 1958 — "Svešiniece ciemā"
 1959 — "Ilze"
 1978 — "Rallijs"
 1979 — "Nepabeigtās vakariņas"
 1981 — "Limuzīns Jāņu nakts krāsā"
 1981 — "Atcerēties vai aizmirst"
 1982 — "Īsa pamācība mīlēšanā"
 1982 — "Tarāns"
 1984 — "Kad bremzes netur"
 1984 — "Fronte tēva pagalmā"
 1985 — "Dubultslazds"
 1986 — "Aizaugušā grāvī viegli krist"
 1989 — "Fa minors"
 1989 — "Zītaru dzimta"
 1990 — "Alberts Einšteins" (VDR TV seriāls)
 1991 — "Ness un Nesija: pêc Vika pasakas motiviem" (animācijas filma, balss)
 1991 — "Mērnieku laiki"

Atsauces

Ārējās saites 

1932. gadā dzimušie
1991. gadā mirušie
Latviešu kinoaktieri
Latviešu teātra aktieri
Latvijas kinoaktieri
Latvijas teātra aktieri
Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Jaunatnes teātra aktieri
Rīgā dzimušie
FC Vaduz

FC Vaduz  ir Lihtenšteinas futbola klubs no Vaducas. Dibināts 1932. gadā, spēlē Šveices futbola līgu sistēmā, pašlaik spēcīgākajā līgā — Šveices Superlīgā. Tas saistīts ar to, ka Lihtenšteinā patstāvīga līga netiek organizēta. Klubs piedalās Lihtenšteinas kausa izcīņā, kurā ir uzvarējis 47 reizes. Tas ir izcīnīto vietējo kausu rekords starp visu valstu klubiem. Kā valsts kausa ieguvēji bieži pārstāv Lihtenšteinu UEFA Eiropas līgā. Mājas spēles komanda aizvada Rheinpark stadionā.

Sasniegumi 
 Lihtenšteinas kauss
 Kausa ieguvēji (47): 1949, 1952, 1953, 1954, 1956, 1957, 1958, 1959, 1960, 1961, 1962, 1966, 1967, 1968, 1969, 1970, 1971, 1974, 1980, 1985, 1986, 1988, 1990, 1992, 1995, 1996, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
 Finālisti (13): 1946, 1947, 1948, 1950, 1951, 1955, 1972, 1977, 1984, 1987, 1991, 1997, 2012
 Lihtenšteinas čempionāts (1934—1937)
 Čempioni (1): 1936
 Šveices Izaicinājuma līga
 Čempioni (3): 2002–03, 2007–08, 2013–14
 Vicečempioni (3): 2003–04, 2004–05, 2019–20

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Kluba profils UEFA vietnē 

Lihtenšteinas futbola klubi
Voldemārs Šoriņš

Voldemārs Šoriņš (dzimis  Liepājā) ir latviešu aktieris.

Bērnību pavadījis Vērgalē, kur gājis vietējā skolā. Mācījies Liepājas 1. vidusskolā. Skolas laikā dejojis sarīkojuma dejas, piedalījies daiļlasīšanas konkursos, darbojies vokālajā kvartetā un skolas teātra pulciņā, kā arī Liepājas kultūras namā dejojis tautas dejas. Absolvējis konservatorijas Teātra nodaļu.

1975. gadā nokļuvis Drāmas teātrī (tagad - Nacionālais teātris).

Kopā ar Zigurdu Neimani bija pirmā latviešu seriāla "Dzīvoklis" režisors un scenārija autors.

Atsauces 

1952. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Maija Arvena Ozoliņa

Maija Arvena Kalniņa, arī Maija Arvena un Maya Arwen (dzimusi kā Maija Arvena Ozoliņa  Smiltenē) ir latviešu aktrise.

Maija Arvena 2015. gadā ASV ieguvusi bakalaura grādu aktiermākslā kopā ar filmu aktrises kvalifikāciju.

Amerikas periodā filmējusies dažādos projektos un īsfilmās, tostarp Permission (režisors Džuns Kuans) un Granny Murderer. Maija ir filmējusies arī populārās grupas The Lonely Island videoklipā (25 miljoni skatītāju)  kopā ar tādām zvaigznēm kā reperis P.Diddy un aktieris Pols Rads. 

Latvijā filmējusies TV seriālā Viņas melo labāk, filmā "Ko zina klusā Gerda" un "Baltu ciltis". Kā filmu aktrise viņa debitēja 2018. gada spēlfilmā "Nameja gredzens".

Šobrīd Maija strādā Latvijā un piedalās «LMT Straumes» video sērijas stāstu par Latvijas filmām Latvijas simtgadei veidošanā.

Atsauces 

1988. gadā dzimušie
Smiltenē dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Jānis Skanis

Jānis Skanis (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Dzimis 1951. gadā Jaunjelgavā. Mācījās Jaunjelgavas vidusskolā, vēlāk Biržu internātpamatskolā, kur nodarbojās ar vieglatlētiku, bija Latvijas čempions augstlēkšanā. Kopš 1975. gada ir Nacionālā teātra aktieris. Piedalījies arī Latvijas Nacionālās operas un baleta operetē "Sikspārnis".

Filmogrāfija 
Attēlojis lomas filmās 
 "Izmeklēšanā noskaidrots" (1981), 
 "Kliedz!" (2004), 
 "Četri mielasti" (2012).

Atsauces

Ārējās saites 
 Jānis Skanis filmas.lv
 

1951. gadā dzimušie
Aizkraukles novadā dzimušie
Jaunjelgavā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Latvijas Nacionālā teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Atzinības krusta virsnieki
Āris Matesovičs

Āris Matesovičs (dzimis 1992. gada 7. septembrī Lielvārdē) ir latviešu aktieris.

Ā. Matesovičs mācījies Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskolā un Rīgas 64. vidusskolā. Pamatskolas laikā darbojās improvizācijas teātrī. Vidusskolas laikā dejojis tautas dejas.

2016. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas aktierkursu. Studiju laikā iesaistījies jauno aktieru trupā "Skaistais dzīvnieks" (kopš 2017. gada darbojas ar nosaukumu "Kvadrifrons") kuras sastāvā piedalījies izrādēs: A. Kivirehka "Trīs stāsti" (2015), K. Vērdiņa "Dīvainie svētki" (2015), K. Meļļa "Himna" (2018), K. Meļļa, A. Strazdas "Perturbons" (2019), E. Melnalkšņa "Zvēri ir nemierīgi" (2019) u.c. 

Sadarbībā ar režisoru Vladislavu Nastavševu atveidojis vairākas lomas Ģertrūdes ielas teātrī iestudētajā S. Uhanova stāstu dramatizējumā "Melnā sperma" (2015), Jaunajā Rīgas teātrī atveidojis Mamaševa lomu (A. Marienhofa "Ciniķi", 2017) un dažādas lomas V. Nastavševa autorkompozīcijā "Cerību ezers aizsalis" (2018). Piedalījies "Dirty Deal Teatro" izrādē J. Kļavas "Dvēseļu utenis" (2017).

Atveidojis Kaspara lomu seriālā "UgunsGrēks" un Harija lomu seriālā "Viss pa jaunam". Atveidojis galveno vīriešu lomu kinofilmā "Blakus" (2019).

Par lomām izrādēs "Cerību ezers aizsalis" un "Dvēseļu utenis" izvirzīts "Spēlmaņu nakts" balvai nominācijā "Gada labākais jaunais skatuves mākslinieks".

Atsauces 

1992. gadā dzimušie
Lielvārdē dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Ogres novadā dzimušie
Karadža

Karadža (, ) ir pilsēta Irānā, Elbursa ostāna administratīvais centrs. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 1,97 miljoni iedzīvotāji. Pēc šī rādītāja tā ir ceturtā lielākā Irānas pilsēta. Pilsēta atrodas 20 km uz rietumiem no Irānas galvaspilsētas Teherānas, Elbursa kalnu pakājē. Pēc Kepena klimata klasifikācijas Karadžā ir auksts pustuksnešu klimats (BSk).

Irānas pilsētas
Viktors Ellers

Viktors Ellers (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris un autosportists.

Aktiermeistarību apguvis Klaipēdas Universitātē. Kopš 2009. gada piedalās Liepājas teātra izrādēs. Piedalījies arī Dirty Deal Teatro izrādē "Kolekcionārs".

Atveidojis Jēkaba lomu seriālā "Eņģeļu māja" un Teo lomu seriālā "Nemīlētie".

Viktors Ellers piedalījies rallijā kā stūrmanis Māra Druvas ekipāžā. Vēlāk braucis kā pilots kopā ar sievu Zani kā stūrmani. Pēc aiziešanas no rallija piedalās Latvijas un Baltijas rallijkrosa čempionātos.

Atsauces 

1986. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Klaipēdas Universitātes absolventi
Rīgā dzimušie
Arno Upenieks

Arno Upenieks (dzimis ; miris ) bija latviešu aktieris.

Absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Tā kā pēc konservatorijas nav ticis Drāmas teātrī, aizbraucis uz Liepājas teātri. Nacionālā teātra izrādēs piedalījies kopš 1957. gada.

Filmējies seriālos "Cerību iela 21" un "UgunsGrēks", kā arī filmā "Džimlai rūdi rallallā".

Miris 2018. gada 28. novembrī

Atsauces 

Latviešu teātra aktieri
The New Saints F.C.

The New Saints F.C. ir Velsas futbola klubs, kas pārstāv Lansantfraidas ciemu Povisas grāfistē, Velsā, un Osvestrijas pilsētu Šropšīras grāfistē, Anglijā. Klubs dibināts 1959. gadā kā Llansantffraid FC. No 1997. līdz 2006. gadam kluba nosaukums bija Total Network Solutions FC, 2003. gadā apvienojās ar Oswestry Town FC, iegūstot pašreizējo nosaukumu. Spēlē Velsas Premjerlīgā, 13 reizes kļuvuši par tās čempioniem. Mājas spēles aizvada Park Hall stadionā Osvestrijā.

Sasniegumi 
 Velsas Premjerlīga
 Čempioni (14): 1999–00, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2009–10, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2021–2022
 Vicečempioni (7): 2001–02, 2002–03, 2003–04, 2007–08, 2010–11, 2019–20, 2020–21
 Velsas kauss
 Kausa ieguvēji (7): 1995–96, 2004–05, 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2018–19
 Finālisti (3): 2000–01, 2003–04, 2016–17
 Velsas līgas kauss
 Kausa ieguvēji (9): 1994–95, 2005–06, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
 Finālisti (1): 2012–13
 FAW Premier kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2006–07

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Kluba profils UEFA vietnē 

Velsas futbola klubi
Baiba Vanaga

Baiba Vanaga (dzimusi Geķe) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Rīgas Franču licejā. 2005. gadā beigusi Latvijas Kultūras akadēmijas dramatiskā un leļļu teātra aktiera programmu un kļuvusi par Latvijas Leļļu teātra aktrisi.

Atsauces 

Latviešu teātra aktieri
Toms Liepājnieks

Toms Liepājnieks ir latviešu aktieris.

2011. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas aktierkursu pie kursa vadītāja Edmunda Freiberga. Pirms tam studējis arī politoloģiju un uzņēmējdarbību. Filmējies vairākās kinolomās, tai skaitā, filmā "Pelnu sanatorija" (2016). 2019. gadā tēlojis lomas TV seriālos "Sarkanais mežs" un "Markuss", bet 2020. gadā — Jura Katlapa lomu seriālā "Nemīlētie".

Atsauces

Ārējās saites 
 Toms Liepājnieks filmas.lv
 

Latviešu teātra aktieri
Arturs Krūzkops

Arturs Krūzkops (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Kopš 2004. gada ir Nacionālā teātra aktieris.

Gan 2016., gan 2017. gadā ieguvis Spēlmaņu nakts balvas nominācijā "Gada aktieris otrā plāna lomā". 2005. gadā ieguvis "Spēlmaņu nakts" balvu nominācijā "Labākais jaunais skatuves mākslinieks". 2018. gada Krodera balvas nominants.  Arturs Krūzkops saņēma Harija Liepiņa balvu. 

2017.g. un 2019.g. saņēmis Kārļa Sebra ceļojošo gredzenu ,kā labākais Latvijas Nacionālā teātra aktieris.

2016. gadā apprecējies ar Dailes teātra aktrisi Ievu Segliņu.

Atsauces 

1982. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Linfield FC

Linfield F.C.  ir Ziemeļīrijas futbola klubs no Belfāstas. Dibināts 1886. gadā kā Linfield Athletic Club, spēlē Ziemeļīrijas Premjerlīgā. Kopš 1905. gada mājas spēles aizvada Windsor Park stadionā, kurā spēlē arī Ziemeļīrijas futbola izlase. Linfield ir titulētākais Ziemeļīrijas klubs.

Sasniegumi 
Tas ir 56 reizes uzvarējis vietējā čempionātā un 44 reizes Ziemeļīrijas kausa izcīņā.

 Ziemeļīrijas Premjerlīga
 Čempioni (56): 1891, 1892, 1893, 1895, 1898, 1902, 1904, 1907, 1908, 1909, 1911, 1914, 1922, 1923, 1930, 1932, 1934, 1935, 1949, 1950, 1954, 1955, 1956, 1959, 1961, 1962, 1966, 1969, 1971, 1975, 1978, 1979, 1980, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1993, 1994, 2000, 2001, 2004, 2006, 2007, 2008, 2010, 2011, 2012, 2017, 2019, 2020, 2021, 2022
 Vicečempioni (23): 1894, 1899, 1900, 1903, 1928, 1929, 1931, 1948, 1951, 1953, 1957, 1963, 1967, 1968, 1981, 1988, 1998, 1999, 2005, 2009, 2014, 2015, 2016
 Ziemeļīrijas kauss
 Kausa ieguvēji (44): 1891, 1892, 1893, 1895, 1898, 1899, 1902, 1904, 1912, 1913, 1915, 1916, 1919, 1922, 1923, 1930, 1931, 1931, 1936, 1939, 1942, 1945, 1946, 1948, 1950, 1953, 1960, 1962, 1963, 1970, 1978, 1980, 1982, 1994, 1995, 2002, 2006, 2007, 2008, 2010, 2011, 2012, 2017, 2021
 Finālisti (20): 1894, 1914, 1918, 1926, 1932, 1937, 1941, 1944, 1958, 1961, 1966, 1968, 1973, 1975, 1976, 1977, 1983, 1985, 1992, 2001

Sezonas

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Kluba profils UEFA vietnē 

Ziemeļīrijas futbola klubi
Valdis Liepiņš (aktieris)

Valdis Liepiņš (dzimis  Siguldā, miris 
) bija latviešu aktieris un režisors.

Biogrāfija 
Mācījās Siguldas 1. vidusskolā un Siguldas bērnu mūzikas skolas vijoles klasē. 1984. gadā iestājās Jāzepa Vītola Latvijas Valsts Konservatorijas Kultūras un mākslas zinātņu fakultātes Teātra nodaļā, neilgi pēc tam viņu iesauca Padomju armijas obligātajā karadienestā, dienēja Baltijas kara apgabala karavīru ansamblī “Zvaigznīte”. Pēc dienesta turpināja mācības Konservatorijā, kuru beidza 1990. gadā.

No 1990. līdz 2012. gadam Liepiņš strādāja Dailes teātrī. Starp pazīstamākajām lomām bija Andris Rutku Tēva “Vella kalpi” (1991), Pjērs Maršāna “Publikai skatīties aizliegts” (1991), titulloma Lāgerlēvas darbā ”Gesta Berlings” (1993), Romeo Šekspīra lugā “Romeo un Džuljeta” (1994), titulloma Korneija lugā “Sids” (1995). No 1994. gada uzsāka arī režisora darbu. Režisējis Raimonda Paula un Māras Zālītes muzikālo izrādi “Meža gulbji”, Māras Zālītes un Ulda Marhilēviča dziesmuspēli “Tobāgo!”, Raimonda Paula un Guntara Rača muzikālo izrādi “Leģenda par zaļo jumpravu”.

Attēlojis lomas filmās "Mans draugs — nenopietns cilvēks" (1976), "Atcerēties vai aizmirst" (1982), "Cilpā" (1991), "Vecās pagastmājas mistērija" (2000), "Ķīlnieks" (2006).

Bijis precējies ar aktrisi Rēziju Kalniņu. Dzīves pēdējos gados cīnījies ar depresiju un alkoholismu, izdarījis pašnāvību.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Valdis Liepiņš filmas.lv

1966. gadā dzimušie
2017. gadā mirušie
Latvijas aktieri
Dailes teātra aktieri
Siguldā dzimušie
Pašnāvnieki
Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā

Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizikā (). Tās ir ikgadējs apbalvojums par atklājumiem fizioloģijā vai medicīnā, kas devuši labumu cilvēcei. Nobela prēmija fizikā ir viena no piecām Alfrēda Nobela dibinātajām Nobela prēmijām (izveidota saskaņā ar Nobela 1895. gadā parakstīto testamentu). Kopš 1901. gada to piešķir Karolinskas institūts (no 1977. gada — Karolinskas institūta Nobela asambleja). Apbalvošanas ceremonija norisinās Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā). Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē. Katram Nobela prēmijas laureātam fizioloģijā vai medicīnā tiek pasniegta zelta medaļa, diploms un naudas balva.

Daži fakti 
 Pirmo Nobela prēmiju fizikā 1901. gada 10. decembrī saņēma vācu fiziologs Emīls fon Bērings.
 Līdz 2021. gadam pasniegtas 112 Nobela prēmijas fizioloģijā vai medicīnā (224 laureātiem). Starp 224 laureātiem, kas saņēmuši Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā, ir 12 sievietes.
 Pirmā sieviete, kas saņēmusi Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā, bija amerikāniete Gērtija Kori (1947. gadā).
 Deviņas reizes prēmija nav pasniegta — galvenokārt Pirmā un Otrā pasaules kara laikā (1915, 1916, 1917, 1918, 1921, 1925, 1940, 1941, 1942). Piecas reizes kritērijiem atbilstošu kandidātu trūkuma dēļ prēmija par attiecīgo gadu tika piešķirta nākamajā gadā (1914, 1922, 1926, 1938, 1943).
 1939. gadā Ādolfs Hitlers aizliedza vācu zinātniekiem saņemt piešķirtās Nobela prēmijas. Starp tiem bija arī Nobela prēmijas laureāts fizioloģijā vai medicīnā Gerhards Domagks. Vēlāk gan viņš saņēma Nobela zelta medaļu un diplomu, bet naudas balvu nesaņēma.

Laureāti

1901—1910

1911—1920

1921—1930

1931—1940

1941—1950

1951—1960

1961—1970

1971—1980

1981—1990

1991—2000

2001—2010

2011—2020

2021—pašlaik

Atsauces

Ārējās saites 

 Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā
Jaunsardze

Jaunsardze ir Aizsardzības ministrijas vadīta jauniešu interešu izglītības forma, kuras mērķis ir jauniešu izglītošana valsts aizsardzības jomā. Jaunatnes izglītošanu valsts aizsardzības jomā organizē un nodrošina Jaunsardzes un informācijas centrs, kas ir aizsardzības ministra pakļautībā esoša tiešās pārvaldes iestāde. Jaunsardzē var iestāties brīvprātīgi jebkurš jaunietis vecuma no 10 līdz 21 gadu vecumam. 2021. gadā Latvijā bija 6125 jaunsargi, kuri ir sadalīti 5 nodaļās.

Ārējās saites 
 Jaunsardzes un informācijas centrs

Atsauces 

Jauniešu organizācijas
Suecas līcis

Suecas līcis (, khalīǧ as-suwais) ir līcis, kas atrodas Sarkanās jūras ziemeļos un atdala Sīnāja pussalu no pārējās Ēģiptes. Cauri līcim notiek intensīva kuģu satiksme, jo līča ziemeļos atrodas Suecas kanāls, kas savieno līci (Sarkano jūru un līdz ar to Indijas okeānu) ar Vidusjūru. Lielākās pilsētas līča krastos ir Suvaisa (Sueca), Rās Sudra, Ainsuhna, Zaafarāna, Abū Zenīma, Abū Rudeisa, Rāsgāriba un Tūra.

Indijas okeāna līči
Ēģiptes ģeogrāfija
Kaspars Kārkliņš

Kaspars Kārkliņš (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Klaipēdas Universitātē. Kopš 2009. gada piedalās Liepājas teātra izrādēs. Piedalījies arī Goda teātra veidotajā izrādē "Dērbijas vergi". Filmējies seriālos "Viss pa jaunam!" un "Nemīlētie".

Atsauces 

1987. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Agris Māsēns

Agris Māsēns (dzimis  Talsos) ir latviešu aktieris un režisors.

1973. gadā beidzis Rīgas kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu. 1982. gadā Maskavā absolvējis Borisa Ščukina teātra skolas Režijas nodaļu.

Strādājis par māksliniecisko vadītāju Gaujienas kultūras namā un Ērģemes klubā. Valmieras drāmas teātra aktieris kopš 1968. gada. Strādā par režisoru Smiltenes Tautas teātrī.

Atsauces 

1947. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Jānis Vimba

Jānis Vimba (dzimis  Siguldā) ir latviešu aktieris, teātra režisors un Nacionālā teātra direktors.

Beidzis Krimuldas vidusskolu. Paralēli mācījies arī Krimuldas mūzikas skolā un Krimuldas mākslas skolā. Tāpat 15 gadus nodejojis deju studijā "Dzirnas".

Absolvējis Latvijas Lauksaimniecības universitātes Ekonomikas fakultāti. 2003. gadā iestājies Latvijas Kultūras akadēmijā, kur mācījies aktiermeistarību Pētera Krilova un Annas Eižvertiņas vadībā. 2007. gadā akadēmiju absolvējis un kļuvis par Nacionālā teātra aktieri. Tēlojis lomas arī filmās: "Vīrietis akvārijā" (2007), "Kontrolieris" (2009), "Sapņu komanda 1935" (2012). 2019. gadā tēlojis lomu TV seriālā "Sarkanais mežs", vēl piedalījies seriālos "Ugunsgrēks" un "Viņas melo labāk".

Strādājis arī par vecāko referentu Finanšu ministrijā un jaunāko referentu Pašvaldību lietu pārvaldē.

 sācis pildīt Latvijas Nacionālā teātra direktora pienākumus.

Atsauces

Ārējās saites 
 Profils vietnē filmas.lv

1979. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri