joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jānis Lūsis (diplomāts)

Jānis Lūsis (1945) ir latviešu ķīmiķis un diplomāts, Latvijas vēstnieks Apvienotajā Karalistē (1992–1996) un Īrijas Republikā (1993—1996), Latvijas vēstnieks Kanādā (1998—2002), Latvijas vēstnieks Itālijā, Sanmarīno un Maltā (2002—2006).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1945. gada 2. jūnijā latviešu bēgļu ģimenē pēc Otrā pasaules kara beigām Sabiedroto okupētajā Vācijā, 1949. gadā kopā ar vecākiem izceļoja uz Kanādu. 1972. gadā beidza ķīmijas studijas Toronto Universitātē. 1973. gadā Makmastera univeristātē (McMaster University) Hamiltonā aizstāvēja ķīmijas doktora grādu, strādāja ķīmijas rūpniecības uzņēmumos Kanādā (1973-1986). 

No 1986. gada augusta darbojās Latvijas sūtniecībā ASV Vašingtonā kā 2. sekretārs, 1. sekretārs (1987), padomnieks (1991). Piedalījās Latvijas diplomātiskā un konsulārā dienesta darbinieku apspriedēs (1989, 1990) un Neatkarīgās Latvijas ārlietu dienesta darbinieku apspriedē Vašingtonā 1991. gada aprīlī.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija LR Ārlietu ministrijas (ĀM) Administratīvā departamenta direktors (1991-1992), Latvijas vēstnieks Apvienotajā Karalistē (1992-1996) un Īrijā ar rezidenci Londonā, ĀM Inspektorāta ģenerālinspektors (1997-1998), Latvijas vēstnieks Kanādā (1998-2002), Latvijas vēstnieks Itālijā (2002-2006), arī Sanmarīno un Maltā ar rezidenci Romā.

Atsauces 

1927. gadā dzimušie
2004. gadā mirušie
Latvijas vēstnieki Apvienotajā Karalistē
Latvijas vēstnieki Itālijā
Kanādas latvieši
Latvijas vēstnieks Vācijā

Latvijas vēstnieks Vācijā ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Vācijas Federatīvajā Republikā. Vēstnieka rezidence atrodas Reinercas ielā  40/41 (Reinerzstrasse 40/41) Berlīnē.

Jau nedēļu pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gada 25. novembrī Vācijas valdība provizoriski atzina Latvijas Tautas padomi par patstāvīgu varu un Pagaidu valdību par tās izpildinstitūciju.
Diplomātiskās attiecības starp Latviju un Vāciju nodibināja 1921. gada 1. februārī, kad Vācija de iure atzina Latvijas valsts pastāvēšanu.

Sūtņu un vēstnieku uzskaitījums 
 Oskars Voits, 1921. – 1932., no 1920. gada Latvijas diplomātiskais priekšstāvis Vācijā, no 1921. gada ārkārtējo sūtnis un pilnvarotais ministrs Vācijā un Šveicē (1921–1932), Nīderlandē un Ungārijā (1925–1932) ar rezidenci Burggrāfu ielā 13 (Burggrafenstraße 13) Berlīnē
 Edgars Krieviņš, 1932. – 1935. ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Vācijā, Austrijā (1933—1935) un Nīderlandē (1933—1935) ar rezidenci Burggrafenstraße 13 Berlīnē
 Hugo Celmiņš, 1935. – 1938. ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Vācijā, Austrijā un Nīderlandē ar rezidenci Burggrafenstraße 13 Berlīnē
 Edgars Krieviņš, 1938. – 1940. ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Vācijā un Nīderlandē ar rezidenci    Burggrafenstraße 13 Berlīnē

 Egīls Levits, 1992. – 1993. ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks VFR un Šveicē ar rezidenci Adenauera alejā 110 Bonnā
 Andris Ķesteris, 1994. – 1998. ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks VFR ar rezidenci ar rezidenci Adenauera alejā 110 Bonnā 
 Andris Teikmanis, 1998. – 2002. ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks VFR ar rezidenci ar rezidenci Bonnā, no 2000. gada Berlīnē
 Mārtiņš Virsis, 2002. – 2008. ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks VFR ar rezidenci Berlīnē
 Ilgvars Kļava, 2008. - 2013. ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks VFR ar rezidenci Berlīnē
 Elita Kuzma, 2013. - 2017. ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece VFR ar rezidenci Berlīnē
 Inga Skujiņa, kopš 2017. ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece VFR ar rezidenci Berlīnē

Atsauces
Dorians Finijs-Smits

Dorians Laurenss Finijs-Smits (; dzimis  Portsmutā) ir amerikāņu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2022. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Dalasas "Mavericks".

Karjera 
Pēc labas vidusskolu basketbola karjeras D. Finijs-Smits nokļuva Virdžīnijas Tehniskās Universitātes basketbola komandā, bet pēc tam pārcēlās uz Floridas Universitātes leģendāro studentu komandu "Gators". Atbilstoši NCAA noteikumiem, vienu sezonu viņš bija spiests izlaist.

D. Finijs-Smits netika izvēlēts 2016. gada NBA draftā, taču viņš noslēdza līgumu ar Dalasas "Mavericks" un pievienojās komandai 2016. gada NBA Vasaras līgā, bet pēc tam saglabāja vietu komandā arī treniņnometnē un sekojošajā NBA sezonā. Jau kopš pirmās sezonas kļuva par pastāvīgu rotācijas spēlētāju, aizvadot vairāk nekā 20 minūtes laukumā vidēji spēlē. 2019. gada jūlijā "Mavericks" noslēdza ar spēlētāju jaunu līgumu, kas paredzēja 12 miljonu dolāru atalgojumu trīs gadu laikā. 2019.—2020. gada NBA sezonā viņš nostiprinājās komandas starta pieciniekā. 2020. gada 8. augusta spēlē pret Milvoki "Bucks" D. Finijs-Smits iemeta 27 punktus, kas bija spēlētāja karjeras rekords.

2022. gada februārī klubs un spēlētājs vienojās par jaunu līgumu, kas paredz 52 miljonu dolāru atlīdzību 4 gadu laikā. 2022. gada 30. martā uzvarā pār Klīvlendas "Cavaliers" (120—112) D. Finijs-Smits iemeta 28 punktus, kas kļuva par spēlētāja karjeras rekordu.

Statistika NBA

Regulārā sezona 

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| 81 || 35 || 20,3 || 37,2 || 29,3 || 75,4 || 2,7 || 0,8 || 0,6 || 0,3 || 4,3
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| 21 || 13 || 21,3 || 38,0 || 29,9 || 73,3 || 3,6 || 1,2 || 0,5 || 0,2 || 5,9
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| 81 || 26 || 24,5 || 43,2 || 31,1 || 70,9 || 4,8 || 1,2 || 0,9 || 0,4 || 7,5
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| 71 || 68 || 29,9 || 46,6 || 37,6 || 72,2 || 5,7 || 1,6 || 0,6 || 0,5 || 9,5
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 254 || 142 || 24,4 || 42,6 || 33,0 || 72,5 || 4,3 || 1,2 || 0,7 || 0,4 || 6,9

Izslēgšanas spēles 

|-
| style="text-align:left;"| 2020
| style="text-align:left;"| "Mavericks"
| 6 || 6 || 31,8 || 44,2 || 36,7 || 80,0 || 5,7 || 3,2 || 1,2 || 0,5 || 10,2
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 6 || 6 || 31,8 || 44,2 || 36,7 || 80,0 || 5,7 || 3,2 || 1,2 || 0,5 || 10,2
|}

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Virdžīnijā dzimušie
ASV basketbolisti
Vieglie uzbrucēji
Dalasas "Mavericks" spēlētāji
Sīksikspārņi

Sīksikspārņu apakškārta (Microchiroptera) ir viena no divām sikspārņu kārtas apakškārtām. Otra sikspārņu apakškārta ir dižsikspārņi. Atšķirībā no dižsikspārņiem, sīksikspārņi izmanto eholokāciju (tikai dažām dižsikspārņu sugām arī raksturīga eholokācija), kā arī sīksikspārņiem otrajam pirkstam trūkst nags, savukārt dižsikspārņiem (izņēmot Nyctimene ģints sugas) nav astes.

Klasifikācija

Ārējās saites 

Sikspārņi
Latvijas vēstnieks Krievijā

Latvijas Republikas vēstnieks Krievijas Federācijā () ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Krievijas Federācijā. Latvijas Republikas vēstniecība Krievijas Federācijā kopš 1991. gada atrodas Čapligina ielā 3 Maskavā.
 
1920. gada 11. augustā Latvijas Republika un Krievijas Sociālistiskā Federatīvā Padomju Republika noslēdza miera līgumu.
Pirmais Latvijas sūtnis Krievijā Jānis Vesmanis iesniedza akreditācijas vēstuli 1920. gada 2. novembrī.

Latvijas vēstniecība Krievijā atjaunoja savu darbību 1991. gada maijā kā Latvijas Republikas Ministru padomes pārstāvniecība PSRS Ministru padomē, vēl pirms PSRS Valsts domes lēmuma par Latvijas Republikas neatkarības atzīšanu 1991. gada 6. septembrī.
1992. gada 4. februārī Jānis Peters kā Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks iesniedza akreditācijas vēstuli Krievijas Federācijas prezidentam Borisam Jeļcinam.

Sūtņu un vēstnieku uzskaitījums 
 
 Jānis Vesmanis (1920—1921), Latvijas sūtnis Krievijas SFPR
 Ēriks Mārtiņš Feldmanis (1921—1923), ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Krievijas SFPR, no 1922. gada 30. decembra PSR Savienībā (Krievijas PFSR, Aizkaukāza PFSR, Baltkrievijas PSR un Ukrainas PSR).
 Kārlis Ozols (1923—1929), ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs PSRS
 Jānis Seskis (1929—1932), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs PSRS
 Alfrēds Bīlmanis (1932—1935), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs PSRS
 Roberts Liepiņš (1935—1936), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs PSRS
 Fricis Kociņš (1936—1940), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs PSRS

 Jānis Peters (1991—1997), Latvijas Republikas valdības pilnvarotais pārstāvis Maskavā (1991—1992) un ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Krievijas Federācijā (1992—1997)
 Imants Daudišs (1997—2001), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Krievijas Federācijā
 Normans Penke (2001—2005), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Krievijas Federācijā
 Andris Teikmanis (2005—2008), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Krievijas Federācijā
 Edgars Skuja (2008—2012), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Krievijas Federācijā
 Astra Kurme (2012—2017), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Krievijas Federācijā
 Māris Riekstiņš (no 2017), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Krievijas Federācijā

Skatīt arī 
 Latvijas Republikas vēstniecība Krievijas Federācijā

Atsauces
Haifona

Haifona (, ) ir pilsēta Vjetnamas ziemeļos, centrālās pakļautības pilsēta. 2015. gadā Haifonā dzīvoja 2,10 miljoni iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir trešā lielākā Vjetnamas pilsēta aiz Hošiminas un Hanojas.

Ārējās saites 

Vjetnamas pilsētas
Žoržs de la Šapels

Žoržs de la Šapels (; dzimis , miris ) bija franču tenisists, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

Viņš 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē ieguva bronzas medaļu vīriešu dubultspēļu turnīrā. Viņa pārinieks bija Andrē Prevo. Viņi pusfinālā piekāpās Jauktās komandas pārstāvjiem Maksam Dekužī un Bezilam de Garmendijam. 

 Olimpisko spēļu rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Žoržs de la Šapels (SOK profils) 
 Žoržs de la Šapels (Olympedia.org) 
 Žoržs de la Šapels (Sports Reference profils) 

1868. gadā dzimušie
1923. gadā mirušie
Francijas tenisisti
Francijas sportisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Tenisisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1900. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki tenisā
Francijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Latvijas vēstnieks Francijā

Latvijas Republikas vēstnieks Francijas Republikā ir Latvijas Republikas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks, kurš pilda oficiālā pārstāvja amatu Francijā. Vēstniecība kopš 1997. gada atrodas 6 villa Saïd Parīzē.

1940. gada vasarā Latvijas sūtnis Oļģerds Grosvalds pēc Parīzes okupācijas pārcēlās uz Višī, bet Latvijas sūtniecības ēku Pronī ielā 8 (8 rue de Prony) Parīzē Vācijas okupācijas vara nodeva savai tālaika sabiedrotajai Padomju Savienībai.

Kad pēc Otrā pasaules kara beigām Latvijas sūtniecība pārcēlās uz Parīzi, Grosvalds saglabāja personiskā ministra titulu. Francija gan neatzina padomju okupācijas laika Latvijas PSR valsts varas un pārvaldes iestādes par likumīgām, tomēr atstāja  Latvijas sūtniecības ēku PSRS pārvaldībā, kas tur iekārtoja savu pārstāvniecību UNESCO. 
2003. gadā Francijas valdība piekrita šo ēku atpirkt no Latvijas par 3,96 miljoniem eiro.

Sūtņu un vēstnieku uzskaitījums 

 Oļģerds Grosvalds (1919—1924), kopš 1919. gada jūlija Latvijas Pagaidu valdības diplomātiskais pārstāvis, rezidējošais ministrs, no 1921. gada maija līdz 1924. gada augustam Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā. Sūtnis arī Beļģijā un Nīderlandē (1921—1924) ar rezidenci Parīzē.
 Miķelis Valters  (1924—1926), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā. Sūtnis arī Spānijā un Portugālē ar rezidenci Parīzē.
 Vilis Šūmanis (1926—1933), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā. Sūtnis arī Spānijā un Portugālē ar rezidenci Pronī ielā 8 Parīzē.
 Fēlikss Cielēns (1933—1934), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā. Sūtnis arī Spānijā un Portugālē ar rezidenci Pronī ielā 8 Parīzē.
 Oļģerds Grosvalds (1934—1962), Latvijas ārkārtējais sūtnis un pilnvarotais ministrs Francijā un Spānijā ar rezidenci Pronī ielā 8 Parīzē un Višī. Pēc kara saglabāja personiskā ministra titulu un turpināja vadīt Latvijas sūtniecību Parīzē.

 Aina Nagobads–Ābols (1992—1997), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Francijā ar rezidenci 14 boulevard Montmartre
 Sandra Kalniete (1997—2003), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Francijā ar rezidenci 6 villa Saïd
 Rolands Lappuķe (2003—2008), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Francijā
 Jānis Kārkliņš (2008—2010), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Francijā
 Sanita Pavļuta-Deslandes (2010—2016), Latvijas ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece Francijā 
 Imants Lieģis (2016—2020), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Francijā
 Eduards Stiprais (kopš 2020), Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Francijā un pārstāvis Starptautiskajā Frankofonijas organizācijā

Atsauces
2047. gads

2047. gads () būs parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies otrdienā.

Gaidāmie notikumi 

 Jūlijs - METI ziņojums Teen Age Message, kas tika sūtīts no 70-metru Eipatorijas planetārā radara, sasniegs zvaigzni 47 UMa.
 1. jūlijs - pašreizējai viena valsts, divas sistēmas sistēmai ar Honkongu, kas tika garantēta 50 gadus kopš 1997. gada 1. jūlija, saskaņā ar Honkongas pamatlikumu beigsies derīguma termiņš. Vienošanos 1997. gadā ierosināja Dens Sjaopins, lai risinātu Hongkongas atkalapvienošanos ar Ķīnas tautas republiku, un tā tika noteikta Ķīnas un Lielbritānijas kopīgajā deklarācijā 1984. gadā. Tas, kas tiks darīts, nav noteikts nevienā dokumentā.
 31. decembris - ir iespēja, ka pēc šī datuma darbi, kas publicēti laika periodā no 1978. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim ASV nonāks brīvā izmantošanā. Spēkā esošais Amerikas Savienoto Valstu autortiesību likums īpaši aizliedz jebkuram šajā laika posmā radītam darbam automātiski nonākt publiskā lietošanā pirms šī datuma.

Atsauces
Miša Kolinss

Dmitrijs "Miša" Kolinss (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un autors, labāk zināms ar eņģeļa Kastiela lomu seriālā Supernatural.

Filmogrāfija 

Viņam ir arī bijušas periodiskās lomas tādos seriālos kā Ātrā palīdzība un 24, un bija viesu loma NCIS, Nip/Tuck, NYPD Blue, CSI Lasvegasa. CSI Ņujorka, Monks un Amulets. Uz lielajiem ekrāniem viņš galvenokārt ir zināms ar lomu filmā ar nosaukumu Karla par sērijveida slepkavu Polu Bernardo, filmu par kuru pats ir teicis, ka nožēlo, ka piedalījies tajā dēļ īstās dzīves notikumu dabas, uz kuriem filma ir balstīta. Kā arī filmā Dzīve, pārtraukta.

Labdarība un rakstniecība 

Kolinss arī kopā ar savu sievu Vikiju Kolinsu sarakstīja un izdeva ēdienu gatavošanas grāmatu, tika ziņots ka liela daļa no grāmatas ienākumiem nonāca labdarības organizācijai kas specializējas ēdienu uzturā.

Viņš ir arī publicējošs dzejnieks. Viņa dzejas, ieskaitot "Baby Pants" un "Old Bones", var atrastir atrodamas Columbia Poetry Review #21 2008. gada izdevumā.

Kolinss arī ir līdz-dibinātājs valdes priekšsēdētājs Random Acts, organizācijai, kura veltīta lai dotu finansējumu un iedvesmotu laipnas rīcības visapkārt pasaulē. Kolinss nodibināja arī The Greatest International Scavenger Hunt the World Has Ever Seen (GISHWHES) 2011. gadā, ieejas maksa par internacionālo sacensību iet labdarībai Random Acts, un 2012. gadā GISHWHES uzstādija pasaules rekordu par visvairāk brīvprātīgo kuri pieteicās izpildīt kādu jauku rīcību.

ASV televīzijas aktieri
1974. gadā dzimušie
Kinoaktieri
Bostonā dzimušie
Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Kroketa sacensības tika aizvadītas Buloņas mežā no 1900. gada 28. jūnija līdz 22. jūlijam. Sacensībās startēja 10 sportisti, 7 vīrieši un 3 sievietes, visi sportisti pārstāvēja Franciju. Sacensības tika aizvadītas 3 disciplīnās.

Informācijas par sacensību norisi un pašiem dalībniekiem praktiski nav. Ir zināms, ka pirmā disciplīna, kas tika aizvadīta, bija dubultspēļu turnīrs, lai gan nav skaidrs, vai uzvarējušajam Francijas pārim vispār bija sacensības. Vēlak tika izspēlēti vienspēļu turnīri, vispirms ar vienu bumbu un tad ar divām bumbām. Šī bija pirmā un arī vienīgā reize, kad šis sporta veids bija iekļauts olimpisko spēļu programmā, lai gan 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs tika aizvadīts kroketa variants roke.

Visas olimpiskās medaļas izcīnīja Francijas sportisti. Gastons Omuats bija vienīgais no sportistiem, kas izcīnīja divas zelta medaļas. Vēl pa divām medaļām ir izcīnījuši Žoržs Žoēns un Kretjēns Veideliks.

Medaļu ieguvēji

Medaļnieki

Sportisti ar vairākām medaļām

Medaļu sadalījums starp valstīm 

  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

Pārstāvētās valstis un sportisti 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs kroketa sacensībās startēja 10 sportisti no 1 valsts.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympedia) 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympics) 
 

1900. gada vasaras olimpisko spēļu sporta veidi
Atpakaļ nākotnē 2

"Atpakaļ nākotnē 2" () ir 1989. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Roberts Zemekis, bet scenārija autors — Bobs Geils. Tas ir 1985. gada filmas "Atpakaļ nākotnē" turpinājums un triloģijas "Atpakaļ nākotnē" otrā daļa. Galveno lomu tēlotāji ir Maikls Dž. Fokss, Kristofers Loids, Lija Tomsone un Tomass Vilsons.

Filmas vizuālo efektu veidotāji nominēti Amerikas Kinoakadēmijas balvai, kā arī saņēma BAFTA kino balvu par labākajiem specefektiem.

Sižets 
Filma seko Mārtija Makflaja (Fokss) un viņa drauga Emita Brauna (Loids) piedzīvojumiem, kad viņi ceļo laikā no 1985. uz 2015. gadu, lai neļautu Mārtija dēlam sabojāt Makflaja ģimenes nākotni. Kad viņu lielākais ienaidnieks Bifs Tannens (Vilsons) nozog DeLorean laika mašīnu un izmanto to vēstures mainīšanai savā labā, Mārtijam un Emitam jāatgriežas 1955. gadā, lai atjaunotu laika skalu.

Filmēšana 
Filmas budžets bija 40 miljonu dolāru, tā filmēta paralēli ar tās turpinājumu "Atpakaļ nākotnē 3". Filmēšana sākās 1989. gada februārī, pēc diviem gadiem dekorāciju būvēšanā un scenāriju rakstīšanā. Divi pirmās filmas aktieri Krispins Glovers un Klaudija Velsa neatgriezās otrajā filmā. Velsas tēloto varoni Dženiferu Pārkeri otrajā filmā tēloja Elizabete Šū, savukārt Glovera varoņa Džordža Makflija lomu sižetā samazināja, un Džefrijs Veismens to tēloja stipri grimējies. Glovers veiksmīgi iesūdzēja tiesā Zemecki un Geilu, izmainot to, kā producenti var rīkoties, atņemot lomu vai nomainot tās tēlotāju. Filma "Atpakaļ nākotnē 2" bija arī revolucionārs projekts vizuālo efektu studijai Industrial Light & Magic — papildus digitālajai kompozīcijai studija izmantoja kustības vadības kameru sistēmu VistaGlide, kas ļāva vienam aktierim vienlaikus attēlot ekrānā vairākas personāžus, saglabājot kameras kustību.

Filmas vērtējums 
Filmu "Atpakaļ uz nākotni 2" Universal Pictures izlaida 1989. gada 22. novembrī. Sākotnēji filma saņēma dažādus kritiķu vērtējumus. Tās sākotnējās izrādīšanas laikā visā pasaulē peļņa bija vairāk nekā 332 miljoni ASV dolāru, padarot to par 1989. gada trešo pelnošāko filmu. Laika gaitā filmas vērtējums ir uzlabojies, slavējot sniegumu, sižetu, režisora un operatora darbu, filmas mūziku un nākotnes pareģojumu. Daži kritiķi šo filmu uzskata par vienu no labākajām Zemeka filmām, kā arī par vienu no visu laiku labākajiem filmas turpinājumiem.

Skatīt arī 
 DeLorean DMC-12

Atsauces

Ārējās saites 

 

1989. gada filmas
ASV filmas
Universal Pictures filmas
Amblin Entertainment filmas
Atpakaļ nākotnē
Roberta Zemeka filmas
Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar vienu bumbu

Vienspēles ar vienu bumbu bija viena no trim kroketa disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika 1900. gada 28. jūnijā Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 9 sportisti, 6 vīrieši un 3 sievietes, kuri visi bija no Francijas.

Tā kā šajā disciplīnā startēja tikai sportisti no Francijas, tad arī šīs valsts pārstāvji izcīnīja visas olimpiskās medaļas. Zelta medaļu ieguva Gastons Omuats, sudraba medaļu — Žoržs Žoēns, bet bronzas medaļu — Kretjēns Veideliks.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Pirmā kārta 
Pirmajā kārtā tika izslēgti pieci spēlētāji, ļaujot četriem labākajiem spēlētājiem turpināt cīņu. Četri spēlētāji, tostarp divas no trim sievietēm, nepabeidza šo kārtu. Trešā sieviete, Desprē kārtu noslēdza ar 24 punktiem, taču nekvalificējās turpmākajai cīņai.

Otrā kārta 
Otrajā kārtā no turpmākās cīņas tik izslēgti Kretjēns Veideliks un Al. Blašērs. Trešajā vietā esošo Veidlihu Starptautiskā Olimpiskā komiteja pašlaik uzskata par bronzas medaļas ieguvēju.

Fināls 
Fināla kārtā par uzvarētāju kļuva Gastons Omuats.

Pārstāvētās valstis un sportisti 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs kroketa sacensībās startēja  9 sportisti no 1 valsts. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar vienu bumbu (Sports Reference) 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar vienu bumbu (Olympedia) 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar vienu bumbu (Olympics) 
 

Vienspēles
Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar divām bumbām

Vienspēles ar divām bumbām bija viena no trim kroketa disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika no 1900. gada 4. jūlijā (1. kārta) un 11. jūlijā (2. kārta kārta) Buloņas meža teritorijā. Tajās startēja 6 sportisti, 4 vīrieši un 2 sievietes, kuri visi bija no Francijas.

Tā kā šajā disciplīnā startēja tikai sportisti no Francijas, tad arī šīs valsts pārstāvji izcīnīja visas olimpiskās medaļas. Zelta medaļu ieguva Kretjēns Veideliks, sudraba medaļu — Moriss Viņero, bet bronzas medaļu — Žaks Sotero.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

1. kārta

2. kārta

Kopvērtējums

Pārstāvētās valstis un sportisti 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs kroketa sacensībās startēja 6 sportisti (4 vīrieši un 2 sievietes) no 1 valsts. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar divām bumbām (Sports Reference) 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar divām bumbām (Olympedia) 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vienspēles ar divām bumbām (Olympics) 
 

Vienspēles
Kroketa spēlētāji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti sportisti, kroketa spēlētāji, kuri startēja kroketa sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Krokets notika no 1900. gada 28. jūnija līdz 11. jūlijam. Tajās varētu būt startējuši 10 sportisti no vienas valsts — Francijas. No šiem 10 sportistiem 7 bija vīrieši un 3 sievietes. 

Sportistiem bija iespēja šajās olimpiskajās spēlēs startēt trijās kroketa disciplīnās.

Sportisti

Pārstāvētās valstis un sportistu skaits

Atsauces

Ārējās saites 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympedia) 
 Krokets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympics) 
 

Krokets

 
Kroketa spēlētāji olimpiskajās spēlēs
Ātrs un bez žēlastības 9

"Ātrs un bez žēlastības 9" () ir 2021. gada ASV spriedzes filma. Filmas režisors, producents un scenārija līdzautors ir Džastins Lins, scenārija autors ir Denjels Keisijs. Šī ir filmu sērijas devītā daļa un desmitā pilnmetrāžas filma, kas izlaista šajā sērijā. Filma ir tiešs turpinājums iepriekšējai sērijas daļai "Ātrs un bez žēlastības 8". Filmā lomas atveido Vins Dīzels, Džons Sina, Mišela Rodrigesa, Tairīss Gibsons, Ludacris, Džordana Brūstere, Natālija Emanuela, Sons Kans, Maikls Rūkers, Helēna Mirena, Kurts Rasels un Šarlīze Terona. Filmā Dominiks Toreto un viņa komanda sastopas ar Dominika brāli Džeikobu.

Izstrāde pie filmu sērijas devītās un desmitās daļas sākās jau 2014. gadā. 2017. gada oktobrī Linu apstiprināja režisora amatā. Šī ir pirmā sērijas filma kopš filmas "Ātrs un bez žēlastības 6" (2013), kuras režisors ir Lins, un pirmā kopš filmas "Ātrs un bez žēlastības 3" (2006), kuras scenāriju nav sarakstījis Kriss Morgans. Pamataktieru sastāvam 2019. gada jūnijā pievienojās Sina. Filmēšana sākās tajā pašā mēnesī un ilga līdz novembrim. Filmēšana norisinājās Londonā, Losandželosā, Tbilisi un Taizemē.

Filmas sākotnējā pasaules pirmizrāde bija paredzēta , bet to atlika vairākas reizes. Pirmajā reizē to atlika saistībā ar filmas "Ātrs un bez žēlastības: Hobss un Šovs" (2019) pirmizrādi, vēlāk ar ieplānoto filmas "Nav laiks mirt" (2021) pirmizrādi, kā arī COVID-19 pandēmija atlika filmas pirmizrādi. Filmas pasaules pirmizrāde norisinājās  Dienvidkorejā, bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt tikai tā paša gada 25. jūnijā. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās . Filma saņēmusi dažādus kritiķu vērtējumus, kas slavē kaskadieru trikus un režiju, bet kritizē filmas scenāriju un nedabīgu pārspīlējumu spriedzes ainās. Pasaules kases ieņēmumi filmai pārsniedz  ASV dolāru, padarot to par 2021. gada piekto ienesīgāko filmu.

Izstrādē atrodas divi filmas turpinājumi. Filmas turpinājuma pirmizrāde paredzēta .

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
ASV filmas
Universal Pictures filmas
Ātrs un bez žēlastības
Gārfīlds 2

"Gārfīlds 2" () ir 2006. gada Apvienotās Karalistes un ASV datoranimācijas spēlfilma, komēdija, kuras režisors ir Tims Hills, scenārija autori ir Džoels Koens un Aleks Sokolovs. Filma ir 2004. gada filmas "Gārfīlds" turpinājums. Filmā galvenās lomas atveido Brekins Meiers un Dženifere Lava Hjūita, atkārtoti atveidojot Džona Ārbakla un dakteres Lizas Vilsones lomas, bet Bills Marijs atkal ieskaņojis Gārfīldu. Aktieru sastāvam pievienojušies Bilijs Konolijs, Īans Eberkrombijs, Rodžers Rīss, Lūsija Deivisa un Olivers Mūrheds, bet Tims Karijs, Bobs Hoskinss, Rīss Ivanss, Vinnijs Džonss, Džo Paskvāls, Ričards Grants, Džeina Līvsa un Rosko Lī Brauns ieskaņojuši dzīvnieku varoņu balsis. Filmā Gārfīlds, Odijs, Liza un Džons dodas uz Apvienoto Karalisti, kur princis ir kaķis, kas izskatās tieši tāds kā Gārfīlds, pēc viņa saimnieka nāves valda pār pili. Viņa valdīšanu apdraud ļaunais aristokrāts, kas plāno pili pārveidot par daudzdzīvokļu mājām un atbrīvoties no prinča.

Filmas pirmizrāde Amerikas Savienotajās Valstīs bija , un tāpat kā tā filmas iepriekšējā daļa, tā saņēma pārsvarā negatīvas kritiķu atsauksmes. Latvijā filmas pirmizrāde bija . Video spēli "Gārfīlds 2" izstrādāja The Game Factory.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
20th Century Fox filmas
Vāģi (filmu sērija)

"Vāģi" () ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder Pixar Animation Studios studijai, bet izplatītājs ir Walt Disney Pictures.

Filmas 
 Vāģi
 Vāģi 2
 Vāģi 3

Ārējās saites 
  

ASV animācijas filmas
Filmu sērijas
Lego Betmens. Filma

"Lego Betmens. Filma" () ir 2017. gada ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Kriss Makkejs. Filma balstīta animācijas seriālā "LEGO filma". Galvenās lomas ierunājuši Vills Arnets, Zaks Galifjanakis, Maikls Cera, Rosario Dosone, Ralfs Fjenness.

Sižets 
Brūsam Veinam ir jātiek galā ar parastajiem aizdomās turamajiem, kad viņi plāno valdīt Gotemas pilsētā, vienlaikus atklājot, ka viņš nejauši ir adoptējis pusaudžu bāreni, kurš vēlas kļūt par viņa palīgu.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada animācijas filmas
ASV filmas
ASV animācijas filmas
Piedzīvojumu filmas
Animācijas filmas
Kinokomēdijas
Warner Animation Group filmas
Warner Bros. Animation filmas
Warner Bros. animācijas filmas
Warner Bros. filmas
Betmena filmu sērija
LEGO filma
Ādams Butuls

Ādams Butuls (1860—1938) bija latviešu ārsts un sabiedriskais darbinieks. Latvijas Tautas padomes loceklis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1860. gada 5. decembrī Valtenberģu pagastā amatnieka ģimenē. Trīs gadu vecumā pazaudējis tēvu, viņš ar māti pārcēlās uz dzīvi Ilģuciemā. Mācījās Rīgas Aleksandra ģimnāzijā, gadu studēja Freiburgas Universitātē, vēlāk studēja medicīnu Maskavas Universitātē. Studiju laikā Valdemāra un Brīvzemnieka ietekmē no 1881. gada publicēja rakstus par kuģniecību, izglītību un veselības aizsardzības laikrakstos "Mājas Viesis" un "Baltijas Vēstnesis".

1885. gadā sāka strādāt par ārstu Āgenskalnā Rīgā, līdztekus kopā ar P. Bisnieku izdeva laikrakstu "Dienas Lapa" (1886—1889), bija kuģniecības biedrības "Austra" priekšnieks, Rīgas Latviešu biedrības (RLB) Derīgu grāmatu nodaļas priekšnieka vietnieks (1886—1888) un priekšnieks (1892—1896).

1889. gadā Butuls sarīkoja pirmo latviešu etnogrāfisko ekspedīciju pa Vidzemes un Kurzemes guberņām, vācot materiālus RLB muzejam. 1890. gados apceļoja Eiropu, lai iepazītos ar medicīnas sasniegumiem.

Pēc K. Valdemāra nāves 1891. gadā Butuls nodibināja un vadīja K. Valdemāra piemiņas komiteju, pārveda viņa pīšļus no Krievijas un uzcēla pieminekli Rīgas Lielajos kapos.
1908. gadā viņš kļuva par Latvijas izglītības biedrības priekšnieku, Mežaparkā ierīkoja „Saulesdārzu” bērniem.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gada augustā darbojās Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas brīvprātīgo pieņemšanas komisijā. Viņa vadītā Latviešu izglītības biedrība 1915. gadā Krievijas impērijas valdībai iesniedza lūgumu dibināt vispārējās vidējās izglītības iestādes ar latviešu mācību valodu, 1916. gada janvārī šāda atļauta tika saņemta.
Vēlāk no 1915. līdz 1918. gadam bija Baltijas bēgļu komitejas sanitārās nodaļas vadītājs, dibināja kara slimnīcas, lazaretes un bēgļu apgādāšanas punktus.
Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada pavasarī Butuls bija viens no Latvijas Neatkarības partijas dibinātajiem, Latvijas Tautas padomes loceklis 1918. gadā.

Butuls piedalījās arī Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes organizēšanā 1919. gada augustā, no 1932. gada bija Lībiešu draugu biedrības priekšsēdis.
Miris 1938. gada 14. decembrī Rīgā, apbedīts Meža kapos.

Pagodinājumi 
 Latvijas Universitātes goda doktors (dr. med. h. c., 1937)
 Triju Zvaigžņu ordenis 3. šķira (1926)
 Latviešu izglītības biedrības goda biedrs
 Latviešu ārstu biedrības goda biedrs

Literatūra 
 Ansabergs F. Dr. med. Ādams Butuls†. Izglītības Ministrijas Mēnešraksts, 1939, 1. nr., 74.—75. lpp.
 Eglītis V. Dr. Ādama Butuļa piemiņai. Studentu Dzīve, 1939, 78. nr., 10. lpp.

Atsauces 

1860. gadā dzimušie
1938. gadā mirušie
Valmieras novadā dzimušie
Latvijas Neatkarības partijas politiķi
Tautas padomes locekļi
Latvijas mediķi
Maskavas Valsts universitātes absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus

"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus" () ir 2009. gada ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Fils Lords un Kristofers Millers. Filma balstīta animācijas seriālā "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus". Galvenās lomas ierunājuši Bils Haders, Anna Faris, Džeimss Kāns, Endijs Sambergs, Brūss Kempbels, Kungs T, Bobs Dž. Tompsons, Bendžamins Brats, Nīls Patriks Heriss, Al Roker, Lorēna Greiems un Will Forte. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā. 2013. gadā filmai iznāca turpinājums "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2".

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
Sony Pictures Animation filmas
Columbia Pictures animācijas filmas
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus
ASV katastrofu filmas
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2

"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2" () ir 2013. gada ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Kodijs Kamerons un Kris Pearn. Filma balstīta animācijas seriālā "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus". Galvenās lomas ierunājuši Bils Haders, Anna Faris, Džeimss Kāns, Will Forte, Endijs Sambergs, Bendžamins Brats, Nīls Patriks Heriss, Terija ekipāžaun Kristena Šāla. Filmas pirmizrāde notika Filma ir turpinājums 2009. gada filmai "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus".

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
Sony Pictures Animation filmas
Columbia Pictures animācijas filmas
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus
ASV katastrofu filmas
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus (filmu sērija)

"Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus" () ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder Sony Pictures Animation studijai, bet izplatītājs ir Columbia Pictures.

Filmas 
 Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus
 Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus 2

Ārējās saites 
  

ASV animācijas filmas
Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus
Filmu sērijas
Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomiteja

Latviešu bēgļu apgādāšanas (LBA) centrālkomiteja bija Pirmā pasaules kara latviešu bēgļu pārstāvniecības institūcija Petrogradā, kas darbojās no 1915. gada augusta līdz 1918. gada janvārim. Šajā pašpalīdzības organizācijā ietilpa aptuveni 260 organizāciju un aģentūru dažādās Krievijas Impērijas pilsētās. Tās uzdevums bija koordinēt latviešu bēgļu palīdzības iestāžu darbību, veicināt savstarpējos sakarus un komunikāciju ar varas iestādēm, piesaistīt līdzekļus bēgļu apgādāšanai. No tās 1917. gadā izveidojās Latviešu Pagaidu Nacionālā padome.

Lielākajās pilsētās LBA Centrālkomiteja organizēja birojus, kuros bēgļiem palīdzēja kārtot juridiskos jautājumus, 1916. gadā LBA Centrālkomitejas Kultūras biroja Izglītības nodaļa izstrādāja četrgadīgajām bēgļu skolām pirmo dabaszinību programmu latviešu tautskolu vēsturē.
Petrogradā, Maskavā, Jaroslavļā u.c. pilsētās ierīkoja šūšanas un apavu darbnīcas.

1916. gada decembrī LBA Centrālkomiteja nosūtīja valdes priekšsēža biedru Čaksti uz ASV, taču viņš paspēja nokļūt tikai līdz Stokholmai, kur viņu sasniedza ziņa par 1917. gada Februāra revolūciju Krievijā. Būdams spiests uzturēties Stokholmā vairākas nedēļas, Čakste tur sarakstīja un izdeva brošūru (67 lpp.) "Latvieši un viņu Latvija: kāda latvieša balss" (Die Letten und ihre Latvia: Eine lettische Stimme), kurā starp citu deklarēja: “Latvju tauta grib pasargāt savu tautību, paturēt vienā kopībā savu tēviju Latviju, panākt neierobežotu iespēju un brīvību noteikti vadīt Latvijā savu nacionālo, kulturālo un ekonomisko attīstību.”.

Centrālkomitejas sastāvs  
 Krievijas impērijas Domes deputāti: J. Zālītis, J. Goldmanis,
 priekšstāvji no Kurzemes guberņas (3 delegāti): J. Čakste, J. Seskovs un K. Grundmanis (vēlāk atteicās), 
 priekšstāvji no Vidzemes guberņas (3 delegāti): M. Antons, V. Maldonis un V. Skubiņš, 
 priekšstāvji no Latgales (2 delegāti): N. Rancāns, otra Latgales delegāta ievēlēšanu kongress atstāja latgaliešu organizācijām pašām;
 priekšstāvji no citām Krievijas impērijas guberņām (3 delegāti): J. Kazaks (Harkova), E. Liepiņš (Vitebska), A. Steina (Kazaņa), 
 priekšstāvji no citām organizācijām: "Dzimtene" (3 delegāti), Latviešu palīdzības komitejas bēgļu apgādāšanas nodaļa (3 delegāti), Maskavas bēgļu apgādāšanas organizācijas (2 delegāti), Pēterpils latviešu labdarības biedrība (1 delegāts).

Vadība 
 Vilis Olavs (1915—1917), priekšsēdētāja biedri Arveds Bergs, Jānis Čakste
 Jānis Čakste (1917—1918)

Aktīvākie locekļi J. Zālītis, J. Goldmanis, V. Skubiņš, V. Maldonis, J. Rancāns, F. Kemps, K. Bahmanis, K. Zariņš, F. Grosvalds.

Pēc Oktobra revolūcijas 

Pēc 2. Viskrievijas bēgļu kongresa (VSB) 1917. gada 19. novembrī VBS Latviešu sekcija Petrogradā nolēma pārņemt visas LBA Centrākomitejas lietas. 
Padomju Krievijas tautas komisariāta bēgļu lietu komisārs A. Dižbite 1917. gada 25. novembrī nosūtīja uz LBA CK speciālu, no Petrogradas latviešu lieliniekiem sastāvošu likvidācijas komisiju. 1918. gada 1. augustā tika oficiāli pabeigta LBA CK likvidācija.

Atsauces 

Latvijas vēsture
Sabiedriskās kustības un organizācijas Latvijas teritorijā
Alvis Jaunzems

Alvis Jaunzems (dzimis ) ir Latvijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada pārstāv Latvijas futbola klubu Valmiera FC.

Karjera 
Futbolista karjeru sācis FK Staiceles Bebri, spēlēja šīs komandas sastāvā Latvijas 1. līgā. Pirms 2017. gada sezonas pievienojās Valmieras FK, kura sastāvā kļuva par 1. līgas uzvarētāju. Virslīgā debitēja  spēlē pret FK Spartaks.

Spēlējis Latvijas U-19 un U-21 izlasēs. Latvijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Andoras izlasi, nākot uz maiņu 81. minūtē.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
Valmiera FC spēlētāji
Viljams Rovans Hamiltons

Viljams Rovans Hamiltons (, dzimis , miris ) bija Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes matemātiķis un astronoms. Viņš ir vairāku fundamentālu atklājumu autors matemātikā (vektoru analīzes pamati, kvanternioni, variāciju aprēķināšana, komplekso skaitļu pamatojums). Viņš ir vismazākās darbības principa (Hamiltona principa) autors.

Ārējās saites 

 
 

1805. gadā dzimušie
1865. gadā mirušie
Dublinā dzimušie
Īrijas matemātiķi
Multāna

Multāna (, ) ir pilsēta Pakistānas centrālajā daļā, Pendžābas provincē. 2017. gadā Multānā dzīvoja 1,87 miljoni iedzīvotāju, līdz ar to tā ir septītā lielākā pilsēta Pakistānā. Saskaņā ar hindu leģendām, Multāna bija Trigartas valsts galvaspilsēta. Pilsētas nosaukums ir cēlies no sanskrita vārda mūlasthāna, kas nozīmē ‘saules templis’. Vēsturiski Multāna regulāri bijusi dažādu karu un kauju norises vieta; tiek uzskatīts ka līdz Multānai bija ticis arī Aleksandrs Lielais.

Atsauces

Ārējās saites 

Pakistānas pilsētas
Makša iela

Makša iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē. Makša iela sākas krustojumā ar Ārlavas ielu un, šķērsojot vairākas citas ielas, beidzas strupceļā pie dzelzceļa līnijas Torņakalns—Tukums II. Kopējais ielas garums ir 370 metri. Makša ielā ir gan asfalta, gan grants segums. Šerit izvietota tikai savrupmāju apbūve, atsevišķi gruntsgabali — neapbūvēti.

Ielu savienojumi 
Makša iela ir savienota ar šādām ielām:
 Ārlavas iela (T veida krustojums)
 Tīreļa iela (T veida krustojums)
 Apriķu iela
 Vecsaules iela

Skatīt arī 
 Bieriņi

Atsauces 

Ielas Bieriņos
Zemgales priekšpilsēta
Džefrijs Dīns Morgans

Džefrijs Dīns Morgans (; dzimis ) ir amerikāņu filmu un televīzijas aktieris. Viņš ir  pazīstams ar Džona Vinčestera lomu seriālā Supernatural (2005—2007; 2019), Denija Dukveta lomu seriālā "Grejas anatomija" (2006—2009), kā arī Nīgana lomu seriālā "Staigājošie miroņi" (The Walking Dead; 2016—pašlaik). Atveidojis Hārviju Raselu filmā Rampage (2018), kā arī Komiķi filmā "Sargi".

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Vašingtonas štatā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Aktieri
Kordbika

Kordbika ir tīmekļa pārlūka stratēģijas daudzlietotāju datorspēle. Spēle ir bezmaksas, bet par maksu iespējams iegūt papildu bonusus un iespējas.

PC spēles
Brekčija

Brekčija ( — 'laušana') ir iezis, kas sastāv no stūrainām nenogludinātām iežu šķembām (virs 1 cm), kas iecementētas cementa masā. Atšķirībā no konglomerāta brekčijā gandrīz nav apviļātu, nogludinātu šķembu. Brekčiju ieži var būt viendabīgi vai arī atšķirīgi pēc iežu sastāva. Parasti tie atšķiras pēc sastāva no cementa masas, bet reizēm var būt līdzīgi. Pēc izcelsmes brekčijas dala nogulumu, karsta, ķīmiskajās, vulkāniskajās, tektoniskajās brekčijās. Brekčijas var veidoties dažādu ģeoloģisku procesu rezultātā (ekzogēnu, endogēnu, tektonisku). Tādēļ tām ir izstrādātas dažādas ģenētiskās klasifikācijas, kurās parasti visdetalizētāk sistematizētas ir brekčijas, kas veidojušās ekzogēno faktoru rezultātā.

Atsauces 

Ieži
Raimonds Krollis

Raimonds Krollis (dzimis ) ir Latvijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Latvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Krollis pārstāv Latvijas Virslīgas komandu Valmiera FC.

Krollis ir futbola skolas "Metta" audzēknis. Virslīgā debitēja  spēlē pret Riga FC. Pirmos vārtus Virslīgā guva  pret Valmiera Glass ViA.  Pēc veiksmīgas 2020. gada sezonas Krollis pievienojās Valmiera FC. 2022. gada Virslīgas sezonā Valmieras kluba sastāvā izcīnīja Latvijas čempiona titulu, guva 24 vārtus un kļuva par sezonas rezultatīvāko spēlētāju.

Spēlējis Latvijas U-19 izlasē. Latvijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Maltas izlasi, dodoties laukumā sākumsastāvā. Savukārt, savus pirmos vārtus Krollis guva  viesos pret Andoru.

Sasniegumi 
 Latvijas čempions — 1 (2022)
 Virslīgas rezultatīvākais spēlētājs — 1 (2022)

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
FK Metta spēlētāji
Valmiera FC spēlētāji
Rīgā dzimušie
Bernhards Vilhelms Bīnemanis

Bernhards Vilhelms Bīnemanis (, miris 1732) bija Kurzemes un Zemgales hercogistes luterāņu mācītājs un rakstnieks.
Sacerējis un latviski tulkojis ap 100 baznīcas dziesmu.

Dzīvesgājums 

Mācījās Rīgas licejā. No 1711. gada bija Zemītes, no 1716. gada Spāres draudzes luterāņu mācītājs. Apkopojot savas un J. Višmaņa sillabotoniskajā pantmērā atdzejotās dziesmas, 1714. gadā sastādīja "Mežmuižas un Kukuru draudžu dziesmu grāmatiņu.." (), kas bija pirmā ritmizētā latviešu dziesmu grāmata. Tā ietver Lielā Ziemeļu kara un mēra laika dziesmas: "Kristus, sava laika sargs..", "Šī sērga mēdz kā avis kaut..", "Tu gribi, mīļais Kungs un Dievs.." u.c.

Miris 1732. gada 10. februārī.

Ārējās saites 
 Teodors Zeiferts. Latviešu rakstniecības vēsture

Atsauces 

17. gadsimtā dzimušie
1732. gadā mirušie
Latvijas dzejnieki
Latvijas luterāņu mācītāji
Rūta Konela

Rūta Konela (; dzimusi ) ir skotu teātra, televīzijas un kino aktrise, kinoproducente, profesionāla dejotāja un horeogrāfe. Viņa ir zināma ar Rovēnas lomu CW seriālā Supernatural (2014—2020).

Viņa tika nominēta kā "Labākā aktrise galvenajā lomā" 2013. gada Brodvejas pasaules Losandželosas balvai par Dārlingas kundzes un Kapteiņa Āķa lomu teātra Blank, Losandželosā lugā Peter Pan: The Boy Who Hated Mothers.

Atsauces

Ārējās saites 

Aktieri
Horeogrāfi
Kinoproducenti
Kinoproducenti pēc valsts
1979. gadā dzimušie
Samanta Smita (aktrise)

Samanta A. "Sema" Smita (; dzimisi ) ir amerikāņu aktrise kura tēlo Mēriju Vinčesteri seriālā Supernatural. Viņai ir bijušas arī lomas seriālos Rizzoli & Isles, Friends un Criminal Minds, kā arī lomas filmās "Džerijs Magvairs" un "Transformeri". S. Smita karieru sāka kā tīņu modele.

1969. gadā dzimušie
ASV televīzijas aktrises
Aleksandrs Kalverts

Aleksandrs Kalverts (; dzimis ) ir kanādiešu aktieris, kurš galvenokārt ir zināms kā Džeka Klaina, Lucifera dēla, kā arī dēmona Belfagora lomas atveidotājs seriālā "Supernatural". Tēlojis arī citos seriālos un filmās, ieskaitot "The Troop, To Be Fat like Me" un "The Dead Zone", atveidojis jauno Džastinu komēdijā "Kickin' It Old Skool". Seriālā 'Arrow" tēloja Loniju Meičinu (kuru arī sauca par Anarkiju).

1990. gadā dzimušie
Kanādiešu kinoaktieri
Aktieri
Aktieri pēc valsts
Ketrīna Ņūtona

Ketrīna Lova Ņūtona (; dzimisi ) ir amerikāņu aktrise. Labāk zināma dēļ viņas lomām kā Luīza Brūksa komēdijseriālā Gary Unmarried, Ebigeila Karlsone mistērijas-drāmas seriālā Big Little Lies, un Elija Presmana drāmas seriālā The Society. Viņa arī ir zināma kā vecākā Klēra Novaka seriālā Supernatural un Džounija Klārka seriālā Halt and Catch Fire. Arī atveidoja galveno lomu kā Aleksa Nelsona filmā “Paranormalā aktivitāte 4” un 2020. gadā viņa tēloja galveno lomu labi novērtētajā šausmu-komēdijas filmā Freaky, kurā tēloja kopā ar Vinsu Vonu.

Ārējās saites 

ASV televīzijas aktrises
Floridā dzimušie
1997. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Keitija Kesidija

Katerina Evelīna Anita Kesidija (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un fotomodele. Viņa ir atpazīstama pēc lomas filmās "Melnie Ziemassvētki", "Montekarlo", "Klikt!", "Šausmas Gobu ielā", "Nolaupītā" un televīzijas seriālos "Supernatural", "Harpera sala", "Melrose Place" un "Bulta".

Atsauces

Ārējās saites 

1896. gadā dzimušie
Losandželosā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Amerikāņu dziedātāji
Upes iela (Rīga)

Upes iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Brasā. Tā sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra un Skanstes ielu un beidzas krustojumā ar Miera ielu. Visā garumā iela klāta ar asfalta segumu, tās kopējais garums ir 580 metri. Ielā organizēta vienvirziena satiksme virzienā no Miera ielas.

Gar ielu virzās Veloceliņš Centrs—Mežaparks.

Pirmo reizi Rīgas kartēs Upes jeb Strauta iela minēta 1867. gadā. Upes ielas nosaukums laika gaitā nav ticis mainīts.

Ielu savienojumi 
Upes iela ir savienota ar šādām ielām:
 Skanstes iela
 Krišjāņa Valdemāra iela
 Hospitāļu iela
 Invalīdu iela
 Lejas iela ("T" veida krustojums)
 Lāču iela
 Miera iela ("T" veida krustojums)

Skatīt arī 
 Vidzemes priekšpilsēta
 Brasa

Atsauces 

Ielas Brasā
Vidzemes priekšpilsēta
2020.—2021. gada Rīgas "Dinamo" sezona

2020.—2021. gada Rīgas "Dinamo" sezona bija komandas trīspadsmitā sezona Kontinentālajā hokeja līgā (KHL). Komandas galvenais treneris bija Pēteris Skudra.

 komandā 5 hokejistiem tika konstatēts COVID-19, saslimšana konstatēta arī citās komandās, kā rezultātā tika pārcelta 22. septembrī gaidāmā mājas spēle ar Ņižņijnovgorodas "Torpedo".

Septembra beigās un oktrobra sākumā komanda atradās karantīnā un neaizvadīja mačus ar jauniešu komandas spēlētājiem. Par to tika piespriesti 2 tehniskie zaudējumi — 26. septembra spēlē pret Maskavas "Dinamo" un 29. septembra spēlē pret Maskavas CSKA.

Rezultāti

Pārbaudes spēles

Regulārā sezona

Spēlētāji

Pašreizējais sastāvs 
Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 3. septembrī.

Vārtsargi 
 31  Bruno Brūveris
 40  Staņislavs Gaļimovs
 73  Iļja Proskurjakovs

Aizsargi 
 4  Morgans Eliss
 5  Endrjū O'Braiens
 7  Kristaps Zīle
 9  Jānis Jaks
 11  Kristaps Sotnieks
 18  Metjū Majone
 24  Rīss Skārlets
 43  Ondržejs Vitāseks
 77  Ernests Ošenieks

Uzbrucēji 
 10  Lauris Dārziņš
 16  Mārtiņš Dzierkals
 17  Renārs Krastenbergs
 19  Miķelis Rēdlihs
 27  Deniss Paršins
 34  Džeisī Lipons
 53  Pāvels Černovs
 59  Zeks Mičels
 67  Konstantīns Komareks
 70  Miks Indrašis
 87  Gints Meija
 91  Daniels Bērziņš
 97  Mets Vaits
 98  Patriks Zabusovs

Sastāva izmaiņas 
Sastāva izmaiņas kopš sezonas sākuma.

Jaunpienākušie spēlētāji

Aizgājušie spēlētāji

Atsauces

Skatīt arī 
 2020.—2021. gada KHL sezona

2020. gads sportā
2021. gads sportā
2020-21
Fricis Šaberts

Fricis Šaberts (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija latviešu policijas darbinieks un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Mazinieku partijas biedrs.

Biogrāfija 
Fricis Šaberts piedzima  (pēc vecā stila — ) Lielauces "Smiltnieku" (tagad Zebrenes pagastā) saimnieka Kārļa Šaberta un Karlīnes ģimenē.

1. pasaules kara laikā strādāja Rīgas pilsētas domē. Vēlāk evakuējās uz Ribinsku Krievijā. No 1916. gada strādāja armijas dzelzceļa būvju pārvaldē Pleskavā. 1918. gadā atgriezās Latvijā. Tautas padomes loceklis (1919. — 1920. g.). Satversmes Sapulces deputāts no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksta. Frakcijai šķeļoties, pievienojās Mazinieku frakcijai (vēlākajai partijai). 1922.—1927. gadā strādāja a/s «Rīgas Lloids». 1927. — 1934. gadā lekšlietu ministrijas Politiskās pārvaldes izmeklēšanas ierēdnis Rīgā. 1934. — 1939. gadā Liepājas prefekts. No 1939. gada oktobra līdz 1940. gada jūlijam — Rīgas prefekta vecākais palīgs.

Arestēts 1940. gada 15. augustā, atbrīvots no ieslodzījuma 1955. gadā un atgriezies Latvijā.

Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeņa 5. un 4. šķiru, Igaunijas Baltās Zvaigznes ordeņa 3. šķiru.

Atsauces 

1885. gadā dzimušie
Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu
Dobeles novadā dzimušie
Latvijas sociāldemokrāti
Mazinieku partijas politiķi
Tautas padomes locekļi
Satversmes sapulces deputāti
Padomju represijās cietušie
Viktors Konovaļenko

Viktors Konovaļenko (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju olimpisko čempionu, kā arī astoņkārtēju pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 17 sezonas PSRS čempionāta komandā Gorkijas "Torpedo".

Spēlētāja karjera 
Hokejista karjeru Konovaļenko sāka 1955.—56. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Gorkijas "Torpedo". Tās sastāvā spēlēja līdz pat karjeras noslēgšanai 1972. gadā. 1963., 1964., 1965., 1966., 1967., 1968. un 1970. gadā iekļauts PSRS čempionāta simboliskajā izlasē. 1970. gadā tika atzīts par PSRS čempionāta vērtīgāko spēlētāju.

1970. gadā iekļauts pasaules čempionāta simboliskajā izlasē. 2007. gadā iekļauts IIHF Slavas zālē.

Ārējās saites 

1938. gadā dzimušie
1996. gadā mirušie
Krievijas hokejisti
Hokejisti 1964. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1968. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Ņižņijnovgorodas apgabalā dzimušie
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
IIHF slavas zālē uzņemtie
PSRS hokejisti