joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
11. gads

11. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Augusts atsakās no sava plāna izveidot nocietinājumu līniju gar Elbu un tā vietā turpina nocietināt līnijas gar Reinu un Donavu.

Pārējā pasaule 
 Artabanuss III (Arsacīdu dinastija) pēc Vonona gāšanas kļūst par Partas valdnieku.
 Satakarni kļūst par Andhras impērijas (Indija) valdnieku (11 — 29).
 Huanhes ieteka (Ķīna) pārvietojas uz dienvidiem un šajā novadā atsākas regulāri plūdi. Tiek izolēta Šantuna, šie notikumi ievada Ķīnas pagrimumu, tās politisko un demogrāfisko sabrukumu.

Miruši 
 Markuss Antistiuss Labeo — romiešu jurists.

11. gads

als:10er#11
12. gads

12. gads bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Anniuss Rufuss (Annius Rufus) tiek nozīmēts par Jūdejas prefektu.
 Romas konsuli šajā gadā ir Germāniks (Germanicus Julius Caesar) un Gajs Fontejs Kapito (Gaius Fonteius Capito).
 Kvirīnijs (Publius Sulpicius Quirinius) atgriežas no Jūdejas un kļūst par Tiberija padomnieku.

12. gads kultūrā un ekonomikā 
 Ovidijs izsūtījumā pie Melnās jūras saraksta Fastijus.

Dzimuši 
 31. augusts - Kaligula (Gaius Julius Caesar Augustus Germanicus) — Romas imperators.

12. gads

als:10er#12
14. gads

14. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Romas imperators Augusts mirst un tiek pasludināts par dievu.
 Tiberijs Klaudijs Nērons pēc sava patēva Augusta nāves kļūst par Romas imperatoru.
 Pēc Augusta nāves Reinas leģioni saceļ dumpi. Germāniks un Drūzs to apspiež.
 Germāniks kļūst par Romas karaspēku komandieri Ģermānijā un uzsāk kampaņu, kas beidzas 16.
 Tautas skaitīšanas rezultāti — Romas impērijā ir 4 973 000 pilsoņi.

Pārējā pasaule 
 Ķīnas Ksinu dinastijas tjanfengu ēras pirmais gads.
 Ķīnā bads. Daļa pilsoņu pievēršas kanibālismam.

Miruši 
 19. augusts — Romas imperators Augusts (dz. 63 pmē.)
 Vitrūvijs - Romas arhitekts un rakstnieks (dz. ap 55 pmē.)
 Jūlija Vecākā - Romas imperatora Augusta meita
 Postumuss Agripa - Romas imperatora Augusta mazdēls

 

als:10er#14
15. gads

15. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Valērijs Grats tiek nozīmēts par Jūdejas prefektu.
 Tiek dibināta Emona (tagadējā Ļubļana).
 Teitoburgas mežā notiek Germānika un Armīnija karaspēku kauja, kurā neviens neuzvar.
 Valsts ierēdņu izvēles Romā tiesības no tautas pārņem imperators un Senāts.

15. gads kultūrā un ekonomikā 
 Damaskas Nikolajs publicē Romas imperatora Augusta biogrāfiju.
 Romiešu literatūrā sākas „sudraba laikmets” (līdz 117. gadam).

Dzimuši 
 24. augusts — Vitellijs, Romas imperators (m. 69.)
 6. novembris — Agripīna Jaunākā, Romas imperatora Klaudija sieva, Nērona māte, Ķelnes dibinātāja (mirusi 59. g.).

 

als:10er#15
16. gads

16. gads bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Germānika komandēta 90 000 vīru armija sakauj Armīniusa karaspēku kaujā pie Idistavīzo, sagūsta viņa sievu Tusneldu un atgūst agrākās kaujās zaudētos karogus. Ar šo kampaņu beidzas romiešu mēģinājumi tālāk pakļaut Ģermāniju.
 Norikāņi apvienojas ar pannoniešiem un mēģina iekarot Istriju, tos sakauj Publijs Sīlijs, Illirijas prokonsuls.
 Lugdunuma (mūsdienu Liona) kļūst par trīs jaunradīto Gallijas pārvaldes rajonu centrālo pārvaldes punktu.

16. gads kultūrā un ekonomikā 
 Tiek izdotas Ovidija Vēstules no Ponta.

Dzimuši 
 16. septembris — Druzilla, Germānika un Agripīnas Vecākās meita (m. 38.)
 16. septembris — Samuals Jare, Britānijas druīds, Romas imperatora palīgs no 100. līdz 126. gadam.

Miruši 
 Skribonija (iespējamais miršanas gads) — imperatora Augusta otrā sieva, un Jūlijas Vecākās māte.

 

als:10er#16
17. gads

17. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Germāniks vada militārās kampaņas Austrumos.
 Kapadokija (mūsdienu Turcijā) kļūst par Romas impērijas provinci.

Pārējā pasaule 
 Ģermānijā sākas pilsoņu karš. Markomāņi Marboda vadībā uzsāk karu pret Armīnija vadītajiem čeruskiem cerībā, ka viņus atbalstīs Romas impērija.
 Zemestrīce pilnībā izposta Efesu Mazāzijā.

17. gads kultūrā un ekonomikā 
 Tits Līvijs publicē Ab Urbe condita (Romas vēsture kopš tās dibināšanas) 142 sējumos.

Dzimuši 
 25. janvāris — Mesalīna (Messalina), romiešu imperatore (mirusi 48. gadā)

Miruši 
 Ovidijs (Publijs Ovidijs Naso) — romiešu dzejnieks (dzimis 43. p.m.ē.).
 Tits Līvijs — romiešu vēsturnieks (dzimis 59. p.m.ē.)
 Gajs Jūlijs Higīnuss — romiešu vēsturnieks.

 

als:10er#17
18. gads

18. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Germāniks nodarbojas ar romiešu varas nostiprināšanu Kapadokijā.
 Āfrikā tiek iznīcināta romiešu leģiona apakšvienība (vexillation).
 Ģermāņu vadonis Armīnijs sakauj markomāņus.
 Kajafa kļūst par Jeruzālemes augsto priesteri.

Pārējā pasaule 
 Indijā kontroli pār Taksilu pārņem indopartieši

Miruši 
 Ovidijs (Publijs Ovidijs Naso) — romiešu dzejnieks (iespējams, miris 17. gadā).

 

als:10er#18
Cannibal Corpse

Cannibal Corpse () ir 1988. gadā izveidota nāves metāla mūzikas grupa no ASV, kas pazīstama ar vardarbīgiem dziesmu tekstiem un albumu vāciņiem.

Diskogrāfija

Studijas albumi 
 Eaten Back to Life (1990)
 Butchered at Birth (1991)
 Tomb of the Mutilated (1992)
 Hammer Smashed Face (1993)
 The Bleeding (1994)
 Vile (1996)
 Gallery of Suicide (1998)
 Bloodthirst (1999)
 Gore Obsessed (2001)
 Worm Infested (2002)
 15 Year Killing Spree (2003)
 The Wretched Spawn (2004)
 The Wretched Spawn & Worm Infested: Limited Edition (2004)
 Kill (2006)
 Evisceration Plague (2009)
 Torture (2012)
 A Skeletal Domain (2014)
 Red Before Black (2017)
Violence Unimagined (2021)

Koncertieraksti 
 Live Cannibalism (2000)
 Global Evisceration (2011)
 Torturing and Eviscerating Live (2013)

Videogrāfija 
 Monolith of Death Tour 96-97 (1997, VHS)
 Live Cannibalism (2000, VHS/DVD)
 Centuries of Torment: The First 20 Years (2008)
 Global Evisceration (2011, DVD)

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

1980. gadu mūzikas grupas
1990. gadu mūzikas grupas
2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
ASV rokgrupas
ASV smagā metāla grupas
ASV nāves metāla grupas
19. gads

19. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Markomāņu valdnieku Marbodu no troņa gāž Katvalda. Līdz Marka Aurēlija vadīšanas laikam ģermāņu ciltis vairs nerada nopietnus draudus Romai.
 Izcilais romiešu ģenerālis, Reinas leģionu pavēlnieks Jūlijs Cēzars Germāniks 33. gadu vecumā Antiohijā tiek noindēts. Mirstot viņš apsūdz savā nāvē Pizo, Sīrijas pārvaldnieku.
 Agripīna Vecākā apsūdz Pizo sava vīra - Germānika slepkavībā. Piso Romā izdara pašnāvību.
 Tiberijs izraida no Romas ēģiptiešus, kā arī deportē 4 000 ebrejus no Sicīlijas.

Pārējā pasaule 
 Gondofars kļūst par pirmās Indo-partiešu valsts valdnieku (citi autori norāda, ka tas noticis vēlāk).

Dzimuši 
 Tiberijs Gemelluss - Tiberija mazdēls.

Miruši 
 10. oktobris - Germāniks — romiešu ģenerālis.
 Vonons I — bijušais Partas valdnieks.

 

als:10er#19
Oktobra revolūcija

Oktobra revolūcija ir pretrunīgi vērtēts notikums Krievijas vēsturē, daļa no 1917. gada Krievijas revolūcijas. PSRS pastāvēšanas laikā to sauca par Lielo Oktobra sociālistisko revolūciju (), bet komunistu pretinieki par valsts apvērsumu (октябрьский переворот, большевистский переворот). Oktobra revolūcija gāza mēreni sociālistisko Kerenska Pagaidu valdību un pie varas nāca boļševiku kontrolētā Tautas komisāru padome Ļeņina vadībā.

Revolūcija nenotika tāpēc, lai gāztu Pagaidu valdību. 2. Viskrievijas padomju kongress, kas sākās 25. oktobrī, to tāpat visticamāk būtu gāzis un pasludinājis valstī padomju varu. Apvērsums bija nepieciešams, lai varu sagrābtu boļševiki, nevis eseru, meņševiku un citu sociālistu koalīcija.

Vēsture 
1917. gada Februāra revolūcijas rezultātā izveidotā Krievijas Pagaidu valdība nespēja ātri un izlēmīgi risināt valstī aktuālas problēmas par dalību Pirmajā Pasaules karā, zemes piešķiršanu nabadzīgajiem zemniekiem. Krievijas neveiksmīgā dalība karā noveda pie asas politiskās situācijas saasināšanās, kas tikai palielināja pretrunu starp kreisajām sociālistu partijām un konservatīvajiem spēkiem. Visradikālākie bija boļševiki, kas par savu mērķi izvirzīja Pagaidu valdības gāšanu, kara beigas, zemes reformu un sociālistiskās revolūcijas īstenošanu valstī. 1917. gada rudenī viņi aktīvi sāka plānot valsts apvērsumu, kas sakristu ar 2. Viskrievijas Padomju kongresa atklāšanu.

Revolūcija (apvērsums) notika  pēc tolaik Krievijā lietotā Jūlija kalendāra, jeb  pēc 1918. gadā pieņemtā Gregora kalendāra. Boļševiki izveidoja jaunu pagaidu valdību ar Ļeņinu priekšgalā, kurā pēc dažiem mēnešiem iekļāvās arī kreiso eseru ministri. Boļševiku politiskos pretiniekus ātri apspieda, pārējās partijas pakāpeniski aizliedza. Par spīti konservatīvās opozīcijas iebiedēšanai,  notikušajās Krievijas Satversmes sapulces vēlēšanās boļševiki ieguva apmēram 25% balsu, bet visvairāk balsu saņēma eseru saraksts. Boļševikiem palīdzēja tas, ka šajā laikā eseri sašķēlās, un kreisie eseri sāka atbalstīt boļševikus.

1918. gada otrajā pusē sākās Krievijas pilsoņu karš, kas turpinājās līdz 1920. gadam. Pēc uzvaras Pilsoņu karā komunisti  izveidoja Padomju Savienību, kas pastāvēja līdz 1991. gada decembrim.

Ārējās saites 

1917. gads
Krievijas vēsture
Padomju Savienība
Revolūcijas
20. gads

20. gads bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Hērods Antipass pie Galilejas jūras dibina Tiberijas, kas nosauktas Tiberija vārdā.
 Galba kļūst par Romas pretoru.

Pārējā pasaule 
 Ķīnas Hinu dinastijas pirmais Dihuang ēras gads.

20. gads kultūrā un ekonomikā 
 Aleksandrijas Filons norāda, ka filozofija ir teoloģijas kalpone.
 Vitrūvijs definē skaņu kā gaisa kustību koncentriskos viļņos.

Miruši 
 Hillels Vecākais — Talmūda pētnieks. Viņa Talmūda izpētes skola ir atstājusi salīdzinoši vislielāko ietekmi.
 Vipsānija Agripīna — Gaja Asīnija Gallusa sieva un agrākā Tiberija sieva.

 

als:20er#20
21. gads

21. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Tiberijs ceturto reizi ir Romas konsuls.
 Āfrikā sākas Takfarīna (numīdiešu vadonis) vadīta sacelšanās.
 Romieši tagadējās Slovākijas dienvidu daļā izveido bufervalsti ģermāņu cilts - kvadi cilts teritorijā.
 Kvirinālā tiek celtas barakas pretoriešu gvardei.
 Gallijā notiek pēdējā sacelšanās pret romiešiem — pie Luāras saceļas andekaveri un turoni, viņus sakauj Gajs Sīliuss.

21. gads kultūrā un ekonomikā 
 Romā sāk ražot metāla rakstāmrīkus.

Miruši 
 Pūblijs Sulpīcijs Kvirīnijs — romiešu Sīrijas pārvaldnieks.
 Armīnijs — ģermāņu (čerusku) valdnieks, kurš sakāva trīs romiešu leģionus Teitoburgas meža kaujā.

 

als:20er#21
22. gads

22. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Konsuli šajā gadā ir Decims Hatērijs Agripa (Decimus Haterius Agrippa) un Gajs Sulpīcijs Galba (Gaius Sulpicius Galba).
 Gallijā Romas impērijas likumi aizstāj ķeltu tradīcijas.

Pārējā pasaule 
 Ķīnā sākas vēlā Haņu dinastija (citi autori — 23. gadā).

Miruši 
 Jūnija Tertija (Junia Tertia, vai Tertulla), Gaja Kasija Longīna (Gaius Cassius Longinus) sieva, Marka Jūnija Bruta (Marcus Junius Brutus) pusmāsa.

 

als:20er#22
23. gads

23. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Konsuli šajā gadā ir Gajs Asīnijs Polio (Gaius Asinius Pollio) un Gajs Antistijs Vets (Gaius Antistius Vetus).
 Romas imperatora Tiberija dēla Jūlija Cēzara Druza nāve. Pēc tam viņš zaudē interesi par valsts pārvaldi un pievēršas izpriecām.
 Ēlijs Sejāns (Lucius Aelius Seianus) iegūst ietekmi pār Senātu un Tiberiju pēc Jūlija Cēzara Druza nāves.

Pārējā pasaule 
 Jūnijs — Kunjanas kauja (Ķīna). Pēc 2 mēnešus ilga aplenkuma 9000 Liū Khuana vadītie dumpinieki sakauj 450 000 vīru lielo Vangmanga karaspēku. Liū Khuans, Haņu dinastijas karaliskās ģimenes pēctecis un Haņu dinastijas opozīcijas vadonis pasludina sevi par imperatoru.

23. gads kultūrā un ekonomikā 
 Grieķu ģeogrāfs Strabons publicē savu darbu "Ģeogrāfija" 17 grāmatās. Šajā darbā aprakstīta tā laika romiešiem un grieķiem pazīstamā pasaule. Šis ir vienīgais šāda veida darbs, kas gandrīz pilnībā saglabājies līdz mūsdienām no antīkiem laikiem.

Dzimuši 
 Plīnijs Vecākais — Senās Romas zinātnieks un rakstnieks (miris 79. gadā).

Miruši 
 14. septembris - Jūlijs Cēzars Druzs (Drusus Julius Caesar), Romas imperatora Tiberija dēls, noindēts (dzimis 13 p.m.ē.).
 6. oktobris - Vangmangs, Ķīnas Haņu dinastijas imperators (dzimis 45 p.m.ē.).
 Juba II, Numīdijas, vēlāk Mauretānijas karalis (dzimis 50. p.m.ē.).

 

als:20er#23
24. gads

24. gads bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Konsuli šajā gadā ir:
 no janvāra līdz jūnijam — Servijs Kornēlijs Cetegs  (Servius Cornelius Cethegus) un Lūcijs Visēlijs Varons (Lucius Visellius Varro);
 no jūlija līdz decembrim — Gajs Kalpurnijs Aviola (Gaius Calpurnius Aviola) un Publijs Kornēlijs Lentuls Scipions (Publius Cornelius Lentulus Scipio).
 Romas impērijas karš pret Numīdiju un Mauretāniju beidzas ar to aneksiju.
 Tiek apspiests Takfarīnu dumpis Ziemeļāfrikā.
 Šarmīds kļūst par Atēnu arhonu.
 Tiberijs dāvina 2 miljonus sesterciju vestālietei Kornēlijai. Šis ir raksturīgs piemērs tam, ka vestālietes bieži saņēma liela mēroga ziedojumus no Romas imperatoriem.

Pārējā pasaule 
 Vienā no Korejas valstīm — Sillā pie varas nāk karalis Juri.
 Kartāgā beidzas Masinisas dinastija.

Kristietība 
 Filons no Aleksandrijas (Philo) deklarē, ka Vecā Derība ir Dieva mūžīgais likums.

Miruši 
 Strabons, grieķu ģeogrāfs (nereti tiek norādīti arī citi iespējamie miršanas gadi).
 Namhae — Sillas valdnieks (Koreja).

Piezīmes 

 

als:20er#24
25. gads

25. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Konsuli šajā gadā ir Koss Kornēlijs Lentuls (Cossus Cornelius Lentulus) un Marks Asīnijs Agripa (Marcus Asinius Agrippa).
 Tiberijs atrisina strīdu starp Mesēniju un Spartu, piešķirot Taigetas kalna daļu Mesēnijai.

Pārējā pasaule 
 Luojaņa (Ķīna) kļūst par Austrumu Haņu dinastijas galvaspilsētu.
 Ķīnā sākas Haņu dinastijas džiangvu ēra, kas ilgst līdz 56. gadam.

25. gads kultūrā un ekonomikā 
 Pomponijs Mela apraksta klimatisko zonu sistēmu.

Dzimuši 
 Gajs Jūlijs Civils (Gaius Julius Civilis) — ģermāņu cilšu vadonis.

Miruši 
 Auls Kremūcijs Korduss (Aulus Cremutius Cordus) - romiešu vēsturnieks (dzimšanas gads nezināms).

 

als:20er#25
27. gads

27. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Konsuli šajā gadā ir Lūcijs Kalpurnijs Pizons (Lucius Calpurnius Piso) un Marks Licīnijs Krass Frugijs (Marcus Licinius Crassus Frugi).
 Ugunsgrēks Romā.
 Fidēnā (Fidenae) sabrūk nepareizi uzcelts amfiteātris. No 50 000 klātesošajiem iet bojā ap 20 000 skatītāju.

27. gads kultūrā un ekonomikā 
 No Āzijas Romā tiek ievestas aprikozes.
 Rimini pilsētā par godu imperatoram Oktaviānam Augustam tiek uzcelta Triumfa arka.

Dzimuši 
 Agripa II (Marcus Julius Agrippa, jeb Agrippa II), Hēroda karaliskās dzimtas pēctecis, Jeruzālemes tempļa pārraugs.
 Petronijs (Gaius Petronius Arbiter), romiešu rakstnieks (miris 66. gadā).
 Vangčongs, ķīniešu filozofs (miris 97. gadā)

 

als:20er#27
28. gads

28. gads bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Konsuli šajā gadā ir Gajs Apijs Jūnijs Silāns (Gaius Appius Iunius Silanus) un Publijs Silijs Nerva (Publius Silius Nerva)
 Frīzu sacelšanās pret romiešiem. Līdz tam romiešiem labvēlīgo frīzu sacelšanās iemesls — nežēlība, ar kādu tiek ievāktas nodevas (liellopu ādas).

Pārējā pasaule 
 Par Pekčes, vienas no Trīs Korejas karaļvalstīm, valdnieku kļūst Daru.

Dzimuši 
 Mings (jeb Mindi), Ķīnas imperators no Haņu dinastijas (miris 75. gadā).

Miruši 
 Ondži, Pekčes, vienas no Trīs Korejas karaļvalstīm, valdnieks.

 

als:20er#28
29. gads

29. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Konsuli šajā gadā ir:
 no janvāra līdz jūnijam — Gajs Fūfijs Gemins (Gaius Fufius Geminus) un Lūcijs Rubēlijs Gemins (Lucius Rubellius Geminus);
 no jūlija līdz decembrim — Auls Plautijs (Aulus Plautius) un Lūcijs Nonijs Asprēns (Lucius Nonius Asprenas).
 Romieši apspiež frīzu sacelšanos.
 Romieši ieņem Sofiju.
 Sejāns izsūta Agripīnu Vecāko uz Pandatarijas salu. Visi viņas dēli (izņemot Kaligulu) tiek ieslodzīti.

Kristietība 
 Jānis Kristītājs kristī Jēzu Nācarieti. Tā ir pirmā reize, kad Jēzus parādās kā sabiedriski pazīstama persona un sprediķotājs.
 Hērods Antipass liek nonāvēt Jāni Kristītāju.

Miruši 
 Līvija, agrākā Romas imperatora Augusta sieva un pašreizējā Romas imperatora Tiberija māte (dzimusi 58 p.m.ē..)
 Jānis Kristītājs, kristiešu un mandeju sludinātājs.

 

als:20er#29
31. gads

31. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Konsuli šajā gadā ir:
 no janvāra līdz maijam — Tiberijs (Tiberius Julius Caesar Augustus) un Lūcijs Elijs Sejāns (Lucius Aelius Seianus);
 no maija līdz septembrim — Fausts Kornēlijs Sulla (Faustus Cornelius Sulla);
 no maija līdz jūnijam — Seksts Tedijs Valērijs Katulls (Sextus Tedius (arī Teidius) Valerius Catullus);
 no jūlija līdz decembrim — Lūcijs Fulcīnijs Trio (Lucius Fulcinius Trio);
 no oktobra līdz decembrim — Publijs Memijs Reguls (Publius Memmius Regulus).
 Elijs Sejāns (Lucius Aelius Seianus) tiek pasludināts par imperatora Tiberija līdzkonsulu. Tiberijs uzzina par Sejāna nodevību, liek viņu arestēt un sodīt.
 Nevijs Satorijs Makrons (Naevius Sutorius Macro) pēc Sejāna sodīšanas kļūst par pretoriešu gvardes vadītāju.
 Tiberijs atgriežas Romā no Kapri salas pēc vairākus gadus ilgušas depresijas un uzdzīves.

Kristietība 
 Ar akmeņiem tiek nomētāts Svētais Stefans — viens no aktīvākajiem kristietības izplatītājiem pēc Jēzus nāves, satrakoto pūli uzkurināja Svētais Pāvils — tolaik vēl kristietībai nepievērstais Tarsas Sauls.

Dzimuši 
 Musonijs Rufuss (Gaius Musonius Rufus), romiešu stoiķu filozofs

Miruši 
 18. oktobris — Ēlijs Sejāns, Romas politiķis, pretoriešu gvardes vadītājs, izpildīts nāvessods (dzimis ap 20 p.m.ē.).
 Marks Velejs Paterkuls (Marcus Velleius Paterculus) — romiešu vēsturnieks, iespējams, sodīts kā Sejāna līdzzinātājs (dzimis ap 19. p.m.ē.).
 Livilla ((Claudia) Livia Julia, arī Livilla) — imperatora Tiberija krustmeita un vedekla, Sejāna mīļākā. Mirst ieslodzījumā no bada. (dzimusi ap 13 p.m.ē..)
 Svētais Stefans — nomētāts ar akmeņiem, pirmais kristietības moceklis pēc Jēzus.

 

als:30er#31
32. gads

32. gads bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi

Kristietība 
 Pēc tradicionāla uzskata Svētais Pēteris kļūst par pirmo pāvestu (sk. 30 — vairāk ticams laiks).

Dzimuši 
 25. aprīlis - Marks Salvijs Otons, Romas imperators (m. 69. g.)

Miruši 
 Lūcijs Kalpurnijs Pizo — romiešu politiķis (konsuls) un dzejnieks

 

als:30er#32
33. gads

33. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

Romas impērija 
 Galba kļūst par Romas konsulu.
 Finansu krīze (deflācija) Romā neprasmīgas fiskālās politikas dēļ. Strauji krīt zemes cenas, tā tiek strauji iepirkta uz kredīta, trūkst skaidras naudas, notiek masveida spekulācijas ar zemi. Visvairāk cieš bagātie valsts iedzīvotāji, tiek izputinātas daudzas aristokrātu ģimenes.

Kristietība 
 Pēc tradicionāla uzskata šajā gadā notiek nozīmīgākie kristietības notikumi (speciālisti pašlaik uzskata, ka tie notika 3 gadus ātrāk — 30. gadā).
 29. marts - Jēzus triumfālā ienākšana Jeruzālemē
 2. aprīlis — svētais vakarēdiens
 3. aprīlis — dažas stundas pirms Jēzus Kristus krustā sišanas pašnāvību izdara Jūda Iskariots, Jēzus skolnieks
 3. aprīlis — Jēzus krustā sišana
 5. aprīlis — Jēzus augšāmcelšanās
 14. maijs — Jēzus Debesbraukšana
 24. maijs — Svētā gara atnākšana
 Pēc tradicionāla katoļu baznīcas un Pareizticīgo baznīcas uzskata - kristietības izveidošanās gads
 (?) Svētais Pēteris kļūst par pirmo kristīgās baznīcas pāvestu (drīzāk 30. gadā)

33. gads kultūrā un ekonomikā 
 Tiberijs Romā dibina kredītu banku.

Dzimuši 
 Gajs Rubellijs Plauts — Gaja Rubellija Blanda un Jūlijas, Drūza Jaunākā meitas dēls

Miruši 
 Gajs Asīnijs Galls — Vipsānijas Agripīnas atraitnis un varbūtējais Agripīnas Vecākās mīļākais mirst pašnāvībā - bada nāvē.
 Agripīna Vecākā — Germānika atraitne mirst pašnāvībā — bada nāvē.
 Drūzs Cēzars — Germānika un Agripīnas Vecākās dēls mirst pašnāvībā — bada nāvē.
34. gads

34. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Romieši iebrūk Armēnijā (34 — 37).
 Klīst baumas, ka Neviuss Sutorijs Makro gūst ietekmi augstākajās aprindās ar to, ka prostituē savu sievu Euniju imperatoram Tiberijam.

Pārējā pasaule 
 Dāķijas pirmiedzīvotāji sāk sacelšanos pret iebrucējiem — sarmatu cilti — lazigiem.

34. gads kultūrā un ekonomikā 
 Romieši izbūvē trīsstāvu akveduktu, kas sākas Nimā un ir 433 kilometrus garš.

Dzimuši 
 4. decembris - Persijs Flaks Auls — romiešu dzejnieks - satīriķis

Miruši 
 (?) Svētais Stefans — pirmais kristiešu moceklis (drīzāk 30. gadā).

 

als:30er#34
Latvijas Republikas tieslietu ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Latvijas Republikas tieslietu ministri kopš 1918. gada, kad Latvija ieguva neatkarību. Tieslietu ministrs ir Latvijas Republikas Ministru kabineta loceklis. Politiskā līmenī vada Tieslietu ministriju.

Uzskaitījums

Latvijas Republika (1918 — 1940)

Latvijas Padomju Sociālistiskā Republika (1940 — 1990)

Latvijas Republika (1990 — mūsdienas)

Ārējās saites 
 Tieslietu ministrija

 
Tieslietu ministrs
Tieslietu ministrs
Andris Teikmanis

Andris Teikmanis (dzimis  Rīgā) ir Latvijas jurists, diplomāts un politiķis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1959. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas 5. vidusskolā, no 1978. līdz 1983. gadam studēja LVU juridiskajā fakultātē. No 1988. līdz 1990. gadam strādāja par tiesu izmeklētāju Latvijas PSR prokuratūrā un par Kirova rajona tautas tiesas tiesnesi. 1990. gada 4. martā tika pirmstermiņa atbrīvots no amata ar Latvijas PSR Augstākās Padomes Prezidija lēmumu.

1990. gada 18.martā tika ievēlēts par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu, balsoja par Neatkarības deklarāciju.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas bija Rīgas pilsētas Tautas deputātu padomes priekšsēdētājs, ievēlēts no LTF (1990—1992), tad Rīgas domes priekšsēdētājs (1992—1994), jaunākais Rīgas domes vēsturē (ievēlēts 31 gada vecumā).

No 1994. gadā viņš kļuva par Latvijas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Eiropas Padomē.

No 1995. gada strādāja Ārlietu ministrijā, bija Latvijas vēstnieks Vācijā un Latvijas vēstnieks Krievijas Federācijā.

No 2008. līdz 2013. gadam bija Ārlietu ministrijas valsts sekretārs, no 2013. gada Latvijas vēstnieks Apvienotajā Karalistē, kā arī Austrālijas Savienībā un Jaunzēlandē, no 2016. gada Latvijas vēstnieks ASV.

No 2019. gada 5. augusta vada Latvijas Valsts prezidenta E.Levita kanceleju.

Atsauces

Ārējās saites 
 Biogrāfija līdz 2000. gadam

1959. gadā dzimušie
Latvijas diplomāti
Latvijas tiesneši
Latvijas vēstnieki ASV
Latvijas vēstnieki Apvienotajā Karalistē
Latvijas vēstnieki Krievijā
Latvijas vēstnieki Vācijā
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas valsts sekretāri
Rīgas pašvaldības vadītāji
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Atzinības krusta lielvirsnieki
Rīgā dzimušie
Maksims Širokovs

Maksims Širokovs (dzimis ) ir bijušais Latvijas hokejists, aizsargs. Pašlaik (2021) ir Latvijas čempionāta komandas Rīgas "Olimp" galvenais treneris.

Spēlētāja karjera 
2005.—06. un 2006.—07. gada sezonās, spēlējot Latvijas hokeja līgas kluba HK Rīga 2000 sastāvā, kļuva par Latvijas čempionu. Iepriekšējās divas sezonas viņš aizvadīja citā Latvijas hokeja līgas klubā - HK Liepājas Metalurgs. 

2008.—09. gada sezonā hokejists aizvadīja vienu spēli arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" rindās, atlikušo sezonas daļu aizvadot HK Rīga 2000. 2009.—10. gada sezonu Širokovs uzsāka "Metalurgā", taču drīz pārcēlās uz Slovākijas Ekstralīgas klubu HK Nitra.

2010.—11. gada sezonu Širokovs aizvadīja Zviedrijas 1. divīzijas kluba Karlskrona IK sastāvā.

2021. gadā Širokovs Rīgas "Olimp" sastāvā ceturto reizi karjerā kļuva par Latvijas čempionu.

Latvijas izlases sastāvā viņš piedalījies 2002. gada Pasaules čempionātā junioriem.

Trenera karjera 
No 2019. līdz 2021. gadam Širokovs bija Rīgas "Olimp" spēlējošais trenera palīgs. 2021. gadā kļuva par komandas galveno treneri.

Ārējās saites 

Latvijas hokejisti
Latvijas hokeja treneri
1982. gadā dzimušie
Rīgas Dinamo '81 spēlētāji
HK Liepājas Metalurga spēlētāji
Rīgas "Prizma" spēlētāji
HK Zemgales spēlētāji
HK Rīgas 2000 spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Latvijas čempioni hokejā
35. gads

35. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

Notikumi

Pārējā pasaule 
 Tiridats III kļūst par Partas valdnieku.

Dzimuši 
 Ban Žao — ķīniešu vēsturnieks
 Kvintiliāns (Quintilianus) — romiešu retors (miris ap 100.)

Miruši 
 Epatikuss — Katuvellauni princis.
 Artaksiass III — Armēnijas karalis.
36. gads

36. gads bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Pēc samariešu sacelšanās nežēlīgas apspiešanas pēc jūdu lūguma uz Romu tiek atsaukts Poncijs Pilāts.
 Vitellijs sakauj Partas Artabanu, tādējādi atbalstot otru troņa pretendentu Tiridatu III.
 Marcelluss kļūst par Jūdejas un Samarijas pārvaldnieku.
 Liels ugunsgrēks Romā.
 Katastrofāli Tibras plūdi.

 

als:30er#36
37. gads

37. gads bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 16. marts — pretoriāņu gvardes prefekts Neviuss Sutorijs Makro (Quintus Naevius Cordus Sutorius Macro) nožņaudz Romas imperatoru Tiberiju.
 18. marts — Romas Senāts anulē Tiberija testamentu un par jauno Romas imperatoru pasludina Kaligulu.
 9. aprīlis — zemestrīce sagrauj Antiohiju.
 Kaligulas mēģinājums pasludināt sevi par dievu rada nesaskaņas starp viņu un Senātu.

Kristietība 
 (?) Svētais Pēteris dibina Sīrijas pareizticīgo baznīcu (tradicionāls uzskats).
 Varbūtējs gads, kad pēc vīzijas līdzšinējais aktīvais kristietības apkarotājs farizejs Tarsas Sauls pievēršas šai reliģijai. Pēc 39. gada viņš pazīstams kā Svētais Pāvils. (Baznīca uzskata, ka pievēršana notikusi 42. gadā)

Dzimuši 
 15. decembris — Nērons (Nero Claudius Caesar Augustwus Germanicus ) — Romas imperators (miris 68.)
 Jozefs Flāvijs (Titus Flavius Josephus) — ebreju vēsturnieks (miris ap 100.).

Miruši 
 16. marts — Tiberijs (Tiberius Julius Caesar Augustus), Romas impērijas imperators, nožņaugts (dzimis 42 p.m.ē.).
 1. maijs — Antonija Jaunākā (Antonia Minor), Marka Antonija un Oktāvijas Jaunākās (Octavia Thurina Minor) meita, Kaligulas vecāmāte.
 Marbods — markomāņu valdnieks.

 

als:30er#37
38. gads

38. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Klaudija un Mesalīnas varbūtējais laulības gads.
 Apions vada aleksandriešu delegāciju pie Kaligulas, lai sūdzētos par ebrejiem Aleksandrijā.
 Agripas I vizītes laikā Aleksandrijā izceļas nemieri, kas vērsti pret ebrejiem. Pūlis cenšas ievietot katrā sinagogā Kaligulas statuju.
 Polemons II saņem tiesības būt par Ponta valdnieku.

38. gads kultūrā un ekonomikā 
 Faedrs saraksta savu populāro fabulu krājumu.

Kristietība 
 Stahis Apustulis kļūst par otro Konstantinopoles patriarhu.

Miruši 
 10. jūnijs — Druzilla, Germānika māsa.
 Neviuss Sutorijs Makro — Romas pretoriešu gvardes prefekts (dz. 21 pmē.)
 Svētais Andrejs — apustulis.

 

als:30er#38
39. gads

39. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Par sakariem ar Kaligulas māsām tiek izraidīts Tigellīns, vēlākais Romas imperatora Nērona favorīts.
 Par konsulu kļūst Domīcijs Afērs.
 Jūdejas karalis Agripa I tiek atsaukts uz Romu.
 Kaligula liek uzstādīt Jeruzalemes templī savu statuju. Sīrijas pārvaldnieks Pūblijs Petronijs, kam šis uzdevums jāizpilda, saskaras ar plašiem ebreju protestiem un masu demonstrācijām. Viņam izdodas aizkavēt statujas uzstādīšanu līdz Kaligulas nāvei.
 Aleksandrijas Filons vada ebreju delegāciju uz Romu, lai protestētu pret ebrejiem naidīgo gaisotni Aleksandrijā.

Pārējā pasaule 
 Māsas Trungas organizē pretošanos Ķīnas ietekmei Vjetnamā.

Dzimuši 
 3. novembris — Marks Annejs Lukāns, romiešu dzejnieks (m. 65)
 30. decembris — Tits, Romas imperators (m. 81)
 Jūlija Druzilla — Romas imperatora Kaligulas meita

Miruši 
 Seneka Vecākais (Seneca maior) — romiešu retors (dzimis ap 54 p.m.ē.)
 Hērods Antipass

 

als:30er#39
40. gads

40. gads () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Kaligula uzsāk kampaņu ar mērķi iekarot Britāniju un cieš sakāvi.
 Romas impērijā tiek iekļautas Mauritānija un Norikuma.
 Kaligula bez pamata piešķir amatus un titulus, pasludina sevi par dievu un liek visu grieķu statuju galvas aizstāt ar savas galvas atveidiem. Savu zirgu viņš ieceļ par senatoru.

Pārējā pasaule 
 Mūsdienu Morāvijas un Slovākijas teritorijā apmetas ģermāņu cilts kvadi.
 Vardaness I kļūst par Partas valdnieku, viņa brālis Gotarzess II ir opozīcijā.
 Māsas Trungas (Vjetnama) turpina vadīt sacelšanos pret Ķīnu.

40. gads kultūrā un ekonomikā 
 Aleksandrijas Filons pauž uzskatu, ka visi cilvēki ir dzimuši brīvi.

Kristietība 
 Kristietība ienāk Ēģiptē — Aleksandrijā tiek dibināta baznīca. Evaņģēlists Marks dibina koptu pareizticīgo baznīcu un kļūst par tās pirmo pāvestu.
 Tiek uzcelta kristiešu baznīca Korintē (visiespējamākais datējums).
 Kristieši pārņem ebreju pashas svētkus un nodēvē tos par Lieldienām.

Dzimuši 
 13. jūlijs — Gnejs Jūlijs Agrikola, vēlākais romiešu Britānijas pārvaldnieks (m. 93)
 Pedānijs Dioskorīds — grieķu ārsts
 Frontinuss — romiešu ģenerālis un rakstnieks
 Dio Hrizostoms — grieķu filozofs un vēsturnieks
 Klaudija Oktāvija — Klaudija un Mesalīnas meita (m. 62)
 Imperatore Ma — Ķīnas Haņu dinastijas pārstāve

Miruši 
 Mauritānijas Ptolemajs — Kaligula piespriež viņam nāvessodu
 Aleksandrijas Filons — ebreju filozofs un sabiedriskais darbinieks
 Kunobelinuss — Katuvellauni (ķeltu cilts un valstisks veidojums) valdnieks

 

als:40er#40
41. gads

41. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 24. janvāris — ekscentrisko un despotisko Romas imperatoru Kaligulu nogalina pretoriešu gvarde.
 24. janvāris — 25. janvāris — par jauno Romas imperatoru kļūst Klaudijs, Senāts to apstiprina.
 Klaudijs par Jūdejas karali ieceļ Agripu I.
 Mesalīna, Klaudija sieva panāk, ka Klaudijs izsūta Seneku Jaunāko uz Korsiku, apsūdzot viņu sakaros ar Jūliju Livillu.
 Klaudijs ebrejiem atjauno reliģijas brīvību bet aizliedz viņiem sludināt savu ticību Romā.
 Romieši aptur ģermāņu iebrukumu pāri Reinai.
 Mitridats tiek atzīts par Bosporas valdnieku.

Pārējā pasaule 
 Haņu dinastijas imperators Guangvu gāž no troņa savu sievu Guo Šentongu un ieceļ viņas vietā savu favorīti Jin Lihua.

Kristietība 
 Pirmo reizi Jēzus Kristus mācekļi tiek saukti par kristiešiem. Viņi izveido vairākas komūnas, no kurām ievērojamākās ir Damaskā un Antiohijā.

Dzimuši 
 Marks Valērijs Marciāls, romiešu dzejnieks (varbūtējs datējums)
 12. februāris - Britāniks (Britannicus) — Romas imperatora Klaudija un viņa trešās sievas Mesalīnas dēls (miris 55.)

Miruši 
 24. janvāris — Kaligula (Caligula), Romas imperators (nogalināts) (dz. 12)
 24. janvāris — Jūlija Druzilla, Kaligulas meita (nogalināta)
 Gada nogale — Jūlija Livilla, Germānika meita, mirst izsūtījumā no bada

 

als:40er#41
42. gads

42. gads () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Romieši pārņem kontroli pār Seūtu.
 Mūsdienu Alžīras un Marokas teritorijas kļūst par Romas impērijas provinci.
 Dalmācijas legāts Fūrijs Kamilluss Skriboniāns organizē dumpi, taču viņa karaspēks dezertē un dumpis neizdodas.

Pārējā pasaule 
 Suro kļūst par Kajas (valsts Korejas pussalā) pirmo karali, šīs valsts dibināšanas gads.
 Ķīniešu ģenerālis Mu Jauns apspiež māsu Trungu sacelšanos Vjetnamā.

Reliģija 
 25. janvāris - pēc baznīcas uzskata — šajā dienā pēc vīzijas līdzšinējais aktīvais kristietības apkarotājs farizejs Tarsas Sauls pievēršas šai reliģijai. Drīzāk tas noticis 37. gadā, datums nav zināms.

42. gads kultūrā un ekonomikā 
 Romieši uzsāk Ostijas ostas celtniecību.

Dzimuši

Miruši 
 Ārija Vecākā, romiešu stoiķe

 

als:40er#42
Kaja (nozīmju atdalīšana)

Kaja var būt:

 Kaja - poļu modele un popmūziķe;
 Kaja (Koreja) - sena valsts Korejas pussalā.
43. gads

43. gads bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Romieši sāk iekarot Britāniju. Auls Plautijs izsēžas Britānijā ar četriem leģioniem (20 000 karavīru), kaujās pie Medvejas un Temzas upēm sakauj britus Karataka un Togodumna vadībā. Viņš apstājas pie Temzas, sagaida imperatoru Klaudiju, kurš vada svinīgo ienākšanu Kamulodunā (ķeltu cietoksnis, mūsdienu Kolčestera). Šajā laikā Vespasiāns pakļauj Britānijas dienvidrietumus.
 Romieši dibina Londonu — tad zināma kā Londīnija, kā arī Pīterboro.
 Klaudijs ieņem Līkiju (mūsdienu Antaljas province), apvienojot to ar Pamfīliju un padarot to par Romas provinci.
 Romieši iegūst pilnīgu kontroli pār Vidusjūru.

Pārējā pasaule 
 Sākas karš starp ziemeļu un dienvidu huņņiem.
 Māsas Trungas izdara pašnāvību pēc tam, kad ķīnieši apspiež viņu vadīto sacelšanos Namvjetā (Vjetnama).

Kultūra un ekonomika 
 Pomponijs Mela, romiešu ģeogrāfs saraksta De situ orbis libri (varbūtējs datējums).

Kristietība 
 Saskaņā ar pareizticīgo baznīcu un koptu baznīcu Svētais Marks kļūst par pirmo Aleksandrijas patriarhu, tādējādi dibinot Āfrikas kristīgo baznīcu.
 Evaņģēlists Marks kļuva par pirmo Aleksandrijas bīskapu.

Dzimuši 
 Marks Valērijs Marciāls, romiešu dzejnieks (varbūtējs datējums, sk. arī 41).

Miruši 
 Togodumns — Katuvellauni (ķelti) valdnieks.

 

als:40er#43
Vantā

Vantā (, ) ir Somijas ceturtā lielākā pilsēta. Atrodas Ūsimā reģionā uz ziemeļiem no Helsinkiem un ietilpst Helsinku aglomerācijā.

Pilsētas iedalījums: Tikurila (Tikkurila), Mīrmeki (Myyrmäki), Martinlākso (Martinlaakso), Hakunila (Hakunila), Koivukile (Koivukylä) un Korso (Korso).

Vantā atrodas Somijas galvenā lidosta — Helsinku-Vantā lidosta. Pilsētā atrodas zinātnes centrs Heureka.

Vēsture 
Pirmoreiz rakstos kā Helsinge (Helsinge) pieminēta 1351. gadā.

Vantā pilsētas tiesības ieguva 1972. gadā.

2002. gada 11. oktobrī kāds Helsinki-Vantā Tehnoloģiskā institūta students nenoskaidrotu iemeslu dēļ uzspridzinājās Vantā rajona Mīrmeki lielveikalā, nogalinot septiņus cilvēkus (starp tiem vienu 7 gadus vecu bērnu) un ievainojot vēl 80 cilvēkus.

Ekonomika 

Uzņēmumi un to galvenie biroji Vantā:
 Air Finland, pasažieru aviopārvadājumi
 Atea, IT produkti, risinājumi un apkalpošana
 Blue1, pasažieru aviopārvadājumi
 Cramo, celtniecības mašīnu un iekārtu ražošana, pārdošana un iznomāšana
 DNA, sakaru pakalpojumi
 Fazer, saldumu ražošana
 Finavia, lidostas un gaisa navigācijas apkalpošana
 Finnair, pasažieru un kravu aviopārvadājumi
 Finnkino, filmu demonstrēšana
 Nordqvist, tējas ražošana
 Onninen, inženiertehnisko izstrādājumu vairumtirdzniecība
 Paroc, izolācijas materiālu ražošana
 Pekkaniska, celtņu iznomāšana un pārdošana
 Shell, naftas izstrādājumu tirdzniecība (Somijas birojs)
 Seppälä, apģērbu mazumtirdzniecība
 Suunto, sporta instrumentu ražošana
 Tamro, zāļu vairumtirgošana
 Tikkurila, krāsu ražošana
 Vantaan Energia, energouzņēmums

Cilvēki 
Vantā dzimuši:

 Mika Hekinens (Mika Häkkinen, dz. 1968) - Formula 1 ekspilots
 Jāko Hintika (Jaakko Hintikka, dz. 1929) - filozofs
 Tami Kiuru (Tami Kiuru, dz. 1976) - tramplīnlēcējs
 Ville Peltonens (Ville Peltonen, dz. 1973) - hokejists
 Jarko Rūtu (Jarkko Ruutu, dz. 1975) - hokejists
 Tuomo Rūtu (Tuomo Ruutu, dz. 1983) - hokejists

Atsauces 

Somijas pilsētas
Atis Slakteris

Atis Slakteris (dzimis , Codes pagastā, Latvijā) ir bijušais Latvijas finanšu, aizsardzības un zemkopības ministrs, Tautas partijas biedrs (1998—2011).

Izglītība un darba gaitas 
1975. gadā absolvēja Bauskas 1. vidusskolu, 1980. gadā pabeidza Latvijas Lauksaimniecības akadēmiju mehanizācijas specialitātē. Pēc augstskolas pabeigšanas sācis strādāt par automehāniķi, vēlāk par galveno inženieri, kolhozā Code. 1990.—1994. gadā bijis Bauskas rajona Lauksaimniecības departamenta galvenais inženieris, un arī rajonu Lauksaimniecības biroju vadītāja padomes priekšsēdētāju.

Politiskā darbība 
6. Saeimas vēlēšanās kandidēja no Latvijas Zemnieku savienības un Latvijas Kristīgo demokrātu savienības saraksta Zemgales apgabalā, taču netika ievēlēts. 1998. gada aprīlī parakstīja Tautas partijas manifestu un rudenī tika ievēlēts 7. Saeimā.

No 2000. līdz 2002. gadam Andra Bērziņa valdībā Slakteris bija zemkopības ministrs. 2002. gadā kļuva par Tautas partijas priekšsēdētāju un tika ievēlēts 8. Saeimā. 2004. gada martā pirmoreiz kļuva par aizsardzības ministru Induļa Emša valdībā. , pēc Jaunā laika aiziešanas no Aigara Kalvīša valdības, atkārtoti ieņēma aizsardzības ministra amatu. 2006. gada oktobrī Atis Slakteris tika ievēlēts 9. Saeimā, kā arī saglabāja savu aizsardzības ministra amatu Kalvīša otrajā valdībā. Viņš kļuva par finanšu ministru Godmaņa vadītajā valdībā, bet pēc valdības krišanas 2009. gadā atjaunoja Saeimas deputāta mandātu.

Atsauces

Ārējās saites 

 2008.g. decembra intervija Bloomberg TV

1956. gadā dzimušie
Bauskas novadā dzimušie
Latvijas Zemnieku savienības politiķi
Tautas Partijas politiķi
Latvijas aizsardzības ministri
Latvijas zemkopības ministri
Latvijas finanšu ministri
7. Saeimas deputāti
8. Saeimas deputāti
9. Saeimas deputāti
Latvijas parlamentārie sekretāri
PSRS sportisti
Ūdens motosportisti
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Austrijas Impērija

Austrijas Impērija () bija Habsburgu dinastijas pārvaldītās impērijas nosaukums no 1806. gada līdz Austroungārijas dibināšanai 1867. gadā.

Vēsture 
No 1440. līdz 1804. gada Habsburgu dinastijas monarhi bija Svētās Romas Impērijas ķeizari. Pēc tam kad Napoleons faktiski izbeidza šīs impērijas pastāvēšanu, Svētās Romas Impērijas ķeizars Francis II savās dzimtas zemēs 1806. gada 6. augustā nodibināja Austrijas Impēriju un kļuva par tās ķeizaru Franci I.

Sākotnēji Austrijas Impērijas sastāvā nebija iekļauta Ungārijas Karaliste un tai pakļautās teritorijas, lai arī Habsburgu dinastija tajā valdīja kopš 1541. gada. Ungāriju oficiāli impērijas sastāvā iekļāva 1849. gadā pēc tās sakāves neatkarības karā.
Pēc Austrijas sakāves Austrijas—Prūsijas karā 1867.—1868. gadā Austrijas Impērija tika pārveidota par Austroungāriju, kurā Ungārijai un Austrijai bija vienlīdzīgas tiesības.

Skatīt arī 
 Svētā Romas impērija

Ārējās saites 

Bijušās valstis
Hābsburgi

Hābsburgi jeb Habsburgi (), viena no senākajām un plašākajām Eiropas karaliskajām dinastijām, kuru cilme meklējama Hābsburgas pilī tagadējās Šveices teritorijā. Gadsimtu gaitā dinastijas pārstāvji bijuši daudzu valstu valdnieki. Līdz 16. gadsimtam Hābsburgu dzimtai piederēja Tirole, Švābija, Elzasa, Nīderlande, Austrija, Štīrija, Karintija, Kraina, Čehija un daļa no Ungārijas, vēlāk tās varā nokļuva arī Spānija, Portugāle, Volīnija, Galīcija, Transilvānija, Toskāna, Parma un Modēna. No 1273. līdz 1806. gadam ar pārtraukumiem Hābsburgu dinastijas pārstāvji bija Svētās Romas impērijas imperatori. Vairāk nekā 1000 gadus Hābsburgi ietekmēja Eiropas vēsturi. Hābsburgu īpašumi bija tik plaši, ka 1556. gadā Kārlis V Hābsburgs sadalīja zemi savu dēlu starpā. Vienu daļu pārvaldīja viņa dēls Spānijas karalis Felipe II , bet otru — viņa brālis, vēlākais Svētās Romas impērijas imperators Ferdinands I.

Dinastijas pārstāvju valdīšanas laiki 

 Austrijas valdnieki (hercogi, erchercogi un imperatori) (1282—1918.). 
 Bohēmijas karaļi (1306, 1437—1457, 1526—1618, 1621—1918).
 Horvātijas karaļi (1437—1439, 1445—1457, 1526—1918). 
 Ungārijas karaļi (1437—1439, 1445—1457, 1526—1918). 
 Spānijas karaļi (1516—1700). 
 Portugāles karaļi (1580—1640). 
 Volīnijas un Galīcijas karaļi (1772—1918). 
 Transilvānijas hercogi (1690—1867). 
 Toskānas lielhercogi (1790—1859).
 Parmas hercogi (1814—1847).
 Modēnas hercogi (1814—1859).
 Meksikas imperators (1864—1867).

Svētā Romas impērija
Gints Meija

Gints Meija (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, spēlē malējā uzbrucēja pozīcijā, bijušais Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv Hockeyallsvenskan klubu HC Vita Hästen.

Karjera 
2004.—2005. gada sezonā viņš spēlēja SK Rīga 18 rindās, no 2005. līdz 2007. gadam viņš spēlēja citā Latvijas hokeja līgas klubā — SK Rīga 20. 2007.—2008. gada sezonu G. Meija aizvadīja Latvijas hokeja līgas kluba HK Rīga 2000 sastāvā, bija viens no rezultatīvākajiem spēlētājiem. Kopš 2008.—2009. gada sezonas viņš spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" rindās.

Latvijas izlases sastāvā spēlējis deviņos Pasaules čempionātos, kā arī 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Junioru vecumā spēlējis 2005. gada Pasaules čempionātā U-18 jauniešiem, kā arī 2006. un 2007. gada Pasaules čempionātā junioriem.

2022. gada martā, Gints Meija paziņoja par karjēras beigšanu Latvijas izlases sastāvā.

Karjeras statistika

Ārējās saites 

 Rīgas "Dinamo" profils 
 Latvijas Hokeja federācijas profils

Atsauces 

1987. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas hokejisti
SK Rīgas 18 spēlētāji
SK Rīgas 20 spēlētāji
HK Rīgas 2000 spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
HK Liepājas Metalurga spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Oskars Spurdziņš

Oskars Spurdziņš (dzimis  Aizputē) ir latviešu ekonomists un politiķis. Bijis finanšu ministrs divās valdībās, kā arī divu Saeimu deputāts, bijis vairāku politisko partiju biedrs, šobrīd pārstāv reģionālo partiju "Valmierai un Vidzemei".

Biogrāfija 
O. Spurdziņš 1981. gadā ir pabeidzis Aizputes vidusskolu. 1986. gadā viņš absolvēja Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultāti. Pēc augstskolas pabeigšanas pārcēlies dzīvot uz Valmieru, kur strādāja par grāmatvedi Valmieras mēbeļu kombinātā.

Politiskā darbība 
Atmodas laikā iesaistījies Latvijas Tautas frontē un Zaļajā partijā. 1989. gadā ievēlēts Valmieras tautas deputātu padomē, bet 1990. gadā, tikai 27 gadu vecumā kļuva par tās priekšsēdētāju.

1993. gadā piedalījās 5. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Zaļās partijas veidotā Zaļā saraksta, bet netika ievēlēts. 1994. gadā kļuva par Finanšu ministra Andra Piebalga padomnieku.

1995. gadā piedalījās 6. Saeimas vēlēšanās no LNNK un Latvijas Zaļās partijas kopīgā saraksta, taču atkal netika ievēlēts parlamentā. Toties jau nākamajā gadā O. Spurdziņš bija padomnieks diviem ministriem: Valsts ieņēmumu valsts ministrei Aijai Počai un Īpašo uzdevumu ministram Pašvaldību lietās Ernestam Jurkānam.

1997. ievēlēts Valmieras pilsētas domē, pretendējis arī uz domes priekšsēdētāja amatu, bet nav guvis kolēģu atbalstu.

O. Spurdziņš bija Tautas partijas dibinātāju skaitā 1998. gadā un kandidēja no tās saraksta arī 7. Saeimas vēlēšanās, tomēr atkal netika ievēlēts. 1999. gada jūlijā O. Spurdziņš kļuva par 7. Saeimas deputātu mandātu uz laiku nolikušā partijas līdera Andra Šķēles vietā. 2002. gadā notikušajās 8. Saeimas vēlēšanās viņš netika ievēlēts nākamajā Saeimas sasaukumā.

2004. gada 9. martā O. Spurdziņš kļuva par Induļa Emša valdības finanšu ministru, šo pašu amatu viņš saglabāja arī Aigara Kalvīša Ministru kabinetā. 2006. gada oktobrī O. Spurdziņš tika ievēlēts 9. Saeimā, kā arī saglabāja finanšu ministra amatu Kalvīša otrajā valdībā, kas darbojās līdz 2006. gadam. Ivara Godmaņa Ministru kabinetā O. Spurdziņu finanšu ministra amatā nomainīja Atis Slakteris, bet O. Spurdziņš  atjaunoja 9. Saeimas deputāta mandātu.

10. Saeimas vēlēšanās startēja ar ceturto numuru no apvienības "Par Labu Latviju" saraksta Vidzemes apgabalā, taču netika ievēlēts. 2012. gada pavasarī O. Spurdziņš bija reģionālās partijas "Valmierai un Vidzemei" dibinātāju skaitā un tika ievēlēts tās valdē.

Pēc politiskās darbības beigām 
No 2010. gada decembra ir "VTU Valmiera" valdes priekšsēdētājs.

Atsauces 

1963. gadā dzimušie
Aizputē dzimušie
Latvijas Zaļās partijas politiķi
Tautas Partijas politiķi
Latvijas finanšu ministri
7. Saeimas deputāti
9. Saeimas deputāti
Latvijas parlamentārie sekretāri
Valmieras pašvaldības vadītāji
Latvijas ekonomisti
Latvijas Universitātes absolventi
Baiba Rivža

Baiba Rivža (dzimusi Baiba Gūtmane , Ventspilī) ir Latvijas ekonomiste, augstskolas pasniedzēja un politiķe, Latvijas Zemnieku savienības biedre. Bijusi Izglītības un zinātnes ministre, kā arī 9. Saeimas deputāte. Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle.

Biogrāfija 
Ventspilī dzimusī, bet jau kopš bērnības Jelgavā dzīvojošā B. Rivža pēc studijām Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā turpināja akadēmisko un zinātnisko darbību šajā pašā augstskolā. Viņa ir ekonomikas zinātņu doktore, LLU profesore, no 1992. līdz 1996. gadam bijusi LLU Ekonomikas fakultātes dekāne.

B. Rivža bija Latvijas Universitātes Eirofakultātes valdes priekšsēdētāja no 2000. līdz 2005. gadam un šajā laika posmā tika īstenotas vairākas reformas Baltijas universitāšu sistēmā, kuras veicināja Baltijas jūras valstu padomes ieteikumi.

Apbalvojumi 
B. Rivža ir apbalvota ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un un Latvijas Pareizticīgās Baznīcas III šķiras Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa ordeni.

2017. gadā apbalvota ar Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielo medaļu par ievērojamu devumu Latvijas lauku un reģionu attīstības izpētē.

Politiskā darbība 
Būdama Latvijas Zemnieku savienības biedre, B. Rivža 2004. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta, bet 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta.

2006. gada 8. aprīlī, kad no Aigara Kalvīša valdības aizgāja partija "Jaunais laiks", B. Rivža nomainīja Inu Druvieti Izglītības un zinātnes ministres amatā. 2006. gada oktobrī viņa tika ievēlēta 9. Saeimā un saglabāja Izglītības un zinātnes ministres amatu arī A. Kalvīša otrajā valdībā. Pēc valdības demisijas atjaunoja Saeimas deputāta mandātu.

2009. gadā vēlreiz nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tāpat arī netika ievēlēta Saeimā 10. Saeimas vēlēšanās 2010. gadā.

Privātā dzīve 
Precējusies ar Pēteri Rivžu, kurš arī ir zinātnieks un LLU profesors. Rivžu ģimenē ir divas meitas.

Atsauces

Ārējās saites 
 gramata21.lv B. Rivžas biogrāfija virtuālajā enciklopēdijā Latvijas ļaudis

1949. gadā dzimušie
Ventspilī dzimušie
Latvijas Zemnieku savienības politiķi
Latvijas izglītības un zinātnes ministri
9. Saeimas deputāti
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenie locekļi
Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielās medaļas ieguvēji
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
44. gads

44. gads () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Romas impērija 
 Romas impērijai tiek pievienota Mauritānija (tagadējā Maroka)
 Imperators Klaudijs triumfāli atgriežas Romā pēc veiksmīgās Britānijas kampaņas
 Rodosas sala atgriežas Romas impērijas pakļautībā
 Pēc Hēroda Agripas nāves (varbūtēja romiešu organizēta noindēšana) Jūdeju sāk kontrolēt Romas iecelti pārvaldnieki, Jūdeja tiek pievienota Sīrijas provincei
 Kuspijs Faduss, Jūdejas pārvaldnieks (44 - 46) apspiež Teudasa organizēto sacelšanos un soda viņu ar nāvi.

44. gads kultūrā un ekonomikā 
 Pomponijs Mela, romiešu ģeogrāfs saraksta De situ orbis libri (varbūtējs datējums, sk. arī 43).

Miruši 
 Svētais Jēkabs, viens no Jēzus Kristus apustuļiem
 Hērods Agripa, Jūdejas karalis

 

als:40er#44