joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tamāra Tansikužina

Tamāra Tansikužina (; ; dzimusi ) ir starptautiskā lielmeistare simtlauciņu dambretē, piecas reizes izcīnījusi pasaules čempiones un astoņas reizes Krievijas čempiones titulu.

Biogrāfija 
Tansikužina iesaistījās pionieru nama dambretes sekcijā astoņu gadu vecumā. No 1988. gada viņas treneris bija 1985. gada PSRS čempions 64-lauciņu dambretē S. Ovečkins. 1990. gadā tika sasniegts pirmais nozīmīgākais rezultāts: viņa debitēja PSRS meiteņu 64-lauciņu dambretes čempionātā un ieņēma 5.vietu. Kopš 1990. gada liela loma nākamās pasaules čempiones liktenī bija trenerei M. Belkinai. 1991. gadā Tamāra kopā ar savu treneri pieņēma kopīgu lēmumu pāriet uz starptautisko (100-lauciņu) dambreti. 

1994. gadā pēc trenera Čertoka ielūguma Tansikužina pārcēlās uz Išimbaju. 1995. gada vidū viņa uzvarēja pirmo nopietno turnīru - Krievijas meiteņu 100-lauciņu dambretes čempionātu. 1996. gada aprīlī viņa uzvarēja arī sieviešu čempionātā.

1997. gads atnesa  uzvaras pasaules meiteņu čempionātos gan starptautiskajā, gan krievu dambretē. 1998. gads iezīmējas ar nelielu lejupslīdi — Tamāra Krievijas sieviešu čempionātā bija tikai 7. vietā. Nākamajā 1999. gadā tika gūta uzvara visos trijos valsts dambretes čempionātos (parastā, ātrajā un ātrspēles dambretē) un Tamāra pirmoreiz piedalījās Pasaules sieviešu 100-lauciņu dambretes čempionātos: ar parasto laika kontroli Jakutskā bija sestajā, ātrspēlē Nīderlandē otrajā vietā. 2000. gada viņa ieguva Krievijas un Eiropas čempiones titulu.

2001. gadā Tamāra Tansikužina pirmoreiz uzvarēja Pasaules čempionātā un viņai tika piešķirts starptautiskās lielmeistares nosaukums. Gadu vēlāk viņa sekmīgi aizstāvēja savu titulu pret 2000. gadu čempioni rīdzinieci Zoju Golubevu. 2003. gadā viņa titulu zaudēja, jo pasaules čempionātā bija tikai piektā, bet gadu vēlāk to atkaroja, uzvarot mačā 2003. gada čempioni Olgu Kamišļejevu. Turpmākajos gados Tamāra Tansikužina pasaules čempiones titulu izcīna vēl divas reizes, uzvarot čempionātos 2007. un 2011. gadā.

Pārstāvējusi Krievijas Bruņoto  spēku sporta klubu (1996—1998), Baškīrijas Republikas Augstākās sporta meistarības skolu (1998—1999), profesionālo dambretes klubu Башнефть (no 1999).

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Salavata Julajeva ordenis (2001)
 Goda zīme "BR Nopelniem bagātais sportists" (2001)

Atsauces

Ārējās saites 

 Tamāras Tansikužinas sportiskie rezultāti Nīderlandes Dambretes federācijas arhīvā
 
 

1978. gadā dzimušie
PSRS dambretisti
Krievijas dambretisti
Baškortostānas sportisti
Ziedāni

Ziedāni ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Seces pagastā. Izvietojusies pagasta rietumos autoceļu P76 un V927 krustojumā  no pagasta centra Seces,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas.

Atsauces
Sliktā skolotāja

"Sliktā skolotāja" () ir 2011. gada komēdija, kuras režisors ir Džeiks Kasdans. Galvenās lomas filmā atveido Kemerone Diasa, Džastins Timberleiks, Filiss Smits, Džons Maikls Higinss un Džeisons Sīgels. Filmas pirmizrāde notika .

Elizabete Halsija ir slinka un nekompetenta skolotāja, kura ienīst savu darbu, skolēnus un kolēģus. Pēc tam, kad Elizabetes bagātais līgavainis viņu pamet, viņa ir spiesta atgriezties skolā, lai sakrātu naudu krūšu implantiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Seksa video

"Seksa video" () ir 2014. gada ASV komēdija, kuras režisors ir Džeiks Kasdans. Galvenās lomas filmā atveido Kemerone Diasa, Džeisons Sīgels, Robs Kordrijs, Ellija Kempere un Robs Lovs. Filmas pirmizrāde notika .

Džejs un Ennija ir laulāts pāris ar diviem bērniem, kura intīmajā dzīvē iestājies panīkums. Lai to labotu, Ennija piedāvā izveidot seksa video. Pēc video nofilmēšanas Ennija liek to izdzēst, tomēr Džejs video nejauši sinhronizē citās viedierīcēs, ko pāris laika gaitā ir atdevis paziņām. Kad video neizdodas izdzēst no tīkla, Džejs un Ennija panikā dodas atgūt atdotās viedierīces, pirms video tiek ieraudzīts.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
The End of the Tour

The End of the Tour ir 2015. gada drāma, kas balstīta uz Deivida Lipska memuāriem "Although of Course You End Up Becoming Yourself". Filmas režisors ir Džeimss Ponsolds. Galvenās lomas filmā atveido Džeisons Sīgels un Džese Eizenbergs. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmas pamatā ir stāsts par piecas dienas ilgo interviju starp žurnāla Rolling Stone žurnālistu Deividu Lipski un pazīstamo rakstnieku Deividu Fosteru Volesu, kas notika pēc Volesa romāna "Infinite Jest" publicēšanas.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
The Discovery

The Discovery ir 2017. gada romantiska zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Čārlijs Makdauels. Galvenās lomas filmā atveido Džeisons Sīgels, Džese Plemonss, Rūnija Mara, Railija Kafa un Roberts Redfords. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Divus gadus pēc tam, kad Tomass Hārbors zinātniski pierāda, ka eksistē dzīve pēc nāves, viņa dēls Vills cenšas palīdzēt jaunai sievietei Ailai atbrīvoties no viņas tumšās pagātnes rēgiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV romantikas filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Reņģe (stacija)

Reņģe ir preču vilcienu (agrāk arī pasažieru vilcienu) stacija dzelzceļa līnijā Glūda—Reņģe—Mažeiķi, kas atrodas Rubā.

Kopš Lietuvas valdības lēmuma demontēt sliežu ceļu virzienā no Reņģes uz Mažeiķiem 2008. gadā, aizbildinoties ar steidzamiem un neatliekamiem remontdarbiem, kravas vilcienu satiksme līnijā Rīga—Reņģe praktiski apstājās, divus gadus vēlāk — 2010. gadā tika pārtraukta arī pasažieru vilcienu satiksme.

2017. gadā Eiropas Komisija "Lietuvas dzelzceļam" uzlika par pienākumu līniju atjaunot. 2020. gada 15. februārī Satiksmes ministrs Tālis Linkaits kopā ar Lietuvas amatpersonām Mažeiķos svinīgi sagaidīja pirmo kravas vilcienu un atklāja atjaunoto sliežu ceļu. Ministrs arī atklāja, ka līdz 2022. gadam plānots atjaunot pasažieru satiksmi iecirknī Glūda—Reņģe—Mažeiķi.

Vēsture 

Dzelzceļa stacija Reņģe () atklāta 1873. gadā uz dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava—Mažeiķi. 2008. gadā Lietuvas valdība slēdza vilcienu satiksmi starp Reņģi un Mažeiķiem un sliedes steigšus demontēja. Pasažieru vilcieni Rīga-Reņģe kursēja vēl līdz 2010. gada 22. februārim.

Sakarā ar sliežu demontēšanu 2017. gada oktobrī Eiropas Komisija "Lietuvas dzelzceļam" uzlika naudas sodu par Eiropas Savienības konkurences noteikumu pārkāpšanu un uzlika par pienākumu līniju atjaunot. 2018. gada augustā simboliski uzsāka 19 km dzelzceļa posma Mažeiķi — Reņģe rekonstrukciju. 2019. gada 22. martā parakstīts līgums par Mažeiķu—Reņģes posma atjaunošanu, darbus paredzēts pabeigt līdz 2019. gada beigām.

2020. gada 15. februārī Satiksmes ministrs Tālis Linkaits kopā ar Lietuvas amatpersonām Mažeiķos svinīgi sagaidīja pirmo kravas vilcienu un atklāja atjaunoto sliežu ceļu. Ministrs arī atklāja, ka līdz 2022. gadam plānots atjaunot pasažieru satiksmi iecirknī Glūda—Reņģe—Mažeiķi.

Ārējās saites 
 Pēdējais reiss maršrutā Rīga — Reņģe (video)
 Pēdējais reiss Reņģe — Rīga plkst 6.28 Auces stacijā (video)

Atsauces 

Rubas pagasts
Dzelzceļa stacijas Latvijā
Dzelzceļa līnijas Glūda—Reņģe stacijas un pieturas punkti
Vadakste (stacija)

Vadakste ir stacija dzelzceļa līnijā Glūda—Reņģe—Mažeiķi, kas atrodas Vadakstē. Kopš 2010. gada tā vairs netiek izmantota pasažieru vilcienu satiksmei.

Vēsture 

Dzelzceļa pietura Vadakste () atklāta 1873. gadā uz dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava—Mažeiķi. Pēc tam, kad 2008. gadā Lietuvas valdība slēdza vilcienu satiksmi starp Reņģi un Mažeiķiem, pasažieru vilcieni Rīga-Reņģe pieturēja Vadakstē vēl līdz 2010. gada 22. februārim.

Ārējās saites 
 Pēdējais reiss maršrutā Rīga — Reņģe (video)

Atsauces 

Vadakstes pagasts
Dzelzceļa stacijas Latvijā
Dzelzceļa līnijas Glūda—Reņģe stacijas un pieturas punkti
Piecu gadu saderināšanās

"Piecu gadu saderināšanās" () ir 2012. gada romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir Nikolass Stollers. Galvenās lomas filmā atveido Džeisons Sīgels, Emilija Blanta, Kriss Prats un Elisona Brī. Filmas pirmizrāde ASV notika .

Gadu pēc satikšanās Toms bildina savu draudzeni Violetu, tomēr dažādi negaidīti notikumi liek viņiem kāzas atlikt, kā rezultātā abu attiecības sāk šķobīties.

Atsauces

Ārējās saites 

2012. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Relativity Media filmas
Mapeti

"Mapeti" () ir 2011. gada muzikāla komēdija, kuras režisors ir Džeimss Bobins. Galvenās lomas filmā atveido Džeisons Sīgels, Eimija Adamsa, Kriss Kūpers un Rašida Džounsa. Filmas pirmizrāde notika  Savannas filmu festivālā. 2014. gadā filmai iznāca turpinājums Muppets Most Wanted.

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā dziesma".

Filmā Mapetu fanam Volteram, viņa brālim Gerijam un Gerija draudzenei Mērijai jāpalīdz vardei Kermitam atkalapvienoties ar izjukušo Mapetu grupu. Apvienošanās mērķis ir iegūt 10 miljonus dolāru, lai izglābtu Mapetu teātri no Teksa Ričmena, uzņēmēja, kurš vēlas nojaukt teātri, lai iegūtu naftu teātra atrašanās vietā.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Bezgalīgais ceļojums

"Bezgalīgais stāsts" () ir 2002. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Ādams Šenkmens. Galvenās lomas filmā atveido Šeins Vests, Mendija Mūra, Pīters Kojots un Derils Hanna. Filmas pirmizrāde notika .

Sižets 
Lendons Kārters ir populārs jaunietis, kuram patīk iekulties nepatikšanās. Kādu dienu Lendona un viņa draugu grupas joka ietekmē viņu skolasbiedrs tiek nopietni savainots, kā rezultātā skolas direktors Lendonam par sodu liek darboties sabiedriskajā darbā. Sabiedriskais darbs sevī ietver palīdzēšanu mācībās, apkopēja pienākumus vai darbošanos skolas lugā. Lendons izvēlas skolas lugu. Drīz vien Lendonam sāk parādīties grūtības lugai sagatavoties, tāpēc viņš lūdz palīdzību Džeimijai, skolas atstumtajai meitenei. Lai arī Džeimija sākotnēji uzstāda noteikumu, ka Lendons viņā neiemīlēsies, jauniešu starpā drīz vien parādās jūtas, kam pretī stājas Džeimijas slimība — leikēmija, kas nav ārstējama.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Natālija Poklonska

Natālija Poklonska (, ; dzimusi ) ir krievu juriste un politiķe.

Pēc universitātes absolvēšanas N. Poklonska strādājusi Ukrainas prokuratūrā dažādos amatos. Krimas krīzes laikā pameta darbu Ukrainas prokuratūrā un  tika iecelta starptautiski neatzītās prokrieviskās Krimas Republikas prokurores amatā. Amatā atradusies līdz 2016. gadam, kad tika ievēlēta Krievijas Valsts Domē.

2014. gada marta preses konferences video kļuva populārs YouTube, N. Poklonska bija viena no meklētākajām personām interneta meklētājos gan Krievijā, gan Ukrainā.

Atsauces 

1980. gadā dzimušie
Krievijas politiķi
Krievijas diplomāti
Ukrainas cilvēki
Luhanskas apgabalā dzimušie
Juris Žuravļovs

Juris Žuravļovs (, 1957) ir Latvijas krievu uzņēmējs un politiķis, vairāku partiju dibinātājs, bijušais Rīgas domes deputāts (1997—2000).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1957. gadā Bauskā skolotāja Anatolija Žuravļova ģimenē. Mācījās Bauskas 2. vidusskolā, studēja Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūtā, strādāja par sporta instruktoru biedrībā "Dinamo". Uzsāka studijas arī Latvijas Valsts Universitātes Juridiskajā fakultātē.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas J. Žuravļovs 1991. gadā kļuva par finanšu un trasta kompānijas "Marika" ģenerāldirektoru, kompānijas prezidente ir viņa sieva Marika Žuravļova.
1993. gada 4. maijā viņš ieguva Latvijas pilsonību, 1996. gadā izveidoja šūšanas fabriku "Marika". 1996. gadā viņam piederošā SIA "Pikal un partneri" iegādājās radiostaciju PIK 100 FM. Reklāmas kampaņa viņam ļāva 1997. gada pašvaldību vēlēšanās kļūt par Rīgas Domes deputātu no Armanda Stendzenieka dibinātās Nacionālā Progresa partijas saraksta. 1999. gadā viņš kļuva par jaundibinātās Labklājības partijas priekšsēdētāju, kurā darbojās viņa sieva Marika, vecākais brālis Sergejs Žuravļovs un brāļa sieva Aina Žurvļova, tajā iestājās arī aktrise Mirdza Martinsone un citi populāri cilvēki.

2000. gada 5. septembrī pēc Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes ierosinājuma Augstākās tiesas Civillietu palāta viņam atņēma Latvijas pilsonību sakarā ar nepatiesu ziņu sniegšanu. 2002. gadā viņa vadīto Labklājības partiju pārdēvēja par Sociāldemokrātisko Labklājības partiju (SDLP), kas 8. Saeimas vēlēšanās ieguva tikai 1,3% balsu, bet 2004. gada Eiroparlamenta vēlēšanās tā piedalījās kā Apvienotā sociāldemokrātiskā labklājības partija (ASDLP) un ieguva tikai 2,2% balsu.

2003. gadā piedalījās partijas "SDK Dzimtene" (Vislatvijas Sociāldemokrātu kustība "Par Dzimteni!") izveidē.
2005. gadā pašvaldību vēlēšanās "Dzimtenes" un LSP kopīgais saraksts ieguva 11,61% balsu un 8 vietas. Partiju apvienībā darbojās arī Viktors Kalnbērzs, Modris Lujāns, Jānis Misa, Normunds Grostiņš un Marika Žuravļova, kas 2005.—2006. gadā vadīja Rīgas domes Vides komiteju.

Pirms 2018. gada Saeimas vēlēšanām Juris Žuravļovs piedalījās partijas "Par Alternatīvu" dibināšanā, bet pirms 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām to pārdēvēja par partiju "Jaunā Saskaņa".

Atsauces 

1957. gadā dzimušie
Latvijas krievi
Rīgas domes deputāti (1997—2001)
Dienvidu Klusā okeāna Universitāte

Dienvidu Klusā okeāna Universitāte () ir 12 Klusā okeāna valstu un teritoriju (Fidži, Kiribati, Kuka Salu, Māršala Salu, Nauru, Niues, Samoa, Tokelau, Tongas, Tuvalu, Vanuatu un Zālamanu Salu) valdībām piederoša universitāte. Galvenā mītne atrodas Fidži, bet universitātes struktūrvienības izkaisītas pa daudzām Klusā okeāna valstīm, aptverot teritoriju, kas trīsreiz lielāka par Eiropu, bet kurā dzīvo 1,3 miljoni iedzīvotāju (0,9 no tiem Fidži).

Ārējās norādes 
 
 

Universitātes Fidži
Universitātes Jaunzēlandē
Universitātes Kiribati
Universitātes Māršala Salās
Universitātes Nauru
Universitātes Niuē
Universitātes Samoa
Universitātes Tongā
Universitātes Tuvalu
Universitātes Vanuatu
Universitātes Zālamana Salās
Botevgrada

Botevgrada () ir pilsēta Bulgārijas rietumos. Tā atrodas Sofijas apgabalā, netālu no Pravecas. Botevgrada atrodas 47 km attālumā no Sofijas.

Sākotnējo ciemu sauca Samundžijevo (Самунджиево), līdz tas 1865. gadā ieguva pilsētas tiesības, pilsētu sauca Orhanije (Орхание). 1934. gada 1. decembrī pilsētu nosauca par Botevgradu par godu bulgāru dzejniekam Hristo Botevam (Христо Ботев).

Botevgradas zvanu tornis ir nozīmīgs tūrisma objekts un pilsētas simbols, pirmās ziņas par to datējamas ar 1864. gadu.

Līdz 1999. gadam Botevgradā pastāvēja autobusu ražotne ar Chavdar zīmolu (). 1924. gadā tā sākās kā metālapstrādes darbnīca, kas vēlāk attīstījās par veiksmīgu autobusu ražotni. Ražotnē ražoja korpusus, bet šasijas ieveda no ārvalstīm. Līdz 1999. gadam rūpnīca bija lielākā pilsētas darba devēja.

Pilsētā atrodas liela Sensata Technologies group rūpnīca, uzņēmums specializējas elektronisku un elektromehānisku sistēmu dizainā un ražošanā, lietošanai automobiļu un citās nozarēs. Šeit atrodas arī GE Pharmaceuticals zāļu ražotne, kā arī 2006. gadā Siemens atvērtā augstsprieguma transformatoru rūpnīca.

2014. gadā tika pabeigta Botevgradas arēnas būvniecība, tā ilga divus gadus. Tās ietilpība ir 4 500 cilvēku, sporta pasākumiem 3 200.

Sadraudzības pilsētas 
Botevgradai ir sadraudzības attiecības ar:

Atsauces

Ārējās saites 

 

Bulgārijas pilsētas
Aleksandrs Boļšunovs

Aleksandrs Boļšunovs (; dzimis  Brjanskas apgabalā) ir krievu distanču slēpotājs. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā, pārstāvot Olimpisko sportistu no Krievijas delegāciju, viņš izcīnīja četras olimpiskās medaļas. Tāpat četras medaļas ieguva 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē. Universāls slēpotājs, kas veiksmīgi startē visu garumu slēpošanas distancēs. Divas reizes uzvarējis Tour de Ski (2020. un 2021. gadā).

Pasaules kausa sacensībās startē kopš 2017. Šajā pašā gadā arī pirmo reizi startēja Pasaules čempionātā Lahti.

2018.—2019. gada sezonas noslēgumā A. Boļšunovs kļuva par Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāju distanču klasē (neskaitot sprinta distances), līdz ar to 22 gadu vecumā būdams jaunākais slēpotājs, kas to ir sasniedzis. 2019.—2020. gada Pasaules kausa sezonā uzvarēja absolūtajā kopvērtējumā, kļūdams par pirmo Krieviju pārstāvošo distanču slēpotāju, kas ieguvis Pasaules kausu vīriešu konkurencē.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Brjanskas apgabalā dzimušie
Krievijas distanču slēpotāji
Krievijas Olimpiskās komitejas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Krievijas Olimpiskās komitejas olimpiskie zelta medaļnieki
Krievijas Olimpiskās komitejas olimpiskie sudraba medaļnieki
Krievijas Olimpiskās komitejas olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Jevgeņijs Garaņičevs

Jevgeņijs Garaņičevs (; dzimis ) ir krievu biatlonists,  bronzas medaļas ieguvējs 20 km individuālajā distancē.

Karjera 
Sportista karjeras sākumā nodarbojies ar distanču slēpošanu. 2008. gadā pievērsies biatlonam. Pasaules kausa sacensībās biatlonā debitēja  Antholcā. Tieši pēc gada pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla PK posmā, iegūstot 2. vietu sprinta sacensībās.  sprintā Holmenkollenē izcīnīja savu pirmo uzvaru.

 Sočos ieguva bronzas medaļu 20 km individuālajā distancē. Krievijas komandas sastāvā startēja jauktajā stafetē, ieņemot 4. vietu, bet vīriešu komandas sastāvā netika iekļauts. Garaņičevs netika iekļauts to sportistu sarakstā, ko Starptautiskā Olimpiskā komiteja uzaicināja piedalīties Olimpisko sportistu no Krievijas komandā 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Krievijas biatlonisti
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Permas novadā dzimušie
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Marta, Mārsija, Meja, Marlēna

"Marta, Mārsija, Meja, Marlēna" () ir 2011. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Šons Durkins. Galvenās lomas filmā atveido Elizabete Olsena, Džons Hokss, Sāra Polsone un Hjū Dānsijs. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Marta aizbēg no ļaunprātīga kulta un dodas pie savas māsas ģimenes. Tur Martu vajā sāpīgas atmiņas un paranoja, tomēr viņa cīnās, lai pielāgotos savai ģimenei.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Vecais zēns (2013. gada filma)

"Vecais zēns" () ir 2013. gada asa sižeta trilleris, kas veidota kā rīmeiks Dienvidkorejas 2003. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir Spaiks Lī. Galvenās lomas filmā atveido Džošs Brolins, Elizabete Olsena, Šarlto Koplijs un Semjuels Džeksons. Filmas pirmizrāde notika .

Džo Dousets 1993. gadā tiek nolaupīts un ieslodzīts viesnīcas istabā. Tur Džo pavada 20 gadus, tomēr ieslodzījuma laikā tā arī neuzzina iemeslu, kāpēc viņš tur atrodas. 20 gadus vēlāk Džo tiek no istabas izlaists; nu viņš, atriebības vadīts, cenšas atrast savus ieslodzītājus un saprast sava ieslodzījuma iemeslus.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Ingrīda — pašiņu karaliene

"Ingrīda — pašiņu karaliene" () ir 2017. gada melnā komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Mets Spaisers. Galvenās lomas filmā atveido Obrija Plaza, Elizabete Olsena, Billijs Magnusejs, Vaiets Rasels, Poma Klementjeva un O'Šea Džeksons jaunākais. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Ingrīda Torbērna ir jauna sieviete ar mentālās veselības problēmām, kura dzīvo Pensilvānijā. Kādu dienu Ingrīda uzzina par sociālo mediju slavenību Teilori un izdomā, ka viņa jāpārceļas uz Losandželosu, lai iedraudzētos ar Teilori.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Vindrivera

"Vindrivera" () ir 2017. gada mistērija, kuras režisors un scenārija autors ir Teilors Šeridans. Galvenās lomas filmā atveido Džeremijs Renners un Elizabete Olsena. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Pieredzējis mednieks Korijs Lamberts palīdz FIB aģentei Džeinai Banerei izmeklēt jaunas sievietes slepkavību Vindriveras Indiāņu Rezervātā Vaiomingā.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Francijas filmas
Lieliskais septiņnieks

"Lieliskais septiņnieks" () ir 2016. gada asa sižeta vesterns, kas veidots kā rīmeiks 1960. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir Entuāns Fukvā. Galvenās lomas filmā atveido Denzels Vašingtons, Kriss Prats, Ītans Hoks, Vinsents D'Onofrio, Lī Bjun-huns, Manuels Garsija-Ralfo, Mārtins Sensmeiers, Pīters Sarsgārds un Helija Beneta. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Septiņi bruņoti vīri Mežonīgajos rietumos sanāk kopā, lai palīdzētu nabadzīgam ciemam cīnīties pret mežonīgiem zagļiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV vesterni
Meklēšanā

"Meklēšanā" () ir 2008. gada asa sižeta trilleris, kā pamatā ir Marka Millera un Dž. G. Džonsa tāda paša nosaukuma komiksu sērija. Filmas režisors ir Timurs Bekmambetovs. Galvenās lomas filmā atveido Džeimss Makavojs, Morgans Frīmens, Terenss Stamps, Tomass Krečmens, Common un Andželīna Džolija. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Veslijs Gibsons ir biroja darbinieks, kurš uzzina, ka viņš ir profesionāla slepkavas dēls, un ka viņam piemīt tēva pārcilvēcīgās nogalināšanas spējas.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Vācijas filmas
Krievijas filmas
Papucis

"Papucis" () ir 2013. gada komēdija, kas veidota kā 2011. gada Francijas un Kanādas filmas Starbuck rīmeiks. Filmas režisors un scenārija autors ir Kens Skots. Galvenās lomas filmā atveido Vinss Vons, Kriss Prats un Kobija Smaldersa. Filmas pirmizrāde notika .

Deivids Vozņaks studentu gados ziedoja savu spermu. 20 gadus vēlāk viņš uzzina, ka šādā veidā viņš ir kļuvis par tēvu 533 bērniem, no kuriem 142 ir iesnieguši prasību tiesā, lai uzzinātu, kas ir viņu īstais tēvs.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Kā pieradināt pūķi 3

"Kā pieradināt pūķi 3" () ir 2019. gada ASV animācijas filma, kura balstīta uz Kresidas Kovelas tāda paša nosaukuma grāmatām. Filmas režisors un scenārija autors ir Dīns Debluā. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Džejs Berušels, Amerika Ferera, Keita Blanšeta, Kreigs Fērgusons un F. Murejs Abrahams. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "Kā pieradināt pūķi" un 2014. gada filmai "Kā pieradināt pūķi 2".

Šī ir 2019. gada desmitā ienesīgākā filma.

Sižets 
Filmas notikumi notiek gadu pēc iepriekšējās filmas notikumiem. Hikaps, Nezobs un citi turpina glābt notvertos pūķus un vest viņus uz Berku, kur pastāv pūķu un cilvēku utopija. Nezobs satiek pūķeni Gaismas Fūriju un iemīlas viņā. Hikaps sapņo par "Slēptās pasaules", pūķu drošās vietas, atrašanu. Viņš kopā ar Nezobu dodas ceļā, lai atrastu Slēpto pasauli, tomēr pa ceļam abiem būs jāaptur pūķu mednieks Grimmels, kurš ir vainīgs pie tā, ka Tumseju Fūrijas ir gandrīz izzudušas no Zemes virsmas.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Universal Pictures animācijas filmas
DreamWorks Animation filmas
Dženiferas augums

"Dženiferas augums" () ir 2009. gada šausmu komēdija, kuras režisore ir Karīna Kusama. Galvenās lomas filmā atveido Megana Foksa, Amanda Seifreda, Džonijs Simonss, Dž. K. Simonss, Eimija Sedarisa un Ādams Brodijs. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Dženifera Čeka ir savtīga un populāra vidusskolas karsējmeitene, kuras labākā draudzene ir nedrošā Anita "Nīdija" Lesnicka. Kādu dienu, pēc rokgrupas koncerta apmeklējuma, Dženiferu apsēž dēmonisks spēks, kā rezultātā viņa sāk nogalināt savus klasesbiedrus - puišus. Anita cenšas Dženiferu apturēt.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Šausmu filmas
Krustceles

"Krustceles" () ir 2002. gada drāma, kuras režisore ir Tamra Deivisa. Galvenās lomas filmā atveido Britnija Spīrsa, Zoja Saldana, Ensons Mounts, Tarīna Meninga, Kima Ketrela un Dens Eikroids. Filmas pirmizrāde notika .

Sižets 
Lūsija, Kita un Mimi bērnībā bija labākās draudzenes. Kā mazas meitenes viņas aprok "vēlēšanos kasti", apzvēr kasti izrakt vidusskolas izlaiduma dienā un sola viena otrai, ka paliks labākās draudzenes uz mūžu. Tomēr pieaugot draudzenes attālinās: Lūsija kļūst par introvertu skolnieci, kura labi mācās, Kita kļūst par skolas populārāko meiteni, bet Mimi kļūst par izstumto, kura paliek stāvoklī.

Vidusskolas izlaiduma vakarā trijotne tur doto solījumu un izrok bērnībā aprakto kasti. Trio atsāk runāt savā starpā un atceras savas vēlēšanās: Mimi vēlējās doties uz Kaliforniju, Lūsija vēlējās atrast māti, bet Kita vēlējās apprecēties. Nākamajā rītā visas izdomā doties uz Losandželosu, lai piepildītu savus mērķus: Mimi dosies uz noklausīšanos, Kita apciemos savu līgavaini, bet Lūsija centīsies atrast māti Arizonā.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Ruta Šenberga

Ruta Šenberga (dzimusi Lukstiņa 1940. gadā Krustpils pagastā) ir latviešu filoloģe, novadpētniece, augstskolas pasniedzēja un publiciste. Kā filoloģe specializējusies bibliogrāfijā, bibliotēkzinātnē un mutvārdu vēsturē. Bijusi ilggadīga Latvijas Universitātes pasniedzēja.

Dzīvesgājums 

Dzimusi 1940. gadā Krustpils pagasta "Rasiņu" mājās. Pamata un vidējo izglītību guvusi Variņu pamatsskolā, Krustpils 3. septiņgadīgajā skolā un Krustpils 1. vidusskolā.

1959. gada iestājās Latvijas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātē, kuru beidza, specializējoties bibliotēkzinātnē. Bijusi docētāja tagadējā Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātē, kur vadījusi kursus par bibliogrāfiju un novadpētniecību, bijusi autore vairākiem mācību izdevumiem par šīm jomām. Darbojusies Bibliotēkzinātnes un bibliogrāfijas katedrā. 
 
Pēc došanās pensijā vairāk pievērsusies novadpētniecībai, it sevišķi sava dzimtā Krustpils novada un tā cilvēku vēsturei. No 2011. gadā publicējas Krustpils un Jēkabpils puses laikrakstos "Brīvā Daugava", "Jaunais Vēstnesis" un "Krustpils Novadnieks", kā arī internetā. Daudzi no šiem stāstiem apkopoti 2018. gada nogalē iznākušajā grāmatā "Cilvēku un māju likteņi".

Bibliogrāfija

Zinātniskā un mācību literatūra
Bibliotēkzinātnes un bibliogrāfijas specialitātes dienas nodaļas arodprakses programmas.Sastādītājas: Z. Eglīte, A. Plance, R. Šenberga. Pētera Stučkas Latvijas Valsts universitāte. Bibliotēkzinātnes un bibliogrāfijas katedra. 1989, P. Stučkas Latvijas Valsts universitāte : Rīga. 23. lpp.
Kursadarbu un diplomdarbu izstrāde un aizstāvēšana bibliotēkzinātnes un bibliogrāfijas specialitātē : Metodiska izstrādne. LU. Bibliotēkzinātnes un bibliogr. katedra.  R. Šenberga (sast.). 1991, Rīga: LU. 55. lpp.
Novadpētniecības bibliogrāfija. Latvijas Universitāte. Bibliotēkzinātnes un bibliogrāfijas katedra. Ruta Šenberga (sastādītāja). 1991, Rīga: Latvijas Universitāte. 16. lpp.
Zinātniskie personālie bibliogrāfiskie rādītāji. Ruta Šenberga. Latvijas Universitāte. Filoloģijas fakultāte. Bibliotēkzinātnes un informācijas zinātnes nodaļa. 2000, Rīga : Latvijas Universitāte. 163.

Populārzinātniskā literatūra
Cilvēku un māju likteņi : apceres un atmiņu stāsti : veltījums krustpiliešiem tuvumā un tālumā. Ruta Šenberga; literārais redaktors Jānis Apīnis; ievada autors Viesturs Zanders. 2018, Rīga : Sava grāmata. 470. lpp. .

Atsauces 

1940. gadā dzimušie
Jēkabpils novadā dzimušie
Latvijas pedagogi
Latvijas filologi
Latvijas novadpētnieki
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas Universitātes pasniedzēji
Vukovara

Vukovara (, ) ir pilsēta Horvātijas austrumos. 2015. gadā dzīvoja 24,9 tūkstoši iedzīvotāju. Tas ir Vukovaras-Srijemas župānijas administratīvais centrs. Vukovara atrodas Donavas labajā krastā, kur tajā ietek Vukas upe. Tā ir nozīmīga upes ostas pilsēta Horvātijā.

1991. gadā Horvātijas kara laikā Vukovara gandrīz trīs mēnešus atradās serbu aplenkumā. Tajā laikā pilsētā dzīvoja ap 44 tūkstošiem cilvēku.  Vukovaras slaktiņā slimnīcā tika nogalināti aptuveni 200 horvātu karagūstekņu un civiliedzīvotāju (vēl ap 60 cilvēku pazuduši bez vēsts).

Ārējās saites 

Horvātijas pilsētas
Vukovaras-Srijemas župānija
Ježijs Bženčeks

Ježijs Juzefs Bženčeks (; dzimis ) ir poļu futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Polijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada ir Polijas izlases galvenais treneris.

Futbolista karjera 
Spēlētāja karjeru sāka Čenstohovas "Raków". Vēlāk pārstāvēja arī citus Polijas klubus. 1993. gadā Poznaņas "Lech" sastāvā kļuva par Polijas čempionu. Karjeras turpinājumā spēlēja Austrijas klubos Tirol Innsbruck, Lincas LASK un Izraēlas komandā Maccabi Haifa. 2000. gadā atgriezās Tirol Innsbruck un divas reizes (2001. un 2002. gadā) izcīnīja Austrijas čempiontitulu. Vēlāk spēlējis arī citos Austrijas klubos Grācas "Sturm" un FC Kärnten. Karjeras noslēgumā atgriezās Polijā. No 2007. līdz 2008. gadam spēlēja Zabžes "Gornik". Karjeru noslēdza 38 gadu vecumā Bitomas "Polonia" rindās.

Polijas izlasē pirmo spēli aizvadīja  pret Austriju. Pirmos vārtus izlases labā guva 1993. gada martā draudzības spēlē pret Brazīliju. Bijis arī izlases kapteinis. Kopā izlases rindās nospēlēja 42 spēles un guva 4 vārtus. Piedalījies 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Polijas komandas sastāvā, izcīnot sudraba medaļu.

Trenera karjera 
2010. gadā kļuva par Čenstohovas "Raków" galveno treneri. Vēlāk vadījis arī klubus Gdaņskas "Lechia", Katovices GKS un Plockas "Wisła". 2018. gada jūlijā tika iecelts par Polijas futbola izlases galveno treneri.

Atsauces

Ārējās saites 

1971. gadā dzimušie
Silēzijas vojevodistē dzimušie
Polijas futbolisti
Poznaņas "Lech" spēlētāji
Polijas izlases futbolisti
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Polijas futbola treneri
Polijas futbola izlases treneri
Saludos Amigos

Saludos Amigos ir 1942. ASV gada animācijas filma. Filmas režisori ir Normans Fērgusons, Vilfrēds Džeksons, Džeks Kinnijs, Hemiltons Lasks un Bills Robertss. Galvenos tēlus ierunājuši Lī Blērs, Mērija Blēra, Pinto Kolvigs, Volts Disnejs (Disnejs ir arī filmas producents), Normans Fērgusons, Frenks Grehems, Hosē Oliveira, Frenks Tomass un Klerenss Nešs.

Animācijas filma sastāv no 4 daļām: Lake Titicaca, Pedro, El Gaucho Goofy un Aquarela do Brasil.

Segmentā Lake Titicaca Donalds Daks apmeklē Titikakas ezeru. Tur viņš satiek vietējos iemītniekus. Segmenta Pedro galvenais varonis ir antropomorfa lidmašīna Pedro. Pedro dodas savā pirmajā lidojumā, kas gan neizvēršas ļoti veiksmīgs. Segmentā 'El Gaucho Goofy kovbojs Gūfijs tiek aizvests uz Argentīnas pampām, lai mācītos no vietējiem gaučo. Segmentā Aquarela do Brasil  Donalds Daks apceļo Dienvidameriku.

Atsauces

Ārējās saites 

1942. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
The Three Caballeros

The Three Caballeros ir 1944. ASV gada animācijas filma. Filmas režisori ir Normans Fērgusons, Klaids Džeronīmi, Džeks Kinnijs, Herolds Jangs un Bills Robertss. Galvenos tēlus ierunājuši Hosē Oliveira, Frenks Tomass un Žoakins Garajs.

Filma sastāv no 6 daļām: The Cold-Blooded Penguin, The Flying Gauchito, Baía, Las Posadas, Mexico: Pátzcuaro, Veracruz and Acapulco un You Belong to My Heart and Donald's Surreal Reverie.

The Cold-Blooded Penguin galvenais varonis ir pingvīns Pablo, kuram ir apnicis aukstais laiks Dienvidpolā, tāpēc viņš dodas meklēt mājas siltākā vietā. Segmentā The Flying Gauchito tiek sekots līdzi maza urugvajiešu zēna un spārnota ēzeļa piedzīvojumiem. Segmentā Baía Donalds un Hosē dodas uz Brazīlijas štatu Baiju. Segmentā Las Posadas meksikāņu bērni sagaida Ziemassvētkus. Segmentā Mexico: Pátzcuaro, Veracruz and Acapulco Donalds un Hosē apceļo Meksiku uz lidojoša paklāja. Segmentā You Belong to My Heart and Donald's Surreal Reverie Donalds iemīlas dziedātājā Dorā Luzā.

Atsauces

Ārējās saites 

1944. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Make Mine Music

Make Mine Music ir 1946. ASV gada animācijas filma. Filmas režisori ir Hamiltons Lasks, Klaids Džeronīmi, Džeks Kinnijs un Džošua Mīdors. Galvenos tēlus ierunājuši Nelsons Edijs, Dina Šora, Benijs Gudmens, Endrjūsu māsas, Džerijs Kolona, Stērlings Holovejs, Endijs Rasels, Deivids Ličins un Taņa Rjabučinskaja.

Filma sastāv no 10 daļām: The Martins and the Coys, Blue Bayou, All the Cats Join In, Without You, Casey at the Bat, Two Silhouettes, Peter and the Wolf, After You've Gone, Johnnie Fedora and Alice Bluebonnet un Finale: Willie the Whale Who Wanted to Sing at the Met.

Daļā The Martins and the Coys grupa The King's Men apdzied divu ģimeņu strīdu pie kalniem, kas tiek izbeigts pēc tam, kad divi jaunieši no abām ģimenēm iemīlas viens otrā. Blue Bayou galvenie varoņi ir divi baltie gārņi, kas lido naktī. Segmentā All the Cats Join In jaunieši 20. gadsimta 40. gados iemīl populāro mūziku. Daļa Without You veidota kā balāde zudušai mīlestībai. Casey at the Bat galvenais varonis ir augstprātīgs bumbas spēlētājs. Daļas Two Silhouettes galvenie varoņi ir baletdejotāji Deivids Ličins un Taņa Rjabučinskaja. Segmentā Peter and the Wolf krievu puika Pīters kopā ar putnu Sašu un pīli Sonju dodas mežā, lai nomedītu vilku. Daļas After You've Gone galvenie varoņi ir antropomorfi mūzikas instrumenti. Segmentā Johnnie Fedora and Alice Bluebonnet divas cepures, kuras dzīvo veikala skatlogā, iemīlas viena otrā. Segmenta Finale: Willie the Whale Who Wanted to Sing at the Met galvenais varonis ir kašalots Villijs ar lielu muzikālo talantu, kura sapnis ir dziedāšana Metropoles operā.

Atsauces

Ārējās saites 

1946. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Fun and Fancy Free

Fun and Fancy Free ir 1947. gada amerikāņu muzikāla animācijas filma, kuras pirmizrāde norisinājās . Filmas režisori ir Hamiltons Lasks, Bills Robertss, Džeks Kinnijs un Viljams Morgans. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Klifs Edvardss, Edgars Berdžens, Luana Patena, Volts Disnejs (Disnejs ir arī filmas producents), Klarenss Nešs, Pinto Kolvigs, Billijs Gilberts un Anita Gordone. Šī ir 9. Volta Disneja pilnmetrāžas animācijas filma.

Filma sastāv no divām daļām: Bongo un Mickey and the Beanstalk.

Bongo galvenais varonis ir cirka lācēns Bongo, kurš vēlas izjust brīvību. Bongo aizbēg no cirka un pēc kāda laika izveido romantiskas attiecības ar lāceni Lulubelli. Drīz vien Bongo saprot, ka viņam ir sevi jāpierāda, lai Lulubelle kļūtu par viņa otro pusīti.

Mickey and the Beanstalk pamatā ir stāsts "Džeks un brīnumpupa". Mikijs, Donalds un Spruksts ir trīs zemnieki, kuri izmanto maģiskas pupiņas un debesīs atklāj milža Villija pili. Trijotnei jācīnās ar milzi, lai atgūtu mieru savā ielejā.

Atsauces

Ārējās saites 
  

1947. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Melody Time

Melody Time ir 1948. ASV gada animācijas filma. Filmas režisori ir Hamiltons Lasks, Klaids Džeronīmi, Džeks Kinnijs un Vilfrēds Džeksons. Galvenos tēlus ierunājuši Rojs Rodžerss, Trigger, Deniss Dejs, The Andrews Sisters, Fred Waring and the Pennsylvanians, Fredijs Mārtins, Etela Smita, Frānsesa Langforda, Badijs Klārks un Bobs Nolans.

Filma sastāv no septiņām daļām: Once Upon a Wintertime, Bumble Boogie, The Legend of Johnny Appleseed, Little Toot, Trees, Blame It on the Samba un Pecos Bill.

Once Upon a Wintertime galvenie varoņi ir Dženija un Džo, divi mīlnieki, kuri satikušies kādā Decembra dienā. Segmenta Bumble Boogie galvenais varonis ir vientuļa kamene, kas cenšas novērst vizuālu un muzikālu neprātu. The Legend of Johnny Appleseed pamatā ir stāsts par Džonu Čepmenu, kurš lielu daļu sava mūža pavadīja, klejojot pa Rietumameriku (galvenokārt Ohaio un Indiānu) un stādot ābeles. Little Toot pamatā ir Hārdija Gramatka tāda paša nosaukuma stāsts. Segmenta galvenais varonis ir neliels velkonis, kas vēlas būt tāds pats kā viņa tēvs, tomēr nekādi nespēj izvairīties no nepatikšanām. Daļa Trees balstīta uz Džoisa Kilmera tāda paša nosaukuma dzeju. Segmentā Blame It on the Samba Donalds un Hosē iepazīstas ar sambu. Daļa 'Pecos Bill veidota par Teksasas stāstu varoni Pecos Bill, kuru uzaudzināja koijoti, bet pieaudzis viņš kļuva par visu laiku labāko kovboju.

Atsauces

Ārējās saites 

1948. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
The Adventures of Ichabod and Mr. Toad

The Adventures of Ichabod and Mr. Toad ir ASV 1949. gada animācijas filma. Filmas režisori ir Klaids Džeronīmi, Džeks Kinnijs un Džeimss Algars. Galvenos tēlus ierunājuši Ēriks Blors, Pets O'Mallijs, Kolins Kempbels, Džons Makleišs, Kempbels Grānts, Klods Alisters, Leslija Denisone, Edmonds Stīvenss un The Rhythmaires.

Filma sastāv no divām daļām: The Wind in the Willows un The Legend of Sleepy Hollow. Daļa The Wind in the Willows ir balstīta uz Keneta Grehema tāda paša nosaukuma bērnu romānu, savukārt segments The Legend of Sleepy Hollow balstīts uz Vašingtona Īrvinga tāda paša nosaukuma stāstu.

Atsauces

Ārējās saites 

1949. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Piedzīvojumu filmas
LEGO filma 2

"LEGO filma 2" () ir 2019. gada ASV animācijas filma. Filmas režisors ir Maiks Mičels. Galvenos tēlus ierunājuši Kriss Prats, Elizabete Benksa, Vills Ārnets, Tifānija Hediša, Stefānija Beatriza, Čārlijs Dejs, Elisona Brī, Niks Ofermans un Maija Rūdolfa. Filmas pirmizrāde notika  Dānijā. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "LEGO filma".

Lego pilsētā pienākuši grūti laiki. Lego duplo ir iebrucēji no kosmosa, kuri visu sagrauj, bet Lego cilvēki to nespēj atjaunot. Emets, Lūsija un viņu sabiedrotie stāsies pretī iebrucējiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Piedzīvojumu filmas
Kinokomēdijas
Warner Animation Group filmas
Warner Bros. Animation filmas
Warner Bros. animācijas filmas
Warner Bros. filmas
LEGO filma
Bruņurupuči nindzjas (2014. gada filma)

"Bruņurupuči nindzjas" () ir 2014. gada supervaroņu filma, kas balstīta uz izdomātu tāda paša nosaukuma supervaroņu komandu. Filmas režisors ir Džonatans Lībesmans. Galvenās lomas filmā atveido Megana Foksa, Vills Ārnets, Viljams Fičners, Denijs Vūdbērns, Ebija Eliota, Noels Fišers un Džeremijs Hauards. Filmas pirmizrāde notika  Mehiko. 2016. gadā filmai iznāca turpinājums "Bruņurupuči nindzjas 2".

Kad ļaundaris Šrēders ar saviem padotajiem sāk apdraudēt Ņujorku, vienīgie, kas viņu var apturēt, ir mutācijai pakļautu bruņurupuču komanda.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Zinātniskās fantastikas filmas
Bruņurupuči nindzjas
Bruņurupuči nindzjas 2 (2016. gada filma)

"Bruņurupuči nindzjas 2" () ir 2016. gada supervaroņu filma, kas balstīta uz izdomātu tāda paša nosaukuma supervaroņu komandu. Filmas režisors ir Deivs Grīns. Galvenās lomas filmā atveido Megana Foksa, Vills Ārnets, Lora Linnija, Stīvs Amels, Noels Fišers, Džeremijs Hauards, Pīts Ploszeks, Alans Ričsons un Tailers Perijs. Filmas pirmizrāde notika  Mehiko. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "Bruņurupuči nindzjas".

Divus gadus pēc Šrēdera apturēšanas Bruņurupuči uzzina, ka Šrēders ir izbēdzis un meties uz vienu roku ar zinātnieku Baksteru Stokmanu, lai pārņemtu pasauli. Tomēr Šrēders un Baksters nav vienīgie ļaundari, kas jāaptur Bruņurupučiem — bēdīgi slavenajam Krangam ir vēl lielāki un vēl ļaunāki plāni pasaules iekarošanai.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Zinātniskās fantastikas filmas
Bruņurupuči nindzjas
Marija Ujeviča-Galetoviča

Marija Ujeviča-Galetoviča (; dzimusi ) ir horvātu skulptore un gleznotāja. Dzīvo un strādā Zagrebā.

Daiļrade 
Marijas Ujevičas-Galetovičas darbi galvenokārt ir portreti un statujas. Viņa studēja tēlniecību Centrālajā mākslas un dizaina skolā Londonā. Kopš 1987. gada Ujeviča-Galetoviča ir pasniedzēja Zagrebas Tēlotājmākslas akadēmijā, kur 1995. gadā viņa ieguva profesores titulu. Turklāt viņa ir aktīva Horvātijas Zinātņu un mākslas akadēmijas locekle..

Marija Ujeviča-Galetoviča ir vairāku ārējo un iekšējo publisko skulptūru autore daudzās Horvātijas un bijušās Dievidslāvijas pilsētās: Viroviticā, Vrsarā, Zagrebā, Marija-Bistricā, Siņā, Cresā, Rijekā, Osijekā, Labinā, Visoko, Bihačā un Novisadā. Vislabāk pazīstami ir šādi viņas publiskie darbi: Miroslava Krležas piemineklis Osijekā, Miroslava Krležas piemineklis Zagrebā, Augusta Šenoa piemineklis Zagrebā, Skrējēja skulptūra Savas upes krastmalā Zagrebā, Frančesko Patrici piemineklis Cresā, Jakova Gotovaca piemineklis Osorā un Sterija-Popoviča piemineklis Novisadā..

Marijai Ujevičai-Galetovičai ir bijušas daudzas personālās izstādes Horvātijā un aiz tās robežām, ieskaitot izstādes galerijā "Forums" (Zagreba, 1980 un 1982), galerijā Sebastjans (Dubrovnika, 1981), galerijā Sebastjans (Belgrada, 1984), Ex Granai della Repubblica a Zitellelle (Venēcija, 1991), Francijas akadēmijā Romā Mediči villā (Roma, 1991), HDLU (Zagreba, 2005), Horvātijas vēstniecībā Itālijā (Roma, 2009) un galerijā Močibobs (Zagreba, 2010).

Apbalvojumi 
 Prēmija par Zemnieku sacelšanās pieminekļa projektu (Zagreba, 1970).
 Prēmija par Kozaras pieminekļa projektu (Sarajeva, 1971).
 Pirmā godalga par Augusta Cesareca pieminekļa projektu (Zagreba, 1973).
 Prēmija par Miroslava Krležas pieminekli.
 Zagrebas salona prēmija (Zagreba, 1982).
 Horvātijas skulptūras trīsgadu prēmija (Zagreba, 1986).
 Prēmija par Augusta Šenoa pieminekli (Zagreba, 1987).
 Zagrebas pilsētas prēmija (Zagreba, 1989).
 Zagrebas salona prēmija (Zagreba, 1990).

Atsauces

Papildu literatūra 
 Banov, Ivo Šimat, Marija Ujević Galetović (Kontura, 2007).

Ārējās saites 

1933. gadā dzimušie
Zagrebā dzimušie
Horvātu tēlnieki
Gordans Giričeks

Gordans Giričeks (; dzimis  Zagrebā) ir bijušais horvātu basketbolists, spēlējis uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā, bijis Horvātijas basketbola izlases dalībnieks. Aizvadījis 18 sezonas profesionālajā basketbolā, spēlējot Horvātijas, Krievijas un Turcijas komandās, kā arī vairākos NBA klubos.

Karjera 
Basketbolā sācis spēlēt dzimtajā Zagrebā, nonācis vietējā kluba "Cibona" sistēmā.

G. Giričeku 1999. gada NBA drafta otrajā kārtā ar kopējo 40. numuru izvēlējās Dalasas "Mavericks", taču uzreiz aizmainīja pret Leonu Smitu uz Sanantonio "Spurs". Taču arī šīs komandas sastāvā G. Giričeks nenospēlēja nevienu spēli, vairākas sezonas pēc drafta vēl paliekot Eiropā, tostarp aizvadot ražīgu Eirolīgas sezonu Maskavas CSKA sastāvā.

NBA 
2002. gada rudenī G. Giričeks debitēja NBA, jau pirmajā spēlē Memfisas "Grizzlies" gūstot 29 punktus. 49 spēlēs komandas sastāvā viņš guva viēji 11,2 punktus spēlē. 2003. gada februārī spēlētāju aizmainīja uz Orlando "Magic" kopā ar Drū Gudenu maiņas darījumā pret Maiku Milleru, Raienu Hamfriju un nākotnes drafta izvēlēm. Sezonas noslēgumā G. Giričeks tika iekļauts NBA simboliskajā otrajā debitantu izlasē. 2004. gada februārī G. Giričeks tika aizmainīts uz Jūtas "Jazz" pret Dešonu Stīvensonu un nākotnes drafta izvēli. 12. martā viņš aizvadīja karjeras rezultatīvāko spēli NBA, iemetot 33 punktus pret Fīniksas "Suns". 2007. gada decembrī G. Giričeku aizmainīja uz Filadelfijas "76ers" pret Kailu Korveru. Pēc aizvadītām 12 spēlēm "76ers" viņu atlaida un martā G. Giričeks noslēdza līgumu ar Fīniksas "Suns" līdz sezonas beigām, kas kļuva par pēdējo viņa NBA sezonu.

Pēc tam spēlēja Stambulas "Fenerbahçe", bet profesionāļa karjeru noslēdza sava pirmajā klubā Zagrebas "Cibona".

Horvātijas izlase 
Horvātijas basketbola izlases sastāvā spēlējis 5 Eiropas čempionātos pēc kārtas.

Atsauces

Ārējās saites 

 NBA profils 

1977. gadā dzimušie
Zagrebā dzimušie
Horvātijas basketbolisti
Uzbrūkošie aizsargi
Vieglie uzbrucēji
Memfisas "Grizzlies" spēlētāji
Orlando "Magic" spēlētāji
Jūtas "Jazz" spēlētāji
Filadelfijas "76ers" spēlētāji
Fīniksas "Suns" spēlētāji
Angauras kauja

Angauras kauja () bija kauja starp ASV un Japānas bruņotajiem spēkiem Otrā pasaules kara laikā no 1944. gada 17. septembra līdz 22. oktobrim mūsdienu Palau teritorijā.

Angauras sala ir 8 km² liela sala Karolīnu salu arhipelāgā. Otrā pasaules kara gados tā bija Japānas mandāta teritorijas sastāvā, tajā ieguva fosfātus un tajā bija lidlauks. Pēc Māršala salu un Marianas salu ieņemšanas ASV spēki uzbruka Palau salām. 

Angauras kauja faktiski notika vienlaicīgi ar netālo Peleliu kauju. 1944. gada 11. septembrī ASV jūras spēku kuģi sāka salas bomabardēšanu. 1944. gada 17. septembrī tika izcelts desants salas ziemeļaustrumu un austrumu piekrastēs. Salu aizstāvēja 1400 japāņu karavīru. Vissīvāko pretestību japāņi izrādīja nocietinātā paugurā salas ziemeļaustrumos, kur bija izveidotas alas pozīciju aizstāvībai. Šeit japāņu pozīcijas tika pārrautas 25. septembrī. Daudzu alu ieejas tika nolīdzinātas ar buldozeru, nevis tām uzbrukts. 30. septembrī tika paziņots, ka sala ir ieņemta. Salas ziemeļaustrumos vēl cīnījas ap 300 japāņu karavīru un mazākas intensitātes kaujas notika vēl apmēram 4 nedēļas. Alām tika uzbrukts ar tankiem, artilēriju, ugunsmetējiem, ieejas tika spridzinātas. Pēdējā sadursme notika 1944. gada 22. oktobrī.

Sekas 
Lidlauki tika būvēti, jo kauja vēl turpinājās, taču Palau operācijas uzsākšanas kavēšanās nozīmēja, ka lidlauki nebija laicīgi sagatavoti operāciju sākumam Filipīnās 1944. gada oktobrī. Admirālis Viljams F. Halsijs, jaunākais. pirms iebrukuma Palau bija iebildis, ka operācija nav nepieciešama, un militārie vēsturnieki viņam piekrita, liekot domāt, ka galvenais ieguvums bija 81. kājnieku divīzijas iegūtā kaujas pieredze.

Kauju laikā Seabees izveidoja lidlauku, kurā atradās 7. gaisa spēku 494. bombardēšanas grupas bumbvedēji B-24 Liberator, kas bija iesaistīti biežos Filipīnu un citu Palau salu uzlidojumos.

Ārējās saites

Atsauces 
Otrais pasaules karš
Palau
Kaujas ar ASV piedalīšanos
Kaujas ar Japānas piedalīšanos