joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Brīvmūrnieku uzskaitījums — A



A

Latvijas 

 Abshāgens, Kurds (Abshagen) (1889—). Fabrikas direktors. Rīgas ložas „Jāņuguns” brālis (1931). Brīvmūrniekos uzņemts ārzemēs 1923. gadā 

 Johans Gotfrīds Ageluts (Ageluth) (1763—1848). Mālpils mācītājs, latviešu garīgo dziesmu autors un apkopotājs — „Maza dziesmu grāmata“ (1815). Latviešu literārās biedrības („Lettisch-Literärische Gesellschaft“) dibinātājs (1824). Rīgas ložas "Zum Schwerdt" brālis (1790).

 Johans Georgs Albergs (1767/8—1806). Tirgotājs, Melngalvju brālības vecākais. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.

 Gotlobs Albrehts (1759—1833). Rakstvedis. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ meistara vietnieks (1790), ekonoms (1790). 7.grāds (1793—1794).
 
 Alfrēds Andersons (1879—1937). Rīgas pilsētas galva (1921—28). Skolotājs, dzejnieks un sabiedrisks darbinieks, Viļa Olava draugs un centienu biedrs. Ar pseudonīmu Andrass sarakstījis drāmu "Ķēniņš Dāvids", tulkojis Riharda Vāgnera operas. Rīgas ložas „Jāņuguns” oratora vietnieks, brāļa ievedēja vietnieks (1927—1937).

 Kārlis Gustavs Magnuss fon Anreps. Tiesnesis. Rīgas ložas „Apollo” brālis (1778—1785).

 Mārtiņš Antons (1888—1941). Advokāts un sabiedrisks darbinieks. Tautas padomes un Satversmes sapulces loceklis, Darba partijas prezidija loceklis. "Jaunā vārda" redaktors. Stokholmas ložas „Den Nordiska Första” brālis, uzņemts ar K.Zariņa un Zviedrijas sūtņa P. fon Reitersvērda galvojumu (1931). Stokholmas Andreja ložas „Den Nordiska Cirkeln” brālis (1938). Deportēts uz Krieviju, kur ticis nogalināts (1941).

 Arkādijs Aņņenkovs. Ģenerālmajors. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ goda loceklis.

 Eižens Arnals (1873—). Fabrikas īpašnieks, Lielās ģildes vecākais. Rīgas ložas „Jāņuguns” brālis (1925). Andreja ložas meistars (1931).

 Naums Āronsons (1872—1943). Tēlnieks, dzimis Krāslavā. Ebreju sabiedriskais darbinieks. Parīzes ložas „Mont Sinaï” brālis (1919—1930).

 Emīls Ludvigs Asveruss. Tirgotājs. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis. 5.grāds (1794—1795).

Citvalstu 

  Abd El Kaders (Abd al-Qadir), Sūfisma skolotājs, mistiķis, politiķis. Loža "Les Pyramides" Aleksandrija  
  Džons Abots (John Abbott), Kanādas premjerministrs (1891—1892). St Paul's Lodge No. 374 E.R., Monreāla
  Agustins I (Agustín I), Meksikas imperators.
  Mihails Aleksejevs (Алексеев, Михаил Васильевич), krievu ģenerālis, pēdējais Imperatora armijas augstākā virspavēlnieka štāba priekšnieks.
  Salvadors Aljende (Salvador Allende), Čīles prezidents, gājis bojā militārā puča laikā. Loge Progresso No. 4, Valparaiso 
 ‎ Žils Anspahs (Jules Anspach), beļģu politiķis.

  Mustafa Kemals Ataturks (Mustafa Kemal Ataturk), politiķis, Turcijas republikas dibinātājs un "nācijas tēvs". Loža "Machedonia resorta et Veritas" Saloniki

Atsauces 

Brīvmūrnieku saraksti
Brīvmūrnieku uzskaitījums — C



C

Latvijas 
 Cēge fon Manteifels (Szoege von Manteuffel), Heinrihs Otto (). Ikšķiles muižas īpašnieks. Pulkvedis (1785). Guberņas tiesas asesors (1786). Rēveles ložas „Izīda“ brālis (1785—1786). 
 Cēge fon Manteifels (Szoege von Manteuffel), Jakobs, barons (). Rēzeknes apriņķa muižnieks (1826). Krievijas armijas virsnieks. Rēveles ložas „Trīs āmuri“ brālis (1819—1821). 
 Cēge fon Manteifels, Kristofs Levins (von Manteuffel-Szoege), barons. Jelgavas ložas „Trois epées couronnées” (Trīs kronēti zobeni) dibinātājs un pirmais krēsla meistars 1754. gadā. Brīvmūrniecībā uzņemts studiju laikā Jēnas un Halles universitātēs Vācijā.
 Cepfs (Zöpf), Frīdrihs (1894—). Grāmatu tirgotājs. Rīgas ložas „Jāņuguns” bālis (1927). 
 Cērpe (Zehrpe), Kārlis (1875—1931). Tālbraucējkapteinis, Krievijas kara flotes virsnieks (1914—1920), ledlauža „Krišjānis Valdemārs” kapteinis. Rīgas ložas „Jāņuguns” brālis (1924). 
 Cimmermans (Zimmermann), Elija (1763—). Ierēdnis. Kamergrāmatvedis un likvidācijas sekretārs (1791). Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.
 Cimmermanns, Johans Andreass (1747—). Mācītājs Salacgrīvā. Rīgas ložas „Zum Schwerdt“ brālis (1790).
 Cimmermans (Zimmermann), Johans Jakobs (1755—). Tirgotājs. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.
 fon Cimmermans (von Zimmermann), Kārlis Johans (). Virskonsistorijas asesors (1781—1786). Rīgas ložas „Castor” brālis.
 Cīzemers (Ziesemer), Frīdrihs Filips (1750—). Rakstvedis. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis. 4.grāda ložas sekretārs (1793—1797).
 Cukerbekers (Zuckerbecker), Johans (). Tirgotājs, kuģu īpašnieks. Sv.Pēterburgas ložas „Zur Verschwiegenheit” brālis (1750). Rīgas ložas „Zum Nordstern“ dibinātājs (1750).
 Cukerbekers (Zuckerbecker), Tomass (1768—1826). Tirgotājs, muižu īpašnieks, Ģenerālštatu konsuls (1793). Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ 2. pārraugs (1793—1795). 5. grāds (1794).

Citvalstu 

  Vinstons Čērčils (Winston Churchill), Lielbritānijas premjerministrs.

Atsauces 

Brīvmūrnieku saraksti
Brīvmūrnieku uzskaitījums — E



E

Latvijas 

 Ebels, Ernsts (1723—1803). Tirgotājs, Melngalvju brālības vecākais (1747). Rīgas ložas „Apollo” brālis. Rīgas ložas „Asträa” dibinātājs (1785).
 Ebels, Ernsts, juniors (). Melngalvju brālības loceklis (1784). Rīgas ložas „Asträa” 1.pārraugs (1791).
 Eginks (Eggink), Johans Lēberehts, īstajā vārdā fon Knigge (1787—1867). Gleznotājs. Studējis filozofiju Tērbatā, pēc tam nodevies glezniecības studijām Sv.Pēterburgā, Berlīnē, Drēzdenē, Vīnē, Romā. Glezna „Dzimtbūšanas atcelšana Baltijā”. Sv.Pēterburgas mākslas akadēmijas loceklis (1834). Jelgavas ģimnāzijas zīmēšanas skolotājs (1837—1858). Sv.Pēterburgas ložas „Pēteris pie taisnības” brālis (1813—1819).
 Eihlers (Eichler), Johans Venceslavs (). Tirgotājs. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.
 Eislēbens (Eisleben), Jakobs (). Mākslinieks. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.
 Eizens fon Švarcenbergs (Eisen von Schwarzenberg), Frīdrihs (). Artilērijas kapteinis (1791—1793). Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis. 5.grāda ložas loceklis (1793).
 Eizingks (Eusingk), Kārlis Heinrihs (). Teologs, mācītājs Āraišos. Rīgas ložas „Apollo” brālis. Rīgas ložas „Kastors” dibinātājs.
 Eištadts (Eistadt), Johans Heinrihs (). Tirgotājs. Rīgas ložas „Apollo” brālis.
 Ekarts (Eckardt), Fridrihs (1759—1806). Rakstnieks. Vidzemes guberņas valdes arhivārs (1787) un provinces sekretārs (1796). Rīgas ložas „Zum Schwerdt“ brālis (1790).
 Eks, Mihaels Benjamins (). Rīgas ložas „Apollo” brālis.
 Ellingers, Johans Kārlis Ludvigs (1756—). Tirgotājs, vēlāk ekonoms (1822). Sv.Pēterburgas ložas „Urania“ brālis (1785). Rīgas ložas „Zum Schwerdt“ ceremonijmeistars (1790). 4.grāds. Sv.Pēterburgas ložas „Liesmojošā zvaigzne“ brālis (1815).
 Elsigks (Elsingk), Tomass, Berends (?—1787). Tirgotājs, Melngalvju brālības loceklis (1723). Rīgas ložas „Apollo” brālis.
 Erdmanns (Erdmann), Johans Kristiāns (1754—). Mākslinieks (1793—1796), parūku meistars. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.
 fon Erenbergs (von Ehrenberg), Johans Adelberts (). Arhivārs (1784). Rīgas ložas „Kastors” brālis (1784). Rīgas ložas „Asträa” ceremonijmeistars (1785).

Citvalstu 

  Eduards VII, (Edward VII of the United Kingdom) Apvienotās Karalistes karalis, kā Velsas princis bija Apvienotās Anglijas lielložas lielmeistars. 
  Edvards VIII (Edward VIII of the United Kingdom), Apvienotās Karalistes karalis. 
  Gustavs Eifels (Gustave Eiffel), inženieris, Eifeļa torņa autors Parīzē.
  Djūks Elingtons (Duke Ellington), mūziķis.
  Edvards Epltons (Edward Victor Appleton), angļu fiziķis, Nobela prēmijas laureāts. Isaac Newton Lodge No. 859, Kembridža 
  Eliass Ešmols (Elias Ashmole), angļu domātājs, alķīmiķis. Warrington Lodge, Lankašīra

Atsauces 

Brīvmūrnieku saraksti
Brīvmūrnieku uzskaitījums — I



I

Latvijas 

 fon Ikšķils (von Uexküll), Hans Georgs, barons (). Kambarjunkurs (1786), dzīvojis Ikšķila Rītes muižā Vidzemē. Tērbatas ložas „Pollux” brālis (1786). 
 Immermans, Fridrihs (1749-). Ārsts Kurzemē, medicīnas doktors. Klaipēdas (Mēmeles) ložas „Memphis” brālis (1781).

Brīvmūrnieku saraksti
Opel Admiral

Opel Admiral bija luksus auto, kuru ražoja vācu kompānija Opel no 1937. gada līdz 1939. gadam un no 1964. gada līdz 1977. gadam. No 1969. gada līdz 1977. gadam kopumā tika saražoti 33 000 Opel Admiral. Opel Admiral pēctecis ir Opel Senator.

Opel automobiļi
Vācijas automašīnas
Brīvmūrnieku uzskaitījums — J



J

Latvijas 
 Jakobsons, Mārtiņš Jakobs (1751—). Pavāru meistars. Rīgas ložas „Zum Schwerdt“ brālis (1790).
 Jagers, Johans (). Tirgotājs. Rīgas ložas „Kastors” ceremonijmeistars (1781, 1786).
 Jakobi, Jakobs Morics (). Tirgotājs. Jelgavas Jāņa ložas „Zu den drey Gekrönten Schwerdtern“ brālis (1818).
 Jakšs (Jaksch), Alfrēds (1870—). Tirgotājs, bankas direktors, Lielās ģildes kasieris un ģildes vecākais. Rīgas vācu militārās ložas "Hanziešu uzticība" ("Hanseatentreue") brālis (1918—19). Rīgas ložas „Jāņuguns” dibinātājs, 1.pārraugs, meistara vietnieks (1924). Rīgas militārās ložas „Hanseatentreue” brālis (1918). Andreja ložas meistars (1931).
 Jakšs, Oskars (1877—). Tirgotājs, Lielās ģildes vecākais. Spānijas vicekonsuls. Rīgas vācu militārās ložas "Hanziešu uzticība" ("Hanseatentreue") brālis (1918—19). Rīgas ložas „Jāņuguns” dibinātājs, mantzinis, meistara vietnieks, meistars (1924—1939). Andreja ložas meistars (1931). No Muntera ziņojuma: „tirgotājs, pēc tautības vācietis, ar krietnu pilsoniskās vīrišķības devu, kam bija jābūt, lai varētu būt ložas meistars tajā atmosfērā, kādā toreiz dzīvoja mūsu vācu minoritāte. Antihitleriski noskaņots, taču tomēr 1939.g. repatriējās.”
 fon Jankevičs, Heinrihs Johans (1766—). Juriskonsults. Rīgas ložas „Zum Schwerdt“ brālis (1790).
 fon Jannavs, Heinrihs Georgs (1788—1859). Vidzemes guberņas mācītājs . Literāts. Studējis Tērbatas un Jēnas universitātēs. Filozofijas doktors (1816). Kurzemes literatūras un mākslas biedrības goda biedrs (1825), Baltijas provinču vēstures un senlietu pētīšanas biedrības dibinātājs (1834), Igaunijas zinātņu biedrības loceklis (1838), Vidzemes evaņģēliskās konsistorijas loceklis (1842) un Parīzes vēstures institūta korespondētājloceklis (1842). Tallinas ložas „Isis“ brālis (1817).
 Jansons (Jannsohn), Haralds (1904—). Bankas ierēdnis. Rīgas ložas „Jāņuguns” brālis (1931). 
 Jefimovs, Grigorijs (1755—). Pareizticīgo priesteris (1790). Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ krievisko darbu orators (1791).
 Jelagins, Ivans (1725—1793). Krievijas armijas virsnieks. Galma padomnieks (1762), hofmeisters un galma kancelejas vadītājs (1773), oberhofmeisters (1782), Krievijas akadēmijas loceklis (1783). Rēzeknes apriņķa muižnieks (1789). Sv.Pēterburgas Anglijas Provinciālās lielložas lielmeistars (1772—77). Sv.Pēterburgas 8.grāda augstākā kapitula lielmeistars (1790). Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ goda loceklis (1791).
 Johansens (Johansen), Johans Ore (1877—). Kuģu mākleris. Liepājas ložas „Enkurs“ brālis (1922). Uzņemts Iekšējā Orientā 1.05.1931.
 Jorgensens (Joergensen), Hjalmars Karls (1880—). Tirgotājs. Liepājas ložas „Enkurs” brālis (1921). 
 Jorks (York), Benjamins (1748—). Tirgotājs. Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ brālis.

Citvalstu 
  Karls Gustavs Jungs (Karl Gustav Jung), ārsts psihistrs, medicīnas profesors. Loža «Zur Freundschaft und Beständigkeit», Bāzele, Šveices lielložas Alpina lielmeistars.

Atsauces 

Brīvmūrnieku saraksti
Brīvmūrnieku uzskaitījums — N



N

Latvijas 
 Neanders, Kristofs Frīdrihs (1723—1802). Mācītājs, Dobeles superintendants, Kurzemes dziesmugrāmatas autors. Studējis teoloģiju Jēnas universitātē Vācijā. Uzņemts Jēnas ložā „Zu den drei goldenen Rosen“. 
 fon Neientāls (von Neuenthal), Rūdolfs (). Vidzemes muižnieks. Guberņas maģistrāta sekretārs (1784—85). Rīgas ložas „Apollo” sekretārs (1785—1787). Sv.Pēterburgas ložas „Pēteris pie taisnības” brālis (1817—19)
 Neihauzs, Frīdrihs Kristiāns (). Tirgotājs. Rīgas ložas „Kastors” brālis.
 Nilsons (Nilsson), Svens Pēteris (1897—). Tirgotājs. Rīgas ložas „Jāņuguns” brālis (1930). 
 Nimanns, Baltazars Bernhards (). Krievijas armijas virsnieks (1778). Rīgas ložas „Apollo” brālis.
 fon Nirots, Gerhards Vilhelms (1730—). Ierēdnis. Sv.Pēterburgas ložas „Urania” brālis (1783), Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ ceremonijmeistars.
 Nissens, Heinrihs Kristofors Augusts (). Tirgotājs. Rīgas ložas „Apollo” 2.pārraugs (1787), ložas meistara vietnieks (1791).
 Nissens, Jakobs (1761—1788). Tirgotājs. Rīgas ložas „Zum Schwerdt“ brālis (līdz 1788).
 fon Nordens, Kārlis Gottlībs (1746—1805). Advokāts, kolēģijas asesors, dzīvoja Sv.Pēterburgā. Striktās observances VIII. provinces Rīgas vai Sv.Pēterburgas kapitula vikārs (no 1780). Sv.Pēterburgas ložas „Concordia” meistara vietnieks (1785—87), vēlāk krēsla meistars, apvainots par to, ka ieviesis rituālā templiešu jaunievedumus (1787—88). Rīgas ložas „Zur kleinen Welt“ dibinātājs un goda loceklis (1790).
 Notbeks, Tomass (). Advokāts Rēvelē (1784—85). Rīgas ložas „Apollo” brālis.

Citvalstu 
  Nikolajs Novikovs (Новиков, Николай Иванович), rakstnieks, publicists, izdevējs. Striktās observances sistēmas VIII provinces (Krievijas) lielmeistars

Atsauces 

Brīvmūrnieku saraksti
Brīvmūrnieku uzskaitījums — U



U

Latvijas 

 Ulmans, Georgs Otto (). Tirgotājs. Rīgas ložas „Apollo” brālis.
 fon Ulots (von Uhlot), Gastons (1888—). Ierēdnis ķīmiskajā fabrikā. Rīgas ložas „Jāņuguns” brālis (1925). Brīvmūrniekos uzņemts Vācijā (pirms 1920). Andreja ložas brālis (1931). 
 Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs (von Ungern-Sternberg), barons (1726—93). Tiesnesis (1782—84), Vidzemes landrāts. Rīgas ložas „Kastors” meistara vietnieks (1784—1785), krēsla meistars (1786—1791). Dēli: Vilhelms Frīdrihs (sk.), Voldemārs Johans (sk.), Gustavs Ādolfs (sk.), Kārlis Fabiāns (sk.), Frīdrihs Magnus.
 Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs, barons (1752—1832). Zemes tiesas asesors (1784—85), Vidzemes provinces padomnieks. Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis (1821), galma padomnieks. Rīgas ložas „Apollo” krēsla meistars (1784—1794). 6.grāds (1785). Vidzemes ložu provinciālais lielmeistars (1787—94) Anglijas lielložas savienības sastāvā.
 Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs (von Ungern-Sternberg, 1753—96). Vidzemes muižnieks, Krievijas armijas pulkvedis. Rīgas ložas „Apollo” brālis. 5.grāds (1785).
 Gustavs Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs (von Ungern-Sternberg), barons (1760—). Vidzemes muižnieks, Krievijas armijas ģenerālmajors. Rīgas ložas „Apollo” brālis.
 Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs, barons (1762—). Vidzemes muižnieks, Krievijas armijas virsnieks (no 1781). Rīgas ložas „Castor” brālis (1778—86). Kambarkungs Šverīnā (Mēklenburga, Vācija). Krievijas okupācijas armijas ložas „Georgijs uzvarētājs” goda loceklis Francijā (1817). Atgriezies Krievijā (1815), strādājis Valsts Asignāciju bankā (1819—22). Kolēģijas padomnieks (1819—22). Sv.Pēterburgas Angļu kluba loceklis (1827—33). Sv.Pēterburgas ložas „Peter zur Wahrheit” brālis (1815—22), meistara vietnieks (1816—20) un tās filiāles pētniecības biedrības „Engbud” loceklis (1815—17). Sv.Pēterburgas ložas „Zur flammenden Stern” brālis (1820), meistara vietnieks (1821—22), abu šo ložu pārstāvis Sv.Pēterburgas Direktorālajā ložā „Astreja”, tās goda lielamatvīrs (1818). Augstāko skotu grādu ložas „Hl.Georg” 9.grāda loceklis un meistara vietnieks, skotu grādu direktorijas loceklis (1816—22). Sv.Pēterburgas kapitula „Fēnikss” 9.grādas kapitula vicekanclers. Ukrainas ložu „Savienotie slāvi” (Kijevā), „Oziriss pie liesmojošās zvaigznes” (Podoļskas Kameņecā) un „Izkliedētā migla” (Žitomirā) goda loceklis (no 1819). Hamburgas ložas „Absalom zu den drei Nesseln” un citu ārzemju ložu goda loceklis (pirms 1819).
 Voldemārs Gustavs fon Ungerns-Šternbergs (von Ungern-Sternberg). Vidzemes muižnieks, Krievijas armijas atvaļinātais majors. Rīgas ložas „Kastors” brālis.
 Uslēbers (Ussleber), Augusts (1890—). Būvmeistars. Rīgas ložas „Jāņuguns” brālis (1929).

Brīvmūrnieku saraksti
Volkswagen Golf

Volkswagen Golf ir kompakta ģimenes automašīna, ko ražo vācu autoražotājs Volkswagen kopš 1974. gada un tā tiek izplatīta visā pasaulē astoņās paaudzēs, dažādās virsbūves konfigurācijās un ar dažādiem nosaukumiem, piemēram, Volkswagen Rabbit ASV un Kanādā (pirmā un piektā paaudze), kā arī Volkswagen Caribe Meksikā (pirmā paaudze)

Pirmā Golf paaudze bija priekšpiedziņas un ar dzinēja novietojumu priekšpusē aizvietotājs Volkswagen Beetle ar gaisa dzeses motoru, aizmugures piedziņu un motora novietojumu aizmugurē. Vēsturiski Golf ir Volkswagen vislabāk pārdotais modelis un pasaules otrais vislabāk pārdotais modelis, jo vairāk nekā 29 miljoni tika uzbūvēti līdz 2012. gadam.

Sākotnēji lielākā daļa Golf bija trīsdurvju hečbeki. Citos variantos ietilpst 5 durvju hečbeks, universālis (sākot no 1993. gada), kabriolets (Cabriolet un Cabrio 1979-), kā arī no Golf notchback sedans, ko sauc par Volkswagen Jetta, Volkswagen Vento (no 1992. gada) vai Volkswagen Bora (no 1999. gada). Golf ir aizpildījis daudzus tirgus segmentus, sākot no vienkāršas personīgās automašīnas, līdz augstas veiktspējas "karstajiem hečiem".

Volkswagen Golf savas vēstures laikā ieguva daudzas balvas. Golf 2009.gadā uzvarēja Pasaules gada auto ar Volkswagen Golf Mk6 un 2013.gadā ar Volkswagen Golf Mk7. Golfs ir tikai viens no trim automobiļiem, no kuriem citi ir Renault Clio un Opel / Vauxhall Astra, un par tiem tika nobalsots Eiropas gada automobiļiem divas reizes - 1992. un 2013. gadā. Volkswagen Golf vairākas reizes ir izveidojis 10 gadu labāko sarakstu ar automašīnu un vadītāju. Golf Mk 7 uzvarēja Gada Motociklu treniņu automašīnai 2015. gadā, un Mk1 GTI arī uzvarēja balvu 1985. gadā.

Volkswagen automobiļi
Mathematics (albums)

Mathematics bija pirmais britu Indie rokgrupas The Servant mini albums. Tas iznāca 1999. gadā kā pirmais no dubultalbuma, kopā ar With the Invisible, kas iznāca 2000. gadā. Mathematics sastāv 6 dziesmām, un tā kopējais ilgums ir 25 minūtes.

Dziesmas 
 The Apes and the Chimpanzees — 3:46
 Dripping on Your Maths — 3:52
 Conversation — 3:44
 Too Late — 3:41
 Walking Through Gardens — 4:20
 Tangled Up in Headphone Lead — 6:07

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa

1999. gada albumi
The Servant albumi
Johans Gotfrīds Ageluts

Johans Gotfrīds Ageluts (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, latviešu garīgo dziesmu autors un apkopotājs ar pseidonīmu "13". Latviešu literārās biedrības (Lettisch-Literärische Gesellschaft) dibinātājs (1824). Saņēmis apbalvojumus par baku pretpotes propagandu. Rīgas brīvmūrnieku ložas Zum Schwerdt brālis (1790).

Dzīvesgājums 
Dzimis Domskolas skolotāja ģimenē 1763.gada 13. novembrī Rīgā. Studēja Frīdriha kolēģijā Kēnigsbergā un teoloģiju Vitenbergas (1781) un Jēnas (1783) universitātēs. Strādāja par mājskolotāju Ēvelē. Vēlāk - luterāņu mācītājs Mālpilī. No 1836. gada - Konsistorijas padomnieks. Miris 1848.gada 24. maijā Vitē (mūsdienās Mālpils novadā).

Svarīgākais devums 
 Tulkojis latviešu valodā reliģiskas dziesmas;
 oriģinālteksti dzejā “Maza dziesmu grāmata” (1815; 1831; 1847.);
 populārzinātniski raksti par terminu darināšanu.

Darbu saraksts 
 Priekš izdalīšanas tā svēta vakarēdiena (dziesmas, izdotas 1805, 1809)
 Vidzemes dziesmu grāmata (1809, satur 12 no viņa dziesmām)
 Maza dziesmu grāmata (izdota atkārtoti 1815., 1831., 1847. gadā)
 Jauna labu ziņu un padomu grāmata, 1817. (pārstrādāts G. Bergmaņa 1791. gada izdevuma tulkojums)
 Dziesma Tie brīvlaisti Bērtuls un Maija (J. H. Fosa 1775. gada idilles Die Freigelassenen tulkojums, Magazin der lettischen literischen Gesellschaft, 1828)
 Latviešu ļaužu draugs satur līdz 70 J. G. Ageluta rakstu un garīgu dziesmu, kas parakstītas J. G. A. jeb "13"
 Dieva vārdu mīļotajiem (daži raksti no Ageluta). 
 Svētas gudrības grāmata (1841)
 Peršiņi, ko viegli var izmācīties (1843)

Ārējās saites 
 Datubāze "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
 

Vācbaltieši
Latvijas luterāņu mācītāji
Latvijas rakstnieki
Latvijas dzejnieki
Latvijas tulkotāji
Latviešu valodā rakstošie
Tulkotāji uz latviešu valodu
Brīvmūrnieki
Rīgā dzimušie
Mārtiņš Antons

Mārtiņš Antons (1888—1941) bija advokāts un politiķis. Tautas padomes un Satversmes sapulces loceklis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1888. gada 7. janvārī (pēc vecā stila — 1887. gada 25. decembrī) Koku pagasta Dūķeru muižas "Gaičās" saimnieka un būvuzņēmēja Mārtiņa (Mārča) Antona un Marijas dzimušas Ansbergas ģimenē. 1912. gadā beidza Pēterburgas Universitātes juridisko fakultāti, pēc tam strādāja par advokātu Rīgā.
Pirmā pasaules kara laikā Antons bija Baltijas bēgļu komitejas priekšsēdētāja biedrs, Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas pilnvarnieks. 1917. gadā bija Rīgas sabiedrisko organizāciju padomes priekšsēdētājs, Vidzemes Zemes padomes sekretārs, vēlāk priekšsēdētājs. Tautas padomes loceklis.

Darba partijas prezidija loceklis, 1920. gada 1. maijā ievēlēts Satversmes sapulcē, kur tika izvēlēts par Satversmes sapulces sekretāra biedru. No 1921. gadā laikraksta „Jaunais Vārds” redaktors. 1931. gadā ar Zariņa un Zviedrijas sūtņa P. fon Reitersvērda galvojumu uzņemts Stokholmas ložā „Den Nordiska Första”. Stokholmas brīvmūrnieku Andreja ložas „Den Nordiska Cirkeln” brālis (1938).

1940. gada 22. oktobrī apcietināts. 1941. gada jūnijā deportēts no Rīgas Centrālcietuma uz Vologdas apgabala cietumu. Miris 1941. gada 11. novembrī.

Atsauces 

1888. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Valmieras novadā dzimušie
Latvijas Darba partijas politiķi
Tautas padomes locekļi
Satversmes sapulces deputāti
Brīvmūrnieki
Latvijas juristi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Padomju represijās nogalinātie
Johans Kristofs Bērenss

Johans Kristofs Bērenss (, dzimis , miris ) bija Rīgas lieltirgotājs, rātskungs un saimnieciskās tiesas prezidents. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem Kārli un Reinholdu veidoja Rīgas brīvmūrnieku "Zobena ložas" ("Zum Schwerdt") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

Dzīvesgājums 
Johans Kristofs Bērenss dzimis 1729. gadā bagāta Rīgas tirgotāja Arenda Bērensa ģimenē. Pēc Rīgas Domskolas beigšanas viņš 1748. gadā uzsāka tieslietu studijas Kēnigsbergas universitātē, kur iepazinās ar Imanuelu Kantu un Johanu Georgu Hāmani. Kopā ar Hāmani un Lindneru viņš no 1749. līdz 1750. gadam izdeva nedēļas laikrakstu Daphne. 1751. gadā Bērenss turpināja studijas Getingenes Universitātē.

Pēc atgriešanās Rīgā 1754. gadā viņš ap sevi pulcināja izcilākos sava laika liberāli noskaņotos Rīgas un Kēnigsbergas intelektuāļus. Viņa draugu lokam piederēja Domskolas rektors un inspektors Johans Gothelfs Lindners, mācītājs Gotlībs Šlēgels, Johans Kristofs Švarcs un grāmtizdevējs Johans Frīdrihs Hartknohs.

Krievijas ķeizarienes Elizabetes valdīšanas laikā Johans Kristofs Bērenss bija Rīgas rātes pilnvarotais pārstāvis Pēterburgas galmā. Pēc apprecēšanās ar holandiešu lieltirgotāja Abrahama van Limburga vecāko meitu Katrīnu viņa bagātība un ietekme turpināja pieaugt. Bērenss vadīja rātes sekretariātu un Rīgas pilsētas arhīvu, 1771. gadā tika ievēlēts par pilsētas maģistrāta locekli. 1780. gada 23.-25. jūlijā Bērensa apkopoto Rīgas hroniku kā dāvanu pasniedza Svētās Romas impērijas ķeizaram Jozefam II, kurš viesojās Rīgā atceļā no Pēterburgas.

Kā pilsētas arhīva pārzinis viņš iepazinās ar vērtīgiem vēsturiskiem dokumentiem un Rīgas pilsētas bibliotēkas jauno telpu (tagad — Rīgas Vēstures un kuģniecības muzejs) atklāšanas runā Bērenss izvērtēja notikumus Rīgā 13. gadsimtā, vainojot katoļu teokrātiju vardarbībā pret vietējiem iedzīvotājiem. Viņaprāt, lībietis Kaupo pēc apmācīšanas bija kļuvis par labu karavadoni un Indriķis Latvietis uzskatāms par rīdzinieku pirmo vēsturnieku.

1786. gadā veselības traucējumu dēļ Bērenss atteicās no visiem amatiem un nodevās grāmatu rakstīšanai.
J.K.Bērenss mira 1792. gada novembrī, viņa piemiņai Rīgas pilsētas bibliotēkas zālē tika novietos krūšutēls.

Darbi 
 „Riga, die bestätigte Municipal-Verfassung“ (1783),
 „Die Bombe Peters des Großen, statt einer Beschreibung der wieder zu eröffnenden Stadt-Bibliothek von einem vormaligen Mitgliede des alten Magistrats“ (1787),
 „Bonhomien, geschrieben bey Eröffnung der neuerbauten rigischen Stadtbibliothek“ (Jelgava, 1792).

Raksti par J. K. Bērensu 

 Reinhold Berens. Geschichte der seit hundert und funzig Jahren in Riga einheimischen Familie Berens aus Rostock. Riga 1812.
 Johann Friedrich von Recke u.a., Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, Bd. I, Steffenhagen, Mitau 1828, S. 108
 Aija Taimiņa. Ideālās bibliotēkas vīzija 18. gs. izskaņā: Kristofa Hāberlanda un Johana Kristofa Bērensa veltījums savai pilsētai un līdzpilsoņiem. MĀKSLAS VĒSTURE UN TEORIJA 2007/8.

Ārējās saites 
 Grāmata par Bērensu dzimtu 

Vācbaltieši
Brīvmūrnieki
Baltazars fon Bergmanis

Baltazars fon Bergmanis (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu jurists, galma padomnieks, rakstnieks, masons.  Mūža nogalē ierosinājis izveidot biedrību apgaismības ideju izplatīšanai Vidzemē ar nolūku veicināt latviešu valodas mācīšanos vācbaltiešu vidē un periodiski izdot žurnālu. Šāda biedrība, galvenokārt starp Vidzemes mācītājiem, darbojās arī pēc brīvmūrnieku ložu apturēšanas 1794. gadā un viens no tās vadītājiem bija Mālpils mācītājs Johans Gotfrīds Ageluts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1736. gadā Ādažos, mācītāja Baltazara Bergmaņa ģimenē. Mācījās skolā Veimārā, studēja tieslietas Jēnas universitātē. No 1761. līdz 1763. gadam strādāja par baznīcas notāru Cēsīs. No 1763. līdz 1767. gadam Bergmanis bija Krievijas Impērijas galminieka un brīvmūrnieka grāfa Lestoka sekretārs, no 1764. līdz 1773. gadam - tieslietu kolēģijas advokāts Pēterburgā. No 1773. līdz 1783. gadam Baltzars fon Bergmanis bija Vidzemes hoftiesas loceklis.

Darbošanās kā masonam 
Viens no sava laika ievērojamākajiem Striktās Observances brīvmūrnieku vadoņiem. 1765. gadā - Rīgas masonu ložas Zum Schwerdt dibinātājs. No 1768. līdz 1769. gadam Bergmanis Sanktpēterburgas kapitula „Fēnikss” loceklis. 1773. gadā Sanktpēterburgas ložas Urania dibinātājs un goda loceklis. No 1773. līdz 1779. gadam Rīgas ložas Zum Schwerdt vadītājs - krēsla meistars. 1778. gadā - Volfenbiteles konventa delegāts. 1782. gadā viņš bija Striktās Observances VII. provinces Jelgavas prefektūras Tempelburg kapitulārs un Rīgas prefektūras kapitula komturs ar vārdu Balthazar equee a columna aurea coronata, Striktās Observances VIII. provinces Maskavas kapitula (priorāta) loceklis.

Darbi
Fata Livoniae. Die natali auspicatissimo serenissimi principis Ernesti Augusti Constantini ducis Saxoniae Iuliaci Cliviae Montium Angariae Westphaliaeque rel. principis et Domini Nostri clementissimi in florentissimo celeberrimoque gymnasio Guilelmo-Rujen, 1794 ([Rujen : G. Bergmann])

Ārējās saites 
 
 TLÜAR rahvusbibliograafia isikud

Literatūra 
 Eugen Lennhoff, Oskar Posner. Internationales Freimaurer-Lexikon. Amalthea-Verlag. Wien, 1932
 Ernest Friedrichs. Die Freimaurerei in Russland und Poland. Büchler & Co. Bern, 1908

Atsauces 

Vācbaltieši
1736. gadā dzimušie
1789. gadā mirušie
Brīvmūrnieki
Juristi
Latīņu valodā rakstošie
Bergmaņu dzimta
Ropažu novadā dzimušie
Volkswagen Touran

Volkswagen Touran ir kompakts MPV, kurš ir bāzēts uz Volkswagen Golf V. To sāka pārdot 2003.gadā. Sākotnēji tas tika ražots ar piecām un septiņām sēdvietām, bet šobrīd piecu sēdvietu versija vairs nav nopērkama. Touran līdzinās Volkswagen Golf Plus. 
2015. gadā ir sākta otrās paaudzes Touran ražošana.

Volkswagen automobiļi
Minimālisms

Minimālisms — mākslas virziens 1960. gados, kurā dominē trīsdimensiju objekti (ir arī gleznojumi), vienkāršas ģeometriskas formas un elementu ritmisks atkārtojums, noliedzot gan īstenības ilūzijas, gan ideju propagandas, gan ekspresīvas pašizpausmes virsuzdevumus.
Minimālisms var būt arī mūzikas virziens. 

Mākslas virzieni
Modernisms
Laikmetīgā māksla
Grumman X-29

Grumman X-29 bija iznīcinātājs; viens no dīvainākajiem X-lidaparātiem. Tas izskatījās tā, it kā tas lidotu uz priekšu atpakaļgaitā. Inženieri cerēja, ka netradicionālais dizains palielinās manevrētspēju un samazinās gaisa pretestību. Tika izgatavotas tikai divas šī modeļa lidmašīnas, bet toties tās no 1984. gada līdz pat 1992. gadam veica 437 lidojumus. To uzdevums bija pārbaudīt kompozītmateriālus, kā arī uz priekšu vērstus spārnus.

Jau Otrā pasaules kara laikā vācieši bija radījuši līdzīgu lidmašīnu Junkers Ju-287. Tā neguva panākumus, jo nebija iespējams uzbūvēt tik stingrus spārnus, lai tie spētu izturēt aerodinamisko slodzi un vienlaikus lidmašīna nekļūtu pārāk smaga. Kad 1970. gados parādījās viegli un superizturīgi kompozītmateriāli, inženieri ķērās pie šī dizaina pilnveidošanas, dodot tam otro iespēju.

X-29 bija sevišķi plāni spārni - vismodernākie izejmateriāli ļāva tos izgatavot elastīgus. Turklāt šajā lidaparātā bija izmantota fly-by-wire tehnoloģija, kas visas troses un trīšus ļāva aizstāt ar elektrības vadiem. Pilots vadīja lidmašīnu ar datoru palīdzību, kas nepārtraukti koriģēja stūres darbību, tādējādi izlīdzinot neapšaubāmi nestabilā lidaparāta gaitu.

X-29 izmēģinājuma lidojumus izpildīja sekmīgi, un  kļuva par pirmo lidmašīnu ar spārnu vērsumu uz priekšu, kas pārvarējusi skaņas barjeru. Diemžēl lidmašīnas dizains izrādījās pārāk nestabils un tā neattaisnoja arī cerības uz zemāku gaisa pretestību, tādēļ projekts tika izbeigts.

Video 
X-29 Aircraft with Forward Swept Wings military.com

X-29
Iznīcinātāji
Volkswagen Caddy

Volkswagen Caddy ir vācu autobūves kompānijas Volkswagen kravas auto modelis. Modelis debitēja 2004. gada Frankfurtes Autošovā. 2005. gadā iznāca īpaša Caddy Life versija divās dažādās krāsās. Caddy ir ieguvis četrus apbalvojumus: divus 2007. gadā un divus 2008. gadā.

Volkswagen automobiļi
Volkswagen Transporter

Volkswagen Transporter (Anglijā, Austrālijā, Eiropā) vai Volkswagen Eurovan (ASV, Brazīlijā, Meksikā) ir vācu autobūves kompānijas Volkswagen kravas auto, pirmais Volkswagen mikrobuss ar priekšā novietotu dzinēju. Transporter ir būvēts uz Volkswagen Group T platformas. Šobrīd jaunākā Latvijā nopērkamā Transporter versija ir T5, kuru ražo kopš 2003. gada. Auto ir ieguvis četras balvas — vienu 2004. gadā, vienu 2005. gadā un divas 2006. gadā.

Volkswagen automobiļi
Troņmantnieka mošeja

Troņmantnieka mošeja (turku: Şehzade Camii) ir mošeja Stambulā, Turcijā. Mošeja tika uzcelta 1543. līdz 1548. gadam pēc Osmaņu impērijas sultāna Sulejmana I pavēles arhitekts Sinans. Šo mošeju osmaņu arhitektūras vēsturnieki uzskata par pirmo slavenā arhitekta Sinana lielāko darbu klasiskajā osmaņu arhitektūrā.

Mošeja ir kvadrātveida ēka, kuru sedz liels centrālais kupols, kuram malās pieguļ četru kupolu puses. Lielo kupolu tur četras lielas kolonnas, kuru diametrs ir 19 m un to augstums ir 37 m. Troņmantnieka mošejas komplekss (kīlije) atrodas starp divu citu mošeju kompleksiem - Fatiha mošeja un Bajezida mošeja. Kīlijē ietilpst lūgšanu zāle, troņmantnieka prinča Mehmeta kapliča (tā tika uzcelta pirms mošejas), divas skolas (medreses), mazturīgo virtuve un karavānsarajs. Mošeju un tās pagalmu ieskauj siena, kas to nodala no pārējām kompleksa celtnēm.

Ārējās saites 

Turcijas Arhitektūras muzejs

Arhitekta Sinana projekta vietne

Atsauces 
Aptullah Kuran: Sinan: The grand old master of Ottoman architecture, Ada Press Publishers, 1987.  (angļu val.)

Mošejas Stambulā
2. jūnijs

2. jūnijs ir gada 153. diena pēc Gregora kalendāra (154. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 212 dienas.

Vārda dienas 
Emma, Lība

Notikumi 
 1896. gads — itāliešu izgudrotājs Giljemo Markoni patentēja radio.
 1906. gads — dibināta Starptautiskā elektrotehniskā komisija.
 1946. gads — Itālijā referendumā vēlētāji atbalstīja monarhijas likvidēšanu un republikas izveidi.
 1953. gads — Elizabete II tika kronēta par Apvienotās Karalistes karalieni.
 1966. gads — Surveyor programma: Surveyor 1 kļuva par pirmo ASV aparātu, kas nolaidies uz Mēness virsmas.
 2003. gads — no Baikonuras kosmodroma palaista ESA Marsa zonde Mars Express.

Dzimuši 
 1535. gads — Leons XI (Leo XI), Romas pāvests (miris 1605. gadā)
 1740. gads — Marķīzs de Sads (Marquis de Sade), franču aristokrāts (miris 1814. gadā)
 1835. gads — Pijs X (Pius PP. X), Romas pāvests (miris 1914. gadā)
 1857. gads — Edvards Elgars (Edward Elgar), angļu komponists (miris 1934. gadā)
 1876. gads — Embriks Strands (Embrik Strand), norvēģu entomologs (miris 1947. gadā)
 1920. gads — Marsels Reihs-Ranickis (Marcel Reich-Ranicki), vācu kritiķis (miris 2013. gadā)
 1924. gads — Ada Neretniece, latviešu kinorežisore (mirusi 2008. gadā)
 1930. gads — Čārlzs Konrāds (Charles Conrad), ASV kosmonauts (miris 1999. gadā)
 1937. gads — Selija Kelermane (Sally Kellerman), amerikāņu aktrise un dziedātāja (mirusi 2022. gadā)
 1940. gads:
 Ištvāns Čoms (Csom István), Ungārijas šahists (miris 2021. gadā)
 Konstantīns II (Κωνσταντῖνος Β΄), Grieķijas karalis
 1947. gads — Ivars Kalviņš, latviešu ķīmiķis
 1956. gads — Marks Polanskis (Mark Polansky), ASV kosmonauts
 1957. gads — Aldons Vrubļevskis, Latvijas sporta funkcionārs
 1976. gads — Māris Smirnovs, Latvijas futbolists
 1978. gads — Ī Sojona (이소연, Yi So-yeon), Dienvidkorejas kosmonaute
 1981. gads — Nikolajs Davidenko (Николай Давыденко), Krievijas tenisists
 1982. gads — Jānis Karlivāns, latviešu vieglatlēts
 1990. gads — Kirils Ševeļovs, Latvijas futbolists

Miruši 
 1882. gads — Džuzepe Garibaldi (Giuseppe Garibaldi), itāļu ģenerālis un politiķis (dzimis 1807. gadā)
 1933. gads:
 Frenks Džerviss (Frank Jarvis), amerikāņu vieglatlēts, sprinteris (dzimis 1878. gadā)
 Trakstans Heirs (Truxtun Hare), amerikāņu vieglatlēts un koledžas futbolists (dzimis 1878. gadā)
 1947. gads — Džons Gretons (John Gretton), britu politiķis, biznesmenis un burātājs (dzimis 1867. gadā)
 1948. gads — Kārlis Gebharts (Karl Gebhardt), vācu ārsts, kara noziedznieks (dzimis 1897. gadā)
 1969. gads — Radivojs Koračs (Радивој Кораћ), Dienvidslāvijas basketbolists (dzimis 1938. gadā)
 1972. gads — Voldemārs Jākobsons, latviešu tēlnieks (dzimis 1899. gadā)
 2020. gads — Vess Anselds (Wes Unseld), ASV basketbolists (dzimis 1946. gadā)

Jūnijs
Dzeltenā lēpe

Dzeltenā lēpe () ir daudzgadīgs ūdensrožu dzimtas ūdensaugs.

Bieži sastopams ezeros, upju attekās un lēni tekošās upēs. Saknenis resns, garš un sulīgs, uz tā redzamas lapu kātu atliekas. Zied no jūnija līdz augustam. Ziedi atrodas lapu žāklēs, pa vienam pat vairāk nekā 1 m gara kāta galā, 4—6 cm diametrā. Kauslapas ziedam ir piecas, dzeltenas, ārpusē, pie pamata zaļganas, biezas, 2—3 cm garas, 3—4 reizes garākas par vainaglapām. Vainaglapu ir daudz, tās ir dzeltenas, pie pamata sašaurinātas, galotnē noapaļotas vai mazliet jomainas. Putekšņlapas iegarenas, dzeltenas, līdzīgi vainaglapām piestiprinātas pie ziedgultnes. Putekšņnīcas iegareni ovālas, dzeltenas. Sēklotne olveida, galotnē koniski sašaurināta. Drīksnas vidū piltuvveida padziļinājums, mala gandrīz gluda, stari 10-—2, tie nesniedzas līdz malai. Augļlapu daudz. Auglis koniski olveidīgs, tā virsma gluda. Auglis nogatavojas zem ūdens. 

Ārstniecībā izmanto sakneņus. No drogas iegūst alkaloīdus, kuri iedarbojas uz trihomonām un dažiem mikroorganismiem. Svaigu sakņu esenci lieto homeopātijā. Izmantojot sakneņus, pēc tautas medicīnas ieteikumiem, iespējama saindēšanās.

Ūdensrožu dzimta
ASV Gaisa spēki

ASV Gaisa spēki (, saīsinājumā USAF) ir Amerikas Savienototo Valstu bruņotie gaisa spēki. ASV Gaisa spēki izveidoti .

Izmantotās lidmašīnas 
Uz 2021. gada jūniju ASV gaisa spēku kopējais spēks ir 5217 lidmašīnas. No tiem 4131 ir aktīvajā dienestā. Līdz 1962. gadam armija un gaisa spēki uzturēja vienu lidmašīnu nosaukumu sistēmu, bet ASV jūras spēki – atsevišķu sistēmu. 1962. gadā tie tika apvienoti vienā sistēmā, kas lielā mērā atspoguļo armijas un gaisa spēku metodi. Lai iegūtu pilnīgāku informāciju par šīs sistēmas darbību, skatiet Amerikas Savienoto Valstu militāro gaisa kuģu apzīmējumu sistēmas. Dažādās gaisa spēku lidmašīnas ietver:

A—Uzbrukuma 
ASV Gaisa spēku uzbrukuma lidmašīnas ir paredzētas, lai uzbruktu mērķiem uz zemes, un tās bieži tiek izmantotas kā tuvs gaisa atbalsts ASV sauszemes spēkiem un to tuvumā. Draudzīgo spēku tuvums prasa precīzus triecienus no šīm lidmašīnām, kas ne vienmēr ir iespējams ar bumbvedēju lidmašīnām. Viņu loma ir drīzāk taktiska, nevis stratēģiska, darbojoties kaujas priekšgalā, nevis pret mērķiem, kas atrodas dziļāk ienaidnieka aizmugurē. Gaisa spēki pašlaik veic OA-X eksperimentu ar nolūku iegādāties jau gatavu vieglo uzbrukuma lidmašīnu. Pašreizējās USAF uzbrukuma lidmašīnas ekspluatē Gaisa kaujas pavēlniecība, Klusā okeāna gaisa spēki un Gaisa spēku īpašo operāciju pavēlniecība.

A-10C Thunderbolt II
AC-130J Ghostrider
AC-130W Stinger II

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites
Heinrihs Georgs fon Jannavs

Heinrihs Georgs fon Jannavs (Heinrich Georg von Jannau, dzimis , miris ) bija vācbaltu mācītājs Vidzemes guberņas igauņu daļā, literāts. Studējis Tērbatas un Jēnas universitātē. Filozofijas doktors (1816.). Kurzemes literatūras un mākslas biedrības goda biedrs (1825.), Baltijas provinču vēstures un senlietu pētīšanas biedrības dibinātājs (1834.), Igaunijas zinātņu biedrības loceklis (1838.), Vidzemes evaņģēliskās konsistorijas loceklis (1842.) un Parīzes vēstures institūta korespondētājloceklis (1842.). Tallinas brīvmūrnieku ložas „Isis“ brālis (1817.).

Darbi 
 Johann Heinrich Rosenplänter, Heinrich Georg von Jannau. Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache. Neunzehntes Heft (1828.)
 Heinrich Georg von Jannau. Ueber die Grund- und Ursprache der Ehsten (1828.)

Ārējās saites 
 Digital Text Repository for Older Estonian Literature

Vācbaltieši
Gustavs Kristiāns fon Hantvigs

Gustavs Kristiāns fon Handtvigs (vācu: Gustav Christian von Handtwig) (1713 — 1767) bija Rīgas pilsētas ārsts un galma padomnieks. Ieviesis Rīgā Striktās Observances sistēmu, pārveidojis brīvmūrnieku ložu „Zum Nordstern“ par Striktās Observances ložu „Zum Schwerdt“ (1765). Rīgas ložas „Zum Schwerdt“ pirmais krēsla meistars (līdz 1767). J. G. Herders viņa nāves sakarā sacerējis odu.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1713. gadā Dago salā luterāņu prāvesta Georga Hantviga (1676–1733) ģimenē. Studēja medicīnu Rostokas Universitātē (1735—1738), 1738. gadā aizstāvēja doktora grādu. 1750. gadā kļuva par Rostokas apriņķa ārstu un 1754. gadā iecelts dižciltīgo kārtā.

1760. gadā tika ievēlēts par Rostokas Universitātes profesoru, lasījis lekcijas tiesu medicīnā. 1760. gadā ar Berlīnes karaliskās lielložas patentu (vēlāk pārdēvēta par Große National Mutterloge "Zu den drei Weltkugeln") dibinājis Rostokas ložu "Zu den drei Sternen", kuru vadījis līdz 1764. gadam.

1765. gadā Rīgā nodibinājis ložu "Pie Zobena" („Zum Schwerdt“) ar Prūsijas nacionālās lielložas "Pie trim zemeslodēm" patentu.
Miris 1767. gada 31. janvārī Rīgā.

Darbi 
 Handtwig C. G.: De dormientibus, eorundemque situ Rostochii. Diss. Medica resp. A. W. de Marnee (1752).

Literatūra 
 Adelige Freimaurer in Mecklenburg 1750-1850. Nobilitas — Zeitschrift für deutsche Adelsforschung, 2002. (vāciski)

Ārējās saites 
 Catalogus Professorum Rostochiensium
 Rostocker Matrikelportal
 Rostokas ložas "Zu den drei Sternen" lapa (vāciski)
 Brīvmūrnieku enciklopēdijas raksts par Latviju (vāciski)
 Institut Deutsche Adelsforschung
 Detlef Tiess. Gerichtliche Chemie und Toxikologie an der Mecklenburgischen Landesuniversität Rostock vom 18. bis 20. Jahrhundert. Ein Überblick.

Atsauces 

1710. gadā dzimušie
1767. gadā mirušie
Brīvmūrnieki
Virsma

Virsma ir jēdziens, ko lieto ģeometrijā, lai apzīmētu divdimensionālu varietāti. Virsmu bieži vien var iztēloties kā trajektoriju līnijai, kas pārvietojas telpā. Piemēram, taisnstūri var iztēloties kā trajektoriju nogrieznim, kurš pārvietojas no vienas taisnstūra malas uz pretējo. Nereti virsma atbilst trīsdimensionāla objekta robežai vai daļai no tās. Piemēram, sfēra ir lodes virsma.

Virsmu uzdošana 

Virsmas ir ērti uzdot ar vienādojumu palīdzību — virsma ir visu to telpas punktu kopa, kas apmierina doto vienādojumu. Piemēram, kopa

atbilst sfērai, kuras centrs atrodas koordinātu sākumpunktā un kuras rādiuss ir 1.

Skatīt arī 

 Līnija
 Telpa
 Sfēra
 Mēbiusa lenta
 Kleina pudele

 
Ģeometrija
Topoloģija
Vīnlapu mežvītenis

Vīnlapu mežvītenis () ir daudzgadīgs, līdz 12-20 cm augsts kāpelējošs krūms. Tiek kultivēts kā dekoratīvs augs. Stumbrs šķautņains, vismaz apakšējā daļā koksnains, mezglu vietās klāts ar matiņiem. Lapas pretējas, ādainas, ar 3-5 cm gariem kātiem, kas bieži vien apvijušies ap balstu. Lapas zem zieda pa lielākai daļai vienkāršas, citur parastivienkārt plūksnaini saliktas. Lapu lapiņas ar kātu (sānu lapu kāts īsāks nekā galējo lapu kāts), plati olveidīgas līdz olveidīgi lancetiskas, retāk pie pamata sašaurinātas, līdz 12 cm garas un līdz 4,5 cm platas; lapu lapiņas nedalītas, retāk trīsdaivainas, mala gluda vai nevienādi zobaina vai iešķelta, virspuse tumši zaļa, apakšpuse zilganzaļa vai gaiši zaļa. Zied no jūnija līdz augustam. Ziedu daudz, tie sakārtoti skarveida ziedkopās. Apziednis balti iedzeltens, sastāv no iegarenām vai otrādiolveidīgām, pastrupām, biezām, 1-1,5 cm garām lapām (kauslapām), kas no abām pusēm klātas ar villainiem matiņiem. Vainaglapu nav. Putekšņlapu daudz, tāsbieži ar paplašinātiem kātiņiem. Auglenīcu daudz. Auglis - riekstiņš ar apmēram 3 cm garu, paliekošu, matainu irbuli. Augam ir liela dekoratīva nozīme māju sienu, balkonu, kolonnu izdaiļošanā. Lapām un ziediem piemīt stipras baktericīdas un fungicīdas īpašības, tāpēc tautas medicīnā augu izmanto dažādu hronisku ādas slimību, slikti dzīstošu brūču, augoņu ārstēšanai.

Mežvīteņi
Caurplūdes reaktīvais dzinējs

Caurplūdes reaktīvais dzinējs () ir virsskaņas reaktīvais dzinējs bez kustīgām daļām, kuru izmanto lidmašīnās. Lidmašīnai sasniedzot 5 mahu lielu ātrumu, saspiestais atmosfēras gaiss piegādā motoram tieši tik daudz skābekļa, cik vajadzīgs degvielas sadedzināšanai virsskaņas ātruma režīmā. Šādai lidmašīnai, atšķirībā no raķetes, nav jāved līdzi skābekļa tvertne, un tas nozīmē daudz mazāku svaru.

Lidmašīnu dzinēji
Kosmonautika

de:Staustrahltriebwerk#Überschallverbrennung im Scramjet
Parastā bārbele

Parastā bārbele (Berberis vulgaris) ir vasarzaļš, līdz 3 m augsts bārbeļu dzimtas krūms.

Diezgan bieži sastopams sausās, saulainās vietās. Miza gluda, sākumā gaiši zaļa, vēlāk pelēka. Garvasu lapas pārveidojušās 1—2 cm garos trīsžuburainos ērkšķos, no kuru žāklēm atiet īsvasas ar pušķos sakārtotām lapām. Lapas vienkāršas, iegareni olveidīgas, ādainas, līdz 4 cm garas un 3 cm platas. Lapas plātnes mala neizteikti zobaina, dzeloņaina, pamats ķīļveidīgi sašaurināts, kāts līdz 2 cm garš. Zied maijā un jūnijā. Ziedi vienkāršos, nokarenos, 4—6 cm garos daudzziedu ķekaros. Ziedu kātiņi īsi, pie pamata ar divām lancetiskām seglapām. Apziedņa lapas otrādi olveidīgas, zelta dzeltenas. Kauslapas 6, vainaglapas6, sakārtotas divos gredzenos. Pie vainaglapu pamata divi paugurveida nektāriji. Putekšņlapas 6, sakārtotas divos gredzenos, putekšņlapu kātiņi plati, putekšnīcas divcirkņu, atveras ar plaisu, saritinoties no apakšas uz augšu. Sēklotne augšēja, drīksna plata, sēklaizmetņi 2. Ziedi ļoti smaržīgi. Auglis- iegarena, spilgti sarkana, skāba oga ar 2 sēklām. Skaists dekoratīvs krūms. Ārstniecības augs, jo visas auga daļas satur alkaloīdu berberīnu, kas pazemina arteriālo asinsspiedienu, sekmē asins sarecēšanu, palēnina sirdsdarbību, veicina žults sekrēciju; tam piemīt antimikroba aktivitāte pret daudzām baktērijām un sēnēm. Augs ir labības svītru rūsas starpsaimnieks. Labs nektāraugs.

Ārējās saites 
 Bārbele — Medicīnas termins

Bārbeļu dzimta
Ārstniecības augi
Nokia 6233

Nokia 6233 ir Nokia mobilais telefons ar Series 40 programmatūras platformu. Ts ir 3G/GSM/W-CDMA tālrunis un ir pēctecis modelim Nokia 6230i. Telefonam ir divi skaļruņi kas atbalsta daudz formātus ieskaitot AAC, MP3 un WMA failus. Tam ir divu megapikseļu kamera, un VGA kvalitātes video kamera, kā arī MP3 atskaņotājs, Bluetooth, infrasarkanais stars, radio, spēles un interneta pieeja.
Jaunākais 6233 firmware ir 5.60.

2007. gadā Latvijas Mobilais Telefons, svinot savu 15. jubileju, piedāvāja melnus modeļus ar uzrakstu "LMT 15" starp ekrānu un pogām.

Atsauces 

Nokia mobilie telefoni
Volkswagen Tiguan

Volkswagen Tiguan ir vācu autoražotāja Volkswagen kompakts apvidus auto. Automašīnu sāka ražot 2007. gadā, un tajā izmantota Volkswagen Golf platforma. Par Tiguan paziņoja 2006. gada Losandželosas starptautiskajā auto izstādē, bet ražošanai izstrādātais modelis tika prezentēts 2007. gada Frankfurtes autoizstādē. Eiropā automašīna ir pieejama kopš 2008. gada, bet Ziemeļamerikā — no 2009. gada. Tiguan tirdzniecība Kanādā sākās 2008. gada aprīlī.

Volkswagen automobiļi
Parastā krustaine

Parastā krustaine (Senecio vulgaris), sinonīms Jēkaba krustaine (Senecio jacobaea) ir viengadīgs, bet konkrētos apstākļos var būt arī daudzgadīgs 10-30 cm augsts kurvjziežu dzimtas lakstaugs, kurš ir sastopams Eiropā, tostarp visur Latvijā, un Rietumāzijā. Bieži sastopams laukos, dārzos, mežmalās. Sakne tieva, vārpstveida. Stumbrs ir stāvs vai pacils, zarains, svītrains, kails vai ar tīmekļainiem matiņiem. Lapas ir izvietotas pamīšus,  tās ir vienkāršas, otrādi lancetiskas vai lineāras, līdz 7 cm garas un 2,8 cm platas ar matiņiem. Tās parasti ir spilgti zaļas, plūksnaini daivainas, šķeltas vai dalītas, plūksnas olveida vai trīsstūrainas, mala zobaina, apakšējās lapas ar plati spārnainu kātu, augšējās sēdošas. Zied no maija līdz septembrim. Ziedu kurvīši paīsos kātos samērā blīvā vairogveida ziedkopā zaru galos. Vīkala lapa 21, tās lineāras, smailas, kailas, gaiši zaļas vai olīvzaļas, galotnē tumšas; ārējā vīkala lapas parasti 10, galotnē melnganas. Ziedi gaiši dzelteni. Kausmatiņi vienkārši, balti, zīdaini, augļu laikā gandrīz 3 reizes garāki nekā auglis. Mēlziedu parasti nav vai tie ir īsi. Stobrziedu daudz (60-80). Auglis - pelēki brūns sēklenis, ar nedaudz matiņiem. Plaši izplatīta nezāle. Augļus izplata vējš. Kausmatiņi, nokļuvuši mitrumā, atdala gļotas, kas palīdz auglim piestiprināties pie zemes.

Tautas medicīnā izmanto ziedošus lakstus, kam piemīt nomierinoša, sāpes remdinoša, pretkrampju, pretiekaisuma, mīkstinoša, dziedinoša iedarbība.

Atsauces 

Krustaines
Ārstniecības augi
Latvijas flora
Asais jānītis

Asais jānītis (Erigeron acris) ir divgadīgs vai daudzgadīgs kurvjziežu dzimtas lakstaugs. Augs ir neliels, 10-30 cm augsts. Bieži sastopams sausās, smilšainās ceļmalās, laukos, mežmalās. Saknenis mezglains, slīps. Stumbrs stāvs, retumis pacils, tumši iesārts, ar raupjiem matiņiem, augšdaļā zarains. Lapu daudz, tās pamīšus, vienkāršas, veselas, iegareni otrādi olveidīgas, iegarenas vai lancetiskas, līdz 10 cm garas un 1,5 cm platas, ar matiņiem; lapas plātnes mala gluda vai ar attāliem zobiņiem, pamats ķīļveida, gals strups vai īsi smails; apakšējās lapas ar īsu kātu, augšējās sēdošas. Zied no jūnija līdz septembrim. Ziedu kurvīšu nedaudz, tie 0,6-1,3 cm plati, sakopoti ķekarā vai skarā. Vīkala lapas piekļāvīgas, šauri lineāri lancetiskas, smailas, ar pelēkiem, gariem matiņiem. Kurvīša gultne kaila. Kausmatiņi 1 rindā, balti vai iesārti, divreiz tik gari kā auglis. Kurvīša malā 30-40 sārti violeti vai zilgani sievišķi mēlziedi, tikpat gari kā stobrziedi vai mazliet garāki par tiem, apmēram 2 reizes garāki nekā vīkals; kurvīša vidū zaļgandzelteni divdzimumu stobrziedi. Auglis - sēklenis ar nedaudz matiņiem. Augam īpatnēja smarža un asa garša. Izmanto arī ārstniecībā, jo augam piemīt antiseptiska, pretiekaisuma, sāpes remdinoša iedarbība.

Jānīši
Ārstniecības augi
Latvijas flora
Volkswagen Lupo

Volkswagen Lupo ir Vācijas uzņēmuma Volkswagen pilsētas tipa automašīna. Modeli ražoja no 1998. gada līdz 2005. gadam. Lupo konkurenti bija Ford Ka, Opel Agila un Fiat Seicento. 2005. gadā Lupo ražošanu pārtrauca, un tā vietu ieņēma Volkswagen Fox. Lupo ar savu mini dizainu un degvielas ekonomiju ir ieguvis trīs balvas.

Modelis tika radīts, lai aizstātu tukšumu Volkswagen mazo modeļu klāstā pēc Polo izmēru un svara palielināšanas. Modelis tika ražots arī koncerna meitasuzņēmuma Seat rūpnīcās Spānijā ar nosaukumu Seat Arosa.

Volkswagen automobiļi