joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Juras laikmeta parks

"Juras laikmeta parks" () ir 1993. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Stīvens Spīlbergs. Tā ir balstīta uz tāda paša nosaukuma Maikla Kraitona romānu. Gandrīz visa filmas darbība notiek uz izdomātas salas, kuras nosaukums ir Isla Nublar. Šeit zinātnieki ir izveidojuši atrakciju parku, kur apmeklētāji var apskatīt klonētus dinozaurus. Džons Hamonds, kuru atveido Ričards Atenboro, pieaicina zinātnieku grupu, kurus atveido Sems Nīls, Džefs Goldblūms un Lora Derna, pārbaudīt parku, pirms to atver apmeklētājiem. Sabotāžas dēļ dinozauri izlaužas no ieslodzījuma un tehniskie darbinieki, kā arī atbraukušie viesi ir spiesti meklēt glābiņu, cenšoties tikt prom no salas.

Filmas uzņemšana norisinājās Kauai sala Havaju salu dienvidu arhipelāgā.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gada filmas
Stīvena Spīlberga filmas
Juras laikmeta parks
Universal Pictures filmas
Dancis

Dancis ir apzīmējums tādiem horeogrāfiskās folkloras žanriem kā tautas deja un rotaļdeja. Mūsdienās izveidojies termins "danči", ko lieto, lai apzīmētu gan tautas dejas sarīkojumu, gan pašu dejošanu. Bez tam latviešu valodā nereti to lieto vispārināti, runājot par dažāda veida horeogrāfiskām norisēm, sākot no bērnu rotaļām, līdz dejām.
Kopš folkloras kustības uzplaukuma 20. gadsimta 80. gados, kad tika atjaunota prakse dejot horeogrāfiski neapdarinātas tautas dejas, ar danci visbiežāk apzīmē tautas deju tās senākajā, nepārveidotajā veidā — tādā, kāda tā ir pierakstīta no teicējiem un kāda tika dejota dabiskās situācijās 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā. Danči ir viegli apgūstami un tos viegli dejot.

Izziņai un apmācībai Latvijā izveidoti vizualizēti horeogrāfiskās folkloras materiāli.

Horeogrāfiski neapdarinātas dejas vēl sauc par tautas dejām, etnogrāfiskajām dejām, tradicionālajām dejām, etnodejām vai folkloras dejām.

Danču klubi 
Danču klubi jeb tautas dejas klubi sākotnēji izveidojās Ungārijā un Zviedrijā 20. gadsimta vidū, lai gan jau 20. gadsimta sākumā Anglijā fiksēti mēģinājumi rīkot dejošanu klubu formā. Citviet Eiropā plašāka izplatība sākās 20. gadsimta pēdējā ceturksnī ar nodomu atdzīvināt un kopt tautas dejas tradīciju. Var uzskatīt, ka danču klubi veido tautas un seno deju interesentu tīklu. Līdzās izklaidei danču klubu dalībnieki vāc horeogrāfiskās folkloras materiālus, tos pēta un popularizē tādējādi saglabājot un tālāk attīstot tautas kultūras mantojumu. Danču klubos deju pavadījumiem spēlē pārsvarā tradicionālos mūzikas instrumentus dažādos spēles stilos. Šobrīd danču klubi darbojas Ungārijā (Táncház), Polijā, Baltijas valstīs, kā arī citur. Latvijā darbojas vairāki danču klubi, tai skaitā Rīgas Danču klubs (dibināts 1988. gadā). Danču klubos dejo pārsvarā latviešu tautas pāru dejas, bet ievērojamu daļu danču vakara repertuāra aizņem dažādu citu tautu dejas un XX gadsimta sākuma balles dejas.

Par danču klubiem sauc arī sadancošanas, kas tiek rīkotas dažādu lielu publisku svētku, pasākumu un starptautisku festivālu ietvaros.

Atsauces

Ārējās saites 
 Polijas danču nama mājaslapa
 Rīgas danču kluba mājaslapa
 Danču krātuve
 Youtube: Projekts "Latviešu danči"

Deja
Skatuves māksla
Daiena Kītone

Daiena Kītone (Diane Keaton, dzimusi Daeina Hola (Diane Hall) ) ir amerikāņu aktrise, režisore un producente. Viņa ir ieguvusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā par lomu 1977. gada filmā "Enija Hola".

Daiena Kītone karjeru sāka kā teātra aktrise. Uz kinoekrāna viņa debitēja 1970. gadā. Viņas pirmā nozīmīgā loma bija filmā "Krusttēvs" (1972). Piedalījusies arī nākamajās šīs triloģijas filmās — "Krusttēvs 2" (1974) un "Krusttēvs 3" (1990).

Četras reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise galvenajā lomā, no kurām vienu reizi balvu ieguva — par galveno lomu Vudija Allena režisētajā filmā "Enija Hola" (1977). Pārējās nominācijas saņēma par lomām filmās "Sarkanie" (Reds, 1981), "Mārvina istaba" (1996), "Labāk vēlāk nekā par vēlu" (Something's Gotta Give, 2003). Deviņas reizes nominēta Zelta globusa balvai un divreiz to saņēmusi: par lomām filmās "Enija Hola" un "Labāk vēlāk nekā par vēlu". Trīs reizes nominēta BAFTA kino balvai un vienu reizi to saņēmusi (par filmu "Enija Hola").

Daienai Kītonei bijušas romantiskas attiecības ar vairākām kino pasaules leģendām: Vudiju Allenu, Vorenu Bītiju, Alu Pačīno. Viņa nav bijusi precējusies, taču izaudzinājusi divus adoptētus bērnus.

Ārējās saites 

1946. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Amerikāņu kinorežisores
ASV kinoproducenti
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Abāss Kijārostamī

Abāss Kijārostamī (, Abbās Kiyārostamī, dzimis , miris ) bija Irānas kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Viņš ir viens no persiešu "jaunā viļņa" kinematogrāfijas līderiem. Saņēmis vairākus apbalvojumus, tai skaitā arī "Zelta palmas zaru" Kannu kinofestivālā. Kiarostami ir arī dizainers, fotogrāfs un dzejnieks.

1940. gadā dzimušie
2016. gadā mirušie
Irānas kinorežisori
Irānas dzejnieki
Mis Saulstariņš

"Mis Saulstariņš" () ir 2006. gada ASV traģikomiska ceļa filma. Šī ir vīra un sievas Džonatanas Deitonas un Valērija Ferisa debija pilnmetrāžas filmas režijā. Scenārija autors ir Maikls Arndts. Galvenās lomas atveido Gregs Kinirs, Stīvs Karels, Toni Kolete, Pols Deino, Ebigeila Breslina un Alans Ārkins. Filmas budžets ir  ASV dolāru. Filmēšana sākās  un ilga 30 dienas.

Filmas "Mis Saulstariņš" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā, un tās izplatīšanas tiesības iegādājās Fox Searchlight Pictures, kas ir viens lielākajiem darījumiem kinofestivāla vēsturē. Filmai no  bija atsevišķi seansi ASV kinoteātros, bet no 18. augusta sāka plašāku filmas izrādīšanu. Latvijas kinoteātros filmas pirmizrāde notika .

Filma bija ļoti labi komerciālie rādītāji un pozitīvas kritiķu atsauksmes, tās pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru. Filma tika nominēta 79. Kinoakadēmijas balvai četrās kategorijās, tostarp kategorijā "Labākā filma", bet ieguva divas: "Labākais oriģinālscenārijs" (Maikls Arndts) un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Alans Ārkins). Vēl filma saņēmu vairākas kinobalvas, tostarp Neatkarīga gara balvu kā labākā filma un Ekrāna aktieru ģildes balvu.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Cēzara balvas ieguvēji
Mūmija (filma)

"Mūmija" (The Mummy) ir 1999. gada amerikāņu piedzīvojumu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Stefans Sommers, bet galvenās lomas spēlē Brendans Freizers un Reičela Vaisa, kā arī Arnolds Voslo, kurš atveido pašu mūmiju. No citām filmām šī filma atšķiras ar to, ka dialogi pietiekami bieži notiek senajā ēģiptiešu valodā. Lai to realizētu, pie filmas uzņemšanas tika pieaicināti eģiptologi.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV filmas
Universal Pictures filmas
Prūsis

Vārdam "Prūsis" ir vairākas nozīmes:
 prūšu tautības cilvēks;
 Prūsijas iedzīvotājs;
 Aigars Prūsis (dzimis 1976.), latviešu politiķis;
 Aivars Prūsis (dzimis 1950.), latviešu politiķis;
 Sandis Prūsis (dzimis 1965.), latviešu bobslejists.
 Latviešu folklorā un jau novecojušā valodā - prusaks
Kilians Mērfijs

Kilians Mērfijs (, dzimis ) ir īru kino un teātra aktieris.

Kritiķi ir viņu ievērojuši, jo viņš spēj nospēlēt dažāda rakstura lomas, kā arī viņa īpatnēji zilo acu dēļ. Attēlojis lomas tādās filmās, kā  "28 dienas vēlāk" (2002), "Nakts reiss" (2005), "Saules gaisma" (2007), "Pirmsākums" (2010). Attēlojis galveno lomu, Tomasu  Šelbiju, TV seriālā "Birmingemas banda" (Peaky Blinders, 2013–2022).

Atsauces

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Mansterā dzimušie
Ateisti
Īru kinoaktieri
Teātra aktieri
Veģetārieši
Dzīvo miroņu nakts

Dzīvo miroņu nakts () ir 1968. gada melnbalta šausmu filma, kuras režisors ir Džordžs Romero.

Filma, kā Bens (Duane Džonss), Barbra (Judita Odī) un pieci citi cilvēki cenšas izglābties no zombijiem, paslēpjoties kādā Pensilvānijas fermā. Dzīvo miroņu nakts bija pamats vēlāk uzņemtām piecām filmu sērijām, kuru režisors arī bija Romero.

Ārējās saites 

1968. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Palpatīns

Palpatīns jeb Dārts Sidioss (; Darth Sidious) ir tēls Džordža Lūkasa zinātniskās fantastikas filmu sērijā "Zvaigžņu kari". Šo tēlu "Zvaigžņu karos" atveido aktieris Eleins Beikers (tikai filmā "Impērija dod atbildes triecienu") un Ians Makdirmiads. Palpatīns ir sāgas antagonists, kurš sākotnēji bija arī Galaktikas impērijas imperators un ietekmīgs politiķis.

Palpatīns bija situ aģents, kas uzdevās par un kādu laiku arī bija džedu kancelejas vadītājs. Viņš tika atmaskots un nekavējoties tika savākti vairāki džedu meistari, lai arestētu Palpatīnu. Cīniņa laikā viņi visi tika nogalināti, neskatoties uz džedu pārsvaru — četri pret viens. Palpatīns guva spēcīgus apdegumus un turpmāko dzīvi pavadīja ar pelēku ādu un pārvilcis pār galvu kapuci, kuru noņēma ļoti reti. Pēc cīņas viņš pārvilināja Anakinu Debegājēju uz tumšo pusi un pārdēvēja Anakinu par Dārtu Veideru.

Zvaigžņu karu tēli
Ran

Ran ( — ‘Haoss’) ir 1985. gada japāņu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Akira Kurosava. Tā ir vēsturiska drāma (dzidaigeki), kurā attēlota Hidetora Ičimondži (atveido aktieris Tacuja Nakadai) krišana. Ičimondži ir Sengoku ēras karavadonis, kurš nolemj atteikties kļūt par valdnieku par labu saviem trim dēliem. Šis stāsts ir balstīts uz leģendas par Mori Motonari, kā arī Viljama Šekspīra traģēdiju "Karalis Līrs".

Šī filma ir ieguvusi BAFTA kino balvu kā labākā ārzemju filma.

Ārējās saites 

1985. gada filmas
Japānas filmas
Kirasao

Kirasao (, ) ir autonoma valsts Nīderlandes karalistes sastāvā. Valsts atrodas Karību jūrā pie Venecuēlas krastiem un iekļauj sevī Kirasao salu un neapdzīvoto Mazo Kirasao. Salas kopējā platība ir 444 km², pēc 2018. gada datiem Kirasao dzīvo 160 012 iedzīvotāji. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Vilemstade.

Vēsture 
Kirasao pamatiedzīvotāji pirms eiropiešu atnākšanas bija aravaku indiāņi. Eiropiešu klātbūtne salā sākās ap 1500. gadu, kad spāņi veica intensīvu Dienvidamerikas piekrastes izpēti un kartēšanu. Spāņi ātri zaudēja interesi par salu, jo šeit nebija zelta un saldūdens trūkuma dēļ bija apgrūtināta lauksaimniecība.

1634. gadā Nīderlandiešu Rietumindijas kompānija pasludināja Kirasao par savu īpašumu un sāka kolonizāciju. Salā attīstīja graudaugu un zemesriekstu audzēšanu, kā arī sāls tvaicēšanu. Vilemstade attīstījās par vienu no galvenajām reģiona ostām. 17. un 18. gadsimtā tā bija viena no vergu tirdzniecības centriem.

1920. gadā Marakaibo tuvumā atklāja naftu, kas deva salai jaunu attīstības impulsu.

1954. gadā Kirasao ieguva pašnoteikšanās tiesības Nīderlandes Antiļu sastāvā, bet salā turpinājās diskusijas par tās politisko statusu. 2005. gadā, referendumā salas iedzīvotāji nobalsoja par speciālu statusu ārpus Nīderlandes Antiļām (analoģisku Arubai), noraidot pilnīgas neatkarības iespēju. 2010. gada 10. oktobrī Nīderlandes Antiļas tika likvidētas un Kirasao ieguva autonomiju.

Ārējās saites 

 Curacao-gov.an Kirasao valdības mājaslapa
 Curacao-Photos.com 

Nīderlandes Antiļas
Karību jūras salas
Nīderlandes salas
Bonaire

Bonaire, arī Bonera (, ), oficiāli Bonaires salas apgabals ir salu valsts Ziemeļamerikā, Karību reģionā. Atrodas Nīderlandes Antiļām piederošā salā Mazajās Antiļu salās pie Venecuēlas krastiem. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Krālendeika. Bonaires salu teritorijā ietilpst arī neapdzīvotā Mazā Bonaire. Salu kopējā platība ir 294 km2, bet iedzīvotāju skaits ir apmēram ap 18 tūkstošiem. Kopš 2010. gada 10. oktobra ir iekļauta Nīderlandes sastāvā.

Vēsture 
Spāņi Amerigo Vespuči un Alonso de Oheda atklāja Bonairi 1499. gadā un pasludināja to par Spānijas īpašumu. Spāņu valdīšanas laikā salas pamatiedzīvotāji tika paverdzināti un izvesti uz Espanjolu un ap 1526. gadu sala bija kļuvusi gandrīz neapdzīvota. Tādēļ tā laika gubernators nodibināja lopkopības plantācijas un atgrieza indiāņus.

1633. gadā Bonairi iekaroja holandieši un sala nonāca Nīderlandiešu Rietumindijas kompānijas īpašumā. Holandieši zaudēja kontroli pār salu divas reizes, vienreiz no 1800. līdz 1803. gadam un otrreiz no 1807. līdz 1815. gadam, kad salās valdīja briti.

1954. gadā Bonaire ieguva pašpārvaldes tiesības Nīderlandes Antiļu sastāvā. Sakarā ar Nīderlandes Antiļu izformēšanu 2010. gada 10. oktobrī Bonaire kļuva par speciālo municipalitāti Nīderlandes sastāvā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Bonaire-gov.an Bonaires valdības mājaslapa
 BonaireEconomy.org
 TourismBonaire.com Bonaires oficiālā tūrisma mājaslapa
 InfoBonaire.com
 Bonaires Nacionālais jūras parks
 Bonaires daba 
 Vašingtona-Slagbai Nacionālais parks 

Nīderlandes Antiļas
Karību jūras salas
Nīderlandes salas
Raio Pīroja

Raio Pīroja (, dzimis ) ir bijušais Igaunijas futbolists, aizsargs.

Pīroja ir aizvadījis 114 spēles Igaunijas izlasē un guvis 9 vārtus. Viņš ir atzīts par labāko Igaunijas futbolistu 2002., 2006., 2007., 2008. un 2009. gadā.

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Igaunijas futbolisti
Igaunijas izlases futbolisti
Pērnavas apriņķī dzimušie
Džeks Sperovs

Kapteinis Džeks Sperovs (, burtiskā tulkojumā "Kapteinis Džeks Zvirbulis") ir izdomāts tēls no "Karību jūras pirātu" franšīzes, kuru spēlē Džonijs Deps. Šis tēls pirmoreiz parādījās filmā "Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts" (2003). Pēc tam Džeks Sperovs bija redzams arī tās turpinājumos "Miroņa lāde" (2006) un "Pasaules malā" (2007). Šis tēls ir ieviests arī dažādās datorspēlēs.

Pirātu tēli

simple:Pirates of the Caribbean#Jack Sparrow
Zvaigžņu kari: Impērija dod atbildes triecienu

Zvaigžņu kari: V epizode — Impērija dod atbildes triecienu (Star Wars Episode V: The Empire Strikes Back, oriģinālais nosaukums Impērija dod atbildes triecienu) ir 1980. gada kosmosa sāgas filma, kuras režisors ir Ērvins Keršners. Scenāriju, kurš balstīts uz Džordža Lūkasa stāstu, uzrakstīja Lourenss Kesdens (Lawrence Kasdan) un Lī Brekets (Leigh Brackett). Šī bija otrā filma, kura tika iekļauta "Zvaigžņu karu" sāgā. Pirmā filma bija "Zvaigžņu kari: Jaunā cerība", bet pēc šīs sekoja "Džedu atgriešanās".

Ārējās saites 

1980. gada filmas
Zvaigžņu kari
Saulrieta bulvāris

"Saulrieta bulvāris" (,jeb  Sunset Blvd.) ir 1950. gada ASV drāmas noir filma, kuras režisors ir Billijs Vailders. Nosaukums filmai ir tieši tāds pats, kā vienam no Beverlihilsas bulvāriem, Losandželosā. Galvenajās lomās Viljams Holdens un mēmā kino zvaigzne Glorija Svansone.

Ārējās saites 

1950. gada filmas
ASV filmas
Billija Vaildera filmas
Film noir
Ārons Nguimbats

Ārons Nguimbats (; dzimis  Jaundē) ir bijušais Kamerūnas futbolists, aizsargs. 4 sezonas spēlējis Skonto FC sastāvā.

Kamerūnas futbola izlases sastāvā kļuvis par Sidnejas Olimpisko spēļu čempionu.

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Kamerūnas futbolisti
Kamerūnas izlases futbolisti
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Saimons Kuznecs

Saimons Smits Kuznecs (, dzimis , miris ) bija Krievijā (mūsdienu Baltkrievijā) dzimis ebreju izcelsmes ASV ekonomists. 1971. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts.

Dzimis Pinskā ebreju ģimenē. Skolā mācījās Harkovā. 1922. gadā emigrēja uz ASV, kur 1926. gadā ieguva doktora grādu Kolumbijas Universitātē. Strādājis Pensilvānijas (1930. — 1954.), Džonsa Hopkinsa (1954. - 1960.) un Hārvarda Universitātē (1960 — 1971). Miris 1985. gadā.

Deva ieguldījumu ekonometrikas attīstībā un ietekmēja keinsisma attīstību, sevišķi ar savu 1941. gadā izdoto darbu National Income and Its Composition, 1919—1938. Piedalījās ASV nacionālā kopprodukta mērīšanas standartu izstrādē.

Ārējās saites 

 Saimons Kuznecs Nobela prēmijas mājaslapā 

1901. gadā dzimušie
1985. gadā mirušie
ASV ekonomisti
Nobela prēmijas laureāti ekonomikā
Ebreju zinātnieki
Brestas apgabalā dzimušie
Konkorda (Ņūhempšīra)

Konkorda () ir trešā lielākā pilsēta un Ņūhempšīras štata administratīvais centrs pie Merīmakas upes. 2007. gadā pilsētā dzīvoja 42 392 iedzīvotāju.

Ārējās saites 

ASV štatu administratīvie centri
Ņūhempšīras pilsētas
1862. gads

1862. gads () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

Notikumi

Jūnijs 
 19. jūnijs — ASV aizliegta verdzība.

Novembris 
 22. novembris — Sanktpēterburgā notika Džuzepes Verdi operas "Likteņa vara" pirmizrāde.

Decembris 
 15. decembris — Liverpūlē iznāca pirmais filatēlistiem domātais izdevums The Monthly Advertiser.

Dzimuši 
 23. janvāris — Dāvids Hilberts (David Hilbert), vācu matemātiķis (miris 1943. gadā)
 17. februāris — Emīls Koste (Émile Coste), franču paukotājs, olimpiskais čempions (miris 1927. gadā)
 17. februāris — Eižens Šmits (Eugen Schmidt), dāņu sporta šāvējs, vieglatlēts un virves vilkšanas pārstāvis, olimpiskais čempions (miris 1931. gadā)
 27. februāris — Anastasijs Metakss (Αναστάσιος Μεταξάς), grieķu sporta šāvējs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1937. gadā)
 28. marts — Aristids Briāns (Aristide Briand), Francijas politiķis (miris 1932. gadā)
 14. aprīlis (j.s., pēc v.s. ) — Pjotrs Stolipins (Пётр Столыпин), Krievijas politiķis (miris 1911. gadā)
 13. maijs — Pēteris Sarķis, latviešu fabulists (miris 1895. gadā)
 15. maijs — Arturs Šniclers (Arthur Schnitzler), ebreju izcelsmes Austrijas rakstnieks (miris 1931. gadā)
 16. jūnijs — Olafs Fridenlunds (Olaf Frydenlund), norvēģu sporta šāvējs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1947. gadā)
 14. jūlijs — Gustavs Klimts (Gustav Klimt), Austrijas gleznotājs (miris 1918. gadā)
 30. jūlijs. (j.s., pēc v.s. ) — Nikolajs Judeņičs (Николай Юденич), Krievijas armijas virsnieks (miris 1933. gadā)
 9.augusts — Augusts Deglavs, latviešu rakstnieks (miris 1922. gadā)
 22. augusts — Klods Debisī (Claude Debussy), franču komponists (miris 1918. gadā)
 25. augusts — Luijs Bartū (Louis Barthou), Francijas politiķis (miris 1934. gadā)
 5. septembris — Deniss Deilijs (Denis Daly), īru polo spēlētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs (miris 1942. gadā)
 11. septembris — O. Henrijs (O. Henry), ASV rakstnieks (miris 1910. gadā)
 17. septembris — Žans de Madre (Jean de Madre), franču polo spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1934. gadā)
 15. novembris — Gerharts Hauptmanis (Gerhart Hauptmann), vācu dramaturgs (miris 1946. gadā)

Miruši 
 21. janvāris — Božena Ņemcova (Božena Němcová), čehu rakstniece (dzimusi 1820. gadā)
 3. februāris — Žans Batists Bio (Jean-Baptiste Biot), franču fiziķis (dzimis 1774. gadā)
 17. marts — Fromentāls Alevī (Fromental Halévy), franču komponists (dzimis 1799. gadā)
 6. maijs — Henrijs Deivids Toro (Henry David Thoreau), amerikāņu autors un filozofs (dzimis 1817. gadā)
 25. maijs — Johans Nestrojs (Johann Nestroy), austriešu dramaturgs (dzimis 1801. gadā)
 24. jūlijs — Martins Van Burens (Martin Van Buren), 8. ASV prezidents (dzimis 1782. gadā)
Kreisa politika

Kreisa politika ir valsts sociālās politikas forma, kas virzīta uz valsts pilsoņu sociālu vienlīdzību. Visbiežāk šo terminu lieto politisku partiju klasificēšanai, norādot uz partijas sociālās darbības virzienu.

Politiski termini
Politiskās partijas
Labēja politika

Labēja politika ir valsts sociālās politikas forma, kas veic sociālu daudzslāņošanos. Visbiežāk šo terminu lieto politisku partiju klasificēšanai, norādot uz partijas sociālās darbības virzienu.

Politiski termini
Politiskās partijas
Labēja politika
Miera Kursa

Miera Kursa (, senvācu: dat Vredecuren land) bija apzīmējums tām Bandavas un Vanemas zemēm (), kas 1230. gadā slēdza miera līgumu ar Rīgas krustnešiem. Šo nosaukumu sastop tikai 1252.—1258. gada dokumentos, kad pēc Durbes kaujas (1260.) kurši atkal sacēlās un atteicās no miera līguma ar krustnešiem. Tagad tās teritorijā daļēji atrodas Kandavas novads, Talsu novads, Tukuma novads un Ventspils novads.

Iedzīvotāji 
Miera Kursas iedzīvotāju sastāvs bija neviendabīgs. Tās piekrastes rajonus gar Rīgas jūras līci un Irbes šaurumu apdzīvoja līvi un Sāmsalas ieceļotāji. Tālāk iekšzemē mitinājās viņu sabiedrotie kurši.

Ģeogrāfija 
Kuršu 1230. gada miera derībā ar Rīgas Māras baznīcas domkapitulu, Zobenbrāļu ordeni un Rīgas rāti teikts, ka šis izlīgums slēgts ar 9 ciemu kuršiem Abavas upes baseinā, Bandavas un Vanemas zemēs: cum Curonibus de locis, quorum hec sunt nomina: Rende, Walegalle, Pidewale, Matecule, Wane, Pure, Ugesse, Candowe, Anses. Alnas Balduīns 1231. gada 17. janvārī savukārt noslēdza līgumu ar "Kurzemes pagāniem" no Bandavas un Vanemanas Ventas austrumkrasta ciemiem: pagani de Curonia, scilicet de Bandowe, de Wanneman, de citra Winda, de villis, quarum nomina sunt hec: Rende, Walegalle, Matichule, Wanne, Pyrre, Ugenesse, Candowe, Anzes, Talse, Arowelle, Pope et pluribus aliis. 

1253. gada 4. aprīļa līgumā, ko noslēdza Kurzemes bīskaps Heinrihs un Livonijas ordeņa mestrs, Miera Kursa tika sadalīta divās daļās aptuveni pa līniju Usmas ezers—Roja. Ziemeļu daļa pienācās Kurzemes bīskapijai, bet dienvidu daļu turpmāk pārvaldīja Livonijas ordenis.

Līgumā minētie Miera Kursas ciemi bīskapa daļā:
 Anse — Ance (Ances pagasts)
 Popen — Pope (Popes pagasts)
 Topen vai Lopen — Topciems (Popes pagasts)
 Vede — Vēde (Popes pagasts)
 Pusen — Puze (Puzes pagasts) 
 Darsethen jeb Donsveten (Puzes pagasts)
 Veseden vai Vietseden — Viecīši (Puzes pagasts)
 Amulen — Amele (Puzes pagasts) 
 Ugalen — Ugāle (Ugāles pagasts)
 Matre — Māteri (Ugāles pagasts)
 Moden — Modes (Ugāles pagasts)
 Cersangere — Ciesengure jeb Vecmatīši (Ugāles pagasts)
 Arwale — Ārlava (pie Valdemārpils) 

Līgumā minētie Miera Kursas ciemi ordeņa daļā:
 Talzen vai Dalsen — Talsi
 Ugen — Iģene vai Uguņciems (Vandzenes pagasts) 
 Ladze — Ladza (Lībagu pagasts)
 Walgale — Valgale
 villa Husman — Usma 
 Rende vai Rennen — Renda
 Kabilwen — Kabile
 Wane — Vāne
 Mattecul vai Sactekul — Matkule
 Zabele — Sabile
 Pedewale — Pedvāle
 Candow — Kandava
 Anze vai Anses — Ansiņi (Cēres pagasts)
 Pune vai Pure — Pūre
 Tuckemen — Tukums

Skatīt arī 
 Livonijas krusta kari

Ārējās saites 
 Švābe, A. "Senā Kursa" no grāmatas "Straumes un avoti". I sējums. Rīga: A.Gulbis, 1938.

Latvijas vēsture
Kurši
Lībieši
V ir vendeta (filma)

"V ir vendeta" (V for Vendetta) ir 2006. gada spraiga sižeta filma, kuras režisors ir Džeimss Makteigs (James McTeigue) un tās producenti ir Džoels Silvers (Joel Silver) un brāļi Vačovski (Wachowski brothers), kuri uzrakstīja arī filmas scenāriju. Filma ir veidota, balstoties uz Alana Mūra un Deivida Loida komiksa grāmatu ar tādu pašu nosaukumu - "V ir vendeta". Filmas darbība norisinās Londonā, Anglijā, kuru ir pārņēmusi futūristiska distopijas sabiedrība. Tajā tiek stāstīts par noslēpumainu personāžu, kurš sevi dēvē par V. Viņš ir brīvības cīnītājs, kurš piekrīt palīdzēt gāzt no varas tos, kas ir atbildīgi par šausmām, kas noveda Lielbritāniju līdz tās šausmīgajam stāvoklim, vienlaikus seko viņa personīgā vendeta. Filmas zvaigznes ir Natālija Portmane (spēlē Īviju Hammondu), Hugo Vīvings (V), Stīvenss Rī (inspektors Finčs) un Džons Hārts (kanclers Satlers).

Ārējās saites 
 

2006. gada filmas
ASV filmas
Spraiga sižeta filmas
Warner Bros. filmas
Sintmārtena

Sintmārtena () ir autonoma valsts Nīderlandes Karalistes sastāvā, Mazajās Antiļu salās, kas aizņem Sintmārtenas salas dienvidu daļu. Sintmārtenas kopējā platība ir 37 km² un tā aizņem aptuveni 40% no Sintmārtenas salas kopējās platības. Pārējos 60% salas ziemeļu daļā aizņem Francijas aizjūras teritorija Senmartēna. Pēc 2019. gada datiem, Sintmārtenā dzīvo 41 486 iedzīvotāji, un tās galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Filipsburga.

Salai nosaukumu ir devis Kristofors Kolumbs, kurš salu nosaucis par godu kristiešu svētajam Svētajam Mārtiņam no Tūras. Tas tādēļ, jo Kolumbs salu atklāja 1493. gada 11. novembrī, dienā kad kristiešu pasaulē tiek svinēta Svētā Mārtiņa diena. Līdz 2010. gada 10. oktobrim, Sintmārtena bija zināma kā Sintmārtenas salas teritorija un bija viena no piecām salu teritorijām, kas ietilpa Nīderlandes Antiļās. 

2017. gada 6. un 7. septembrī, Sintmārtena cieta no piektās kategorijas viesuļvētras Irmas. Viesuļvētras rezultātā tika iznīcinātas vai bojātas 70% no kopējām Sinmārtenas ēkām, četri cilvēki nogalināti un trīsdesmit četri ievainoti. Vētras radītie zaudējumi smagi ietekmēja salas ekonomiku. 2019. gadā publicētajā pārskatā tika atklāts, ka vētras radītie zaudējumi samazināja Sintārtenas IKP par 4,7% un paaugstināja inflāciju.

Sintmārtenas oficiālā valūta ir Nīderlandes Antiļu guldenis. Ekonomika galvenokārt balstās uz tūrismu un ar tūrismu saistītos sektoros ir nodarbināti aptuveni 80% no kopējā iedzīvotāju skaita. Katru gadu Sintmārtenu apmeklē vairāk kā viens miljons tūristu. 2014. gadā, Sintmārtenā bija vairāk spēļu automātu uz vienu iedzīvotāju, ne kā jebkurā citā valstī pasaulē.

Atsauces

Ārējās saites 

 Sintmārtenas Komercijas un industrijas kamera
 Sintmārtenas leitnantgubernators
 Sintmārtenas universitāte
 Sintmārtenas tūrisma birojs

Nīderlandes Antiļas
Karību jūras salas
Džordžs Makdonalds

Džordžs Makdonalds (dzimis , miris ) bija skotu rakstnieks, dzejnieks un kongregacionālistu mācītājs. 

Lai gan mūsdienās viņa darbi nav plaši pazīstami, tie ir izraisījuši apbrīnu un iedvesmojuši tādus vēlākus autorus kā V. H. Odenu, Dž. R. R. Tolkīnu un Madlēnu Lenglu. K. S. Lūiss minēja, ka uzskata Džordžu Makdonaldu par savu skolotāju, atceroties viņa grāmatu Fantastes ar īpašu sajūsmu. G. K. Čestertons atsaucās par darbu Princese un goblins kā par grāmatu, kas "izmainīja visu manu būtību". Pat Marks Tvens, kurš sākotnēji izrādija nepatiku pret Makdonaldu, vēlāk kļuva par viņa draugu un, domājams, iespaidojās no viņa savā daiļradē.

Skotu rakstnieki
Angļu valodā rakstošie
Fantāzijas rakstnieki
Seuta

Seuta (, izrunā: ) ir Spānijai piederoša pilsēta Vidusjūras (Alvoranas jūras) dienvidrietumu krastā Alminas ragā. Gibraltāra šaurums to atdala no pārējās Spānijas teritorijas. Pilsētai ir speciāls autonomas pilsētas statuss un tā neietilpst nevienā no autonomajiem reģioniem.

Vēsture 
Seutas stratēģiskais izvietojums padarījis pilsētu par daudzu kultūru tirdzniecības un militārajām krustcelēm. Pirmās cilvēku klātbūtnes liecības datējamas ar 250 000 gadu senu pagātni. Pirmo apmetni ap 7. gs. p.m.ē. Katedrāles zemesšaurumā izveidoja feniķieši, 5. gs. p.m.ē. tā bija Kartāgai piedroša pilsēta, kuru sauca par Abilu (Abyla). Mūsu ēras 42. gadā pilsēta nonāca Romas kontrolē un to nosauca par Septemu un uzturēja to militāriem mērķiem. No šī laika arī cēlies pilsētas mūsdienu nosaukums (Septem > Septa > Ceita > Ceupta > Ceuta).
Apmēram pēc 400 gadiem pilsētu iekaroja vandāļi un vēlāk tā nonāca vizigotu un Bizantijas pārvaldē.

710. gadā pilsēta nonāca musulmaņu kontrolē, bet 740. gadā pilsētu nopostīja apkārtējie berberi.
9. gs. pilsētu atjaunoja berberu vadonis Madžakass. Pēc tam pilsēta vairākkārt nonāca dažādu valdnieku un dinastiju īpašumā, līdz 1415. gadā Portugāle to atkaroja no Fēsas karaļvalsts. Pēc 1580. gada, kad Portugāle zaudēja savu neatkarību Spānijai, par iedzīvotāju dominējošo daļu kļuva spāņi. Tas bija viens no iemesliem, kāpēc Seuta bija vienīgā Portugāles Impērijas pilsēta, kas palika Spānijas īpašumā pēc neatkarības atgūšanas 1640. gadā.

Seuta palika Spānijas īpašumā arī pēc Spāņu Marokas neatkarības pasludināšanas 1956. gadā.

Ārējās saites 

 Seutas vēsture
 Seutas oficiālā mājaslapa
 Spānijas Ziemeļāfrikas anklāvi
 Seutas foto

Spānijas pilsētas
Spānijas autonomās komūnas
Spānijas municipalitātes
Spānijas ģeogrāfija
Apstrīdētās teritorijas
Eiropas Savienības īpašās teritorijas
1889. gads

1889. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

Notikumi

Marts 
 31. marts — Parīzē, Francijā atklāts Eifeļa tornis.

Aprīlis 
 23. aprīlis — dibināta Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija.

Maijs 
 6. maijs — Eifeļa tornis Parīze, Francijā tika atvērts publikai.

Jūlijs 
 8. jūlijs — iznāca The Wall Street Journal pirmais žurnāls.

Septembris 
 23. septembris — dibināts Nintendo.

Oktobris 
 6. oktobris — Parīzē Žozefs Olers un Šarls Zidlers dibina kabareju Mulenrūža
 19. oktobris — par Portugāles karali kļuva Karlušs I.

Novembris 
 2. novembris — Ziemeļdakota un Dienviddakota tika uzņemta kā ASV 39. un 40. štats.
 15. novembris — gāzts Brazīlijas imperators Pedru II, valsts pasludināta par republiku.

Dzimuši 

 3. februāris — Risto Riti (Risto Ryti), Somijas prezidents (miris 1956. gadā)
 23. februāris — Viktors Flemings (Victor Fleming), amerikāņu kinorežisors (miris 1949. gadā)
 31. marts — Kornejs Čukovskis (Корней Чуковский), krievu dzejnieks (miris 1969. gadā)
 16. aprīlis — Čārlijs Čaplins (Charles Chaplin), ASV kinoaktieris, režisors, scenārists (miris 1977. gadā)
 20. aprīlis — Ādolfs Hitlers (Adolf Hitler), nacistiskās Vācijas vadītājs (miris 1945. gadā)
 26. aprīlis — Ludvigs Vitgenšteins (Ludwig Wittgenstein), austriešu/britu filozofs (miris 1951. gadā)
 25. maijs — Igors Sikorskis (Игорь Сикорский), krievu aviokonstruktors (miris 1972. gadā)
 23. jūnijs — Anna Ahmatova (Анна Ахматова), krievu dzejniece (mirusi 1966. gadā)
 5. jūlijs — Žans Kokto (Jean Cocteau), franču mākslinieks (miris 1963. gadā)
 14. jūlijs — Ante Paveličs (Ante Pavelić), horvātu politiķis (miris 1959. gadā)
 23. septembris — Volters Lipmens (Walter Lippmann), amerikāņu žurnālists (miris 1974. gadā)
 26. septembris — Martīns Heidegers (Martin Heidegger), vācu filozofs (miris 1976. gadā)
 3. oktobris — Kārlis fon Oseckis (Carl von Ossietzky), vācu pacifists (miris 1938. gadā)
 25. oktobris — Abels Ganss (Abel Gance), franču kinorežisors, scenārists (miris 1981. gadā)
 18. novembris — Hanness Meiers (Hannes Meyer), šveiciešu arhitekts (miris 1954. gadā)
 16. decembris — Teds Vailds (Ted Wilde), amerikāņu kinorežisors (miris 1929. gadā)
 14. novembris — Džavāharlāls Nehru (Jawaharlal Nehru), Indijas politiķis (miris 1964. gadā)
 15. novembris — Augusts Krogs (August Krogh), Dānijas dzīvnieku psihologs (miris 1949. gadā)
 20. novembris — Edvīns Habls (Edwin Hubble), ASV astronoms (miris 1953. gadā)

Miruši 
 16. marts — Ernsts Tempels (Ernst Tempel), vācu astronoms (dzimis 1821. gadā)
 15. jūnijs — Mihajs Eminesku (Mihai Eminescu), rumāņu dzejnieks (dzimis 1850. gadā)
 18. oktobris — Antonio Meuči (Antonio Meucci), itāļu izgudrotājs (dzimis 1808. gadā)
 19. oktobris — Luišs I (Luís I), Portugāles karalis (dzimis 1838. gadā)
 6. decembris — Džefersons Deiviss (Jefferson Davis), ASV politiķis (dzimis 1808. gadā)
 31. decembris — Jons Krjange (Ion Creangă), rumāņu rakstnieks (dzimis 1837. gadā)
Kings of Leon

Kings of Leon ir rokmūzikas grupa no Nešvilas Tenesī štatā, ASV. Grupas sastāvā ir trīs brāļi — Kalebs Falovils (vadošais dziedātājs/ritma ģitāra), Nātans Falovils (bungas/fona dziedātājs), Džēreds Falovils (basģitāra/fona dziedātājs/sintizators) — un viņu brālēns Metjū Falovils (ģitāra/fona dziedātājs). Grupa pārsvarā spēlē dienvidu roku, garāžroku, smago roku un blūzu. Viņi ir izdevuši sešus albumus. Grupas nosaukums veidojies no Nātana, Kaleba un Džēreda tēva un vectēva Leona vārda.

Atsauces 

2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
ASV rokgrupas
ASV alternatīvā roka grupas
ASV garāžroka grupas
Grammy balvas ieguvēji
Adrenalīns

Adrenalīns jeb epinefrīns ir hormons, neiromediators un arī zāles, kas ir iesaistītas iekšējo orgānu funkciju (piemēram, elpošanas) regulēšanā. Adrenalīnu parasti ražo gan virsnieru dziedzeri, gan neliels skaits neironu, kuri atrodas iegarenās smadzenēs. Stresa situācijās tas izdalās virsnieru dziedzeros. Tam ir svarīga loma reakcijā cīņā-vai-bēgšanā, palielinot asins plūsmu muskuļos, sirds asins daudzuma izvadi (paātrina sirdsdarbību), iedarbojoties uz sirds SA mezglu, acu zīlīšu paplašināšanās reakciju un cukura līmeni asinīs. Tas arī sašaurina asinsvadus un rada citas izmaiņas orgānu darbībā, lai nodrošinātu organisma funkcionēšanu stresa apstākļos. Adrenalīns paaugstina glikozes līmeni asinīs, veicina glikogēna noārdīšanos līdz pienskābei, kā arī tauku noārdīšanos līdz glicerīnam un taukskābēm, lai iegūtu papildu enerģiju organisma vajadzībām. Tas tiek darīts, saistoties ar alfa un beta receptoriem. Adrenalīns ir sastopams daudzos dzīvniekos un dažos vienšūnas organismos. 

Poļu fiziologs Napoleons Cibulskis pirmo reizi izolēja adrenalīnu 1895. gadā un mūsdienās sintētiskais adrenalīns tiek izmantots arī kā ārstniecības līdzeklis.

Ķīmiskā uzbūve 
Adrenalīns pieder pie kateholamīniem un tā ķīmiskais nosaukums ir L-1(3,4-dioksifenil)-2-metilaminoetanols.

Skatīt arī 
 Noradrenalīns
 Adrenohroms
 Adrenoreceptori

Atsauces 

Hormoni
Neiromediatori
Eiroremonts

Eiroremonts ir mājas vai dzīvokļa interjera stilu apzīmējošs, sadzīvē lietots termins. Vēsturiski tas ir izveidojies 20. gadsimta beigās, un tiek lietots postpadomju telpā.

Būtiskākās eiroremonta pazīmes ir stikla pakešu logi ar plastikāta rāmjiem, metāla ārdurvis ar laminēta saplākšņa vai plastmasas apdari, piekārtie griesti un arkveida durvju ailes. Tāpat pie eiroremonta pazīmēm pieder laminētais kokskaidu plātņu parkets jeb lamināts, dušas kabīne vannas istabā, ģipškartona apdare sienām un griestiem.

Jēdziens eiroremonts bieži tiek izmantots kā mājokļa pārdošanu veicinošs faktors, kas liecina par atbilstību zināmiem standartiem, galvenokārt paužot apstākli, ka mājoklis remontēts pēc Padomju Savienības sabrukuma un tātad ir modīgs.

Interjera dizaineru un arhitektu vidū jēdziens eiroremonts ir ar negatīvu nozīmi un parasti apzīmē gaumes trūkumu un sliktu stilu.

Mājas
1885. gads

1885. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

Notikumi 
 Ar Zviedrijas Zinātņu akadēmijas stipendiju  Vilhelma Ostvalda Rīgas Politehnikuma laboratorijā strādāja jonu teorijas pamatlicējs Nobela prēmijas laureāts Svante Arrēniuss.

Septembris 
 6. septembris — Austrumrumēlija paziņoja par apvienošanos ar Bulgāriju.
 28. septembris — dibināts Indijas Nacionālais kongress.

Dzimuši 
 2. februāris — Mihails Frunze (Михаил Васильевич Фрунзе), padomju karavīrs (miris 1928.)
 7. februāris — Sinklērs Lūiss (Sinclair Lewis), amerikāņu rakstnieks (miris 1951.)
 9. februāris — Albans Bergs (Alban Berg), Austrijas komponists (miris 1935.)
 21. februāris — Saša Gitrī (Sacha Guitry), franču aktieris (miris 1957.)
 15. aprīlis — Francis Bēme (Franz Böhme), vācu ģenerālis (miris 1947.)
 17. aprīlis:
 Karena Bliksena (Karen Blixen), dāņu rakstniece (mirusi 1962. gadā)
 Kārlis Goslers (Carl Goßler), vācu airētājs, olimpiskais čempions (miris 1914. gadā)
 14. maijs — Oto Klemperers (Otto Klemperer), vācu diriģents (miris 1973.)
 22. maijs — Džakomo Mateoti (Giacomo Matteotti), itāļu politiķis (miris 1924.)
 12. aprīlis:
Robērs Delonē (Robert Delaunay), franču mākslinieks (miris 1941.)
Hermanis Hots (Hermann Hoth), vācu ģenerālis (miris 1971.)
 17. aprīlis — Karena Bliksena (Karen Blixen), dāņu rakstniece (mirusi 1962.)
 26. jūlijs — Ādolfs Kaktiņš, latviešu operdziedonis (miris 1965.)
 29. jūlijs — Teda Bara (Theda Bara), ASV aktrise (mirusi 1955.)
 5. augusts — Alfreds Amtmanis-Briedītis, latviešu aktieris un režisors (miris 1966.)
 26. augusts — Žils Romēns (Jules Romains), franču rakstnieks (miris 1972.)
 6. septembris — Dimitrijs Lundrs, grieķu vingrotājs, jūras spēku virsnieks un olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1970.)
 11. oktobris — Fransuā Moriaks (François Mauriac), franču rakstnieks (miris 1970.)
 13. oktobris — Kārlis Radeks (Karl Radek), padomju politiķis (miris 1939.)
 9. novembris:
Veļimirs Hļebņikovs (Велимир Хлебников), krievu dzejnieks (miris 1922.)
Hermanis Veils (Hermann Weyl), šveiciešu matemātiķis (miris 1955.)
 11. novembris — Džordžs Patons (George S. Patton), amerikāņu ģenerālis (miris 1945.)
 14. novembris — Sonja Delonē (Sonia Delaunay), franču māksliniece (mirusi 1979.)
 26. novembris — Heinrihs Brīnings (Heinrich Brüning), Vācijas kanclers (miris 1970.)
 30. novembris — Alberts Keselrings (Albert Kesselring), vācu karavīrs (miris 1960.)
 28. decembris — Vladimirs Tatļins (Владимир Евграфович Татлин), krievu mākslinieks (miris 1953.)
 29. decembris — Romāns fon Ungerns-Šternbergs (Роман Фёдорович фон Унгерн-Штернберг), virsnieks un mistiķis (miris 1921.)

Miruši 
 25. janvāris — Čārlzs Džordžs Gordons (Charles George Gordon), britu ģenerālis (dzimis 1833.)
 22. maijs — Viktors Igo (Victor-Marie Hugo), franču rakstnieks (dzimis 1802.) 
 23. jūlijs — Uliss Grānts (Ulysses S. Grant), 18. ASV prezidents (dzimis 1822.)
 16. novembris — Luijs Rīels (Louis Riel), Kanādas politiķis (dzimis 1844.)
 25. novembris — Alfonso XII Burbons (Alfonso XII de Borbón), Spānijas karalis (dzimis 1857.)
 15. decembris — Fernandu II (Fernando II), Portugāles karalis (dzimis 1816.)
Leons Ledermans

Leons Makss Ledermans (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes ASV fiziķis. 1988. gadā kopā ar Melvinu Švarcu un Džeku Steinbergeru ieguva Nobela prēmiju fizikā par neitrīno pētījumiem.

Dzimis Ņujorkā. 1943. gadā ieguva bakalaura grādu Ņujorkas Pilsētas universitātē, bet 1951. gadā - doktora grādu Kolumbijas Universitātē. Strādājis Kolumbijas Universitātē. 1979. gadā kļuva par Fermi laboratorijas direktoru, kur strādāja līdz 1989. gada, kad pārgāja darbā uz Čikāgas Universitātei. Pēc tam bija profesors Ilinoisas Tehnoloģiskajā institūtā. Leons Ledermans savulaik bijis arī Amerikas Fiziķu asociācijas prezidents.

Ledermanam piedēvē apzīmējuma "Dieva daļiņa" ieviešanu attiecībā uz Higsa bozonu. Šis apzīmējums masu kultūrā izplatījās kopš 1993. gadā Ledermans sarakstīja populārzinātnisku grāmatu, kuras nosaukumā bija ietverti vārdi "Dieva daļiņa" (The God Particle: If the Universe Is the Answer, What Is the Question?). Patiesībā Ledermans gribēja nosaukumā likt "Nolādētā daļiņa" (Goddamn Particle), bet grāmatas izdevējs stingri pastāvēja uz apzīmējumu "Dieva daļiņa".

Ledermans 2011. gadā sāka ciest no atmiņas zuduma. 2015. gadā, lai segtu turpmākās ārstniecības izmaksas, viņam bija jāpārdod sava Nobela medaļa par 765 000 USD. Viņš nomira no demences komplikācijām 2018. gada 3. oktobrī aprūpes iestādē Reksburgā, Aidaho štatā, 96 gadu vecumā.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Ņujorkā dzimušie
Nobela prēmijas laureāti fizikā
Amerikāņu fiziķi
Mazpulki

Biedrība "Latvijas Mazpulki" ir 1929. gadā dibinātā Latvijas ārpusskolas jaunatnes organizācija pēc ASV lauku jaunatnes līdzīgas organizācijas (4-H) parauga. Mazpulku mērķis ir radīt jaunatnē interesi par lauksaimniecību lauku sētā.
Šobrīd Latvijas Mazpulkos darbojas aptuveni 100 aktīvi mazpulki dažādās Latvijas vietās un apvieno aptuveni 1500 biedru.

Vēsture 
Pirmie 4-H lauku jaunatnes klubi dibināti 1902. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs. Tajos meitenes mācījās rokdarbus un ēdienu gatavošanu, bet zēni jaunākās metodes lauksaimniecības kultūru un mājdzīvnieku audzēšanā. Līdzīgi klubi dibināti 1922. gadā Zviedrijā, 1924. gadā Dānijā, 1926. gadā Somijā, pēc tam arī Norvēģijā, Beļģijā, Holandē, Polijā un Lietuvā. 

Pirmie Latvijas mazpulki nodibināti 1929. gadā gan pie pamatskolām, gan pie vidējām mācību iestādēm. Dalībnieki mācījās mājturības pamatus, mājamatniecības darbus, iepazina tehniku, kopa izmēģinājumu lauciņus, nodarbojās ar sportu un māksliniecisko pašdarbību u.tml. 
Mazpulku augstākais vadonis 1939. gadā bija Kārlis Ulmanis.

Atsauces

Ārējās saites 
 Latvijas Mazpulku mājaslapa
 Mazpulki TV
 Mazpulcēnu stāsti "Izauguši Latvijai"

Jauniešu organizācijas
Beats Hefti

Beats Hefti (; dzimis ) ir Šveices vācu bobslejists. Viņš sākotnēji ir bijis stūmējs, tomēr kopš 2000. gadu nogales piedalās sacensībās kā pilots. Dzimis Hērizavas pilsētā.

Hefti kā stūmējs ir ieguvis bronzas medaļas 2002. un 2006. gada Olimpiskajās spēlēs, sākumā tikai divniekos, bet otrreiz arī četriniekos. Pasaules čempionātos divniekos Hefti ir divas bronzas medaļas, bet četriniekos šveicietis ir bijis gan čempions, gan vicečempions. Savā pilota karjerā Hefti ir izdevies izcīnīt vienu uzvaru Pasaules kausa posmos.

Labākie rezultāti 
Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.

Link 
 Website Beat Hefti

1978. gadā dzimušie
Apencelles-Auserrodenes kantonā dzimušie
Bobslejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Šveices bobslejisti
Bobslejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki bobslejā
Olimpiskie bronzas medaļnieki bobslejā
Rāmsaras konvencija

Rāmsaras konvencija ir starptautisks līgums par nozīmīgu mitraiņu saglabāšanu un ilgtspējīgu lietošanu. Konvencijas dalībvalstis apņemas novērst šādu nozīmīgu mitraiņu samazināšanos tagad un nākotnē, atzīt mitraiņu fundamentālo ekoloģisko nozīmi un to ekonomisko, kulturālo, zinātnisko un rekreatīvo vērtību. Konvencija nosaukta noslēgšanas vietas Irānas pilsētas Rāmsaras vārdā.

Konvencijas oficiālais nosaukums ir Par starptautiskas nozīmes mitrājiem, īpaši kā ūdensputnu dzīves vidi. Konvencija tika izstrādāta 1971. g. 2. februārī Rāmsarā un stājās spēkā 1975. g. 21. decembrī. Konvencijas pirmparakstītājas bija 18 valstis.

Rāmsaras starptautiski nozīmīgo mitraiņu sarakstā iekļauta 1801 vieta (pazīstamas arī kā Rāmsaras vietas) ar kopējo platību ap 1 630 000 km². Visvairāk šādu vietu ir Apvienotajā Karalistē (166), bet vislielākā kopplatība ir Kanādas mitrainēm (130 000 km²).

2008. gadā konvenciju bija parakstījušas 158 dalībvalstis. Konvencijas galvenā mītne atrodas Glānā Šveicē.

Latvija Rāmsaras konvencijā 

Latvijā Rāmsaras konvencija ir pieņemta un apstiprināta līdz ar likuma „Par 1971. gada 2. februāra Konvenciju par starptautiskas nozīmes mitrājiem, īpaši kā ūdensputnu dzīves vidi” spēkā stāšanos 1995. gada 5. aprīlī, vienlaicīgi nosakot arī trīs t.s. Rāmsaras vietas Latvijā.

2008. gadā Latvijā ir sekojošas konvencijā iekļautas teritorijas: Engures ezers, Kaņiera ezers, Teiču un Pelečāres purvi, Lubāna mitrāju komplekss, Papes mitrāju komplekss un Ziemeļu purvi.

Atsauces

Ārējās saites 
 Ramsāres konvencija  Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija
 Rāmsaras mitraiņu konvencija
 Pilns Rāmsaras teritoriju saraksts

Starptautiskie līgumi
Dabas aizsardzība
Rīza Viterspūna

Lora Džīna Rīza Viterspūna (; dzimusi  Ņūorleānā, ASV) ir amerikāņu aktrise un filmu kinoproducente.

Aktrises karjeru uzsākusi 1991. gadā ar lomu filmā "Cilvēks uz mēness". 2005. gadā aktrise filmējās filmā "Sirds robeža", par ko saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise, Zelta globusa balvu, BAFTA balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu. Viņa ir viena no vislabāk apmaksātākajām Holivudas aktrisēm.

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Luiziānā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Zodiaks (filma)

"Zodiaks" () ir 2007. gada ASV mākslas filma. Filmas režisors ir Deivids Finčers un tā ir balstīta uz Roberta Greismita (Robert Graysmith) grāmatu ar tādu pašu nosaukumu — "Zodiaks". Savukārt šī grāmata ir balstīta uz patiesiem notikumiem — sērijveida slepkavu "Zodiaku". Filmu veidojušas kompānijas Paramount Pictures un Warner Bros.. Galvenās lomas filmā atveido Džeiks Jillenhols, Marks Rafalo un Roberts Daunijs jaunākais.

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Deivida Finčera filmas
Šķērsjoms

Šķērsjoms jeb transepts (no ) ir ēkas daļa, kas šķērso tās galveno daļu. Parasti šo apzīmējumu attiecina uz baznīcām, kurās viens vai vairāki jomi šķērso galveno jomu, veidojot krusta formu.

 

Arhitektūra

de:Kirchenschiff#Querschiff
Skujiņa

Skujiņa (vīriešu dzimtē Skujiņš) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „skuja” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Ausma Skujiņa (1931—2015) — arhitekte;
 Austra Skujiņa (1909—1932) — dzejniece;
 Guna Skujiņa (1970) — šahiste;
 Laura Skujiņa (1987) — cīkstone;
 Inga Skujiņa (1958) — tekstilmāksliniece;
 Jeļena Skujiņa (1908—1986) — māksliniece, gleznotāja;
 Ligita Skujiņa (1958) — aktrise;
 Rūta Skujiņa (1907—1964) — rakstniece un prozaiķe;
 Valentīna Skujiņa (1937—2015) — valodniece un terminoloģe.

Skatīt arī 
 Skujeniece

Latviešu uzvārdi
Kaucīte

Kaucīte, arī Kaucis ir Lielupes pirmā kreisā krasta pieteka 1,3 km lejpus Mūsas un Mēmeles satekas vietas. Upe tek gar Saulaines un Rītausmu ciemiem. Upes izteka atrodas 13 km attālumā no tās ietekas vietas Lielupē.

Iespējams, ka Saulaines (kura agrāk bija pazīstama kā Kaucminde) muižas nosaukums cēlies no Kaucītes upes ietekas izrunas vācu valodā (Kautz + münde).

Kaucītes upei nav citu, vārdā nosauktu pieteku.

Upi šķērso autoceļš P103 (Dobele—Bauska).

Atsauces 

Bauskas novada upes
Rundāles novada upes
1452. gads

1452. (MCDLII) bija garais gads, kurš pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

Notikumi 
 9. marts — Frederiks III kļūst par pēdējo Svētās Romas impērijas imperatoru, kuru kronē Romā.
 18. jūnijs — Romas pāvests Nikolajs V izdod bullu "Dum Diversas", ar kuru legalizē vergu tirdzniecību koloniālajās zemēs.
 30. septembris — Johans Gūtenbergs Maincā nodrukāja pirmo grāmatu — Bībeli.
 30. novembris — tiek parakstīts Salaspils līgums starp Rīgas virsbīskapu un Livonijas ordeni, kas iezīmē divvaldības sākumu Livonijā.

Citi notikumi 
 Osmāņi ielauzās Peloponesā un ieņēma pēdējās Bizantijas pilsētas.
 Džaunpūras radža aplenca Deli.

Dzimuši 
 10. marts — Aragonas Ferdinands II (Fernando II), Sicīlijas un Aragonas karalis (miris 1516.)
 15. aprīlis — Leonardo da Vinči, itāļu mākslinieks un zinātnieks
 21. septembris — Džirolamo Savonarola, itāliešu reformators, dominikāņu mūks, Florences līderis (miris 1498.)
 2. oktobris — Ričards III, Anglijas karalis

Miruši 
 10. februāris — Boļeslavs Švitrigailis, Lietuvas dižkunigaitis.
Džuljāno Amato

Džuljāno Amato (; dzimis ) ir Itālijas politiķis. Divkārtējs valsts premjerministrs (1992 — 1993 un 2000 — 2001). Vēlāk darbojās Eiropas Savienības struktūrās — bija ES Konventa viceprezidents un t.s. Amato grupas vadītājs, kur nodarbojās ar jauno ES pamatdokumentu, dažkārt sauktu par konstitūciju, izstrādi. No 2006. līdz 2008. gadam bija iekšlietu ministrs Romano Prodi valdībā.

Biogrāfija 
Dzimis Turīnā, audzis Toskānā. Studēja jurisprudenci Pizas universitātē, 1963. gadā ieguva maģistra grādu Kolumbijas Universitātē. Strādāja par pasniedzēju Modenas, Perudžas un Florences universitātēs. No 1975. līdz 1997. gadam — pasniedzējs Romas La Sapienza universitātē.

1958. gadā iestājās Itālijas Sociālistiskajā partijā. No 1983. gada — Itālijas parlamentā un dažādos politiskos amatos.

No 1992. gada jūnija līdz 1993. gada aprīlim Amato pirmoreiz bija Itālijas premjerministrs. Tajā laikā korupcijas skandālu dēļ, sabruka pastāvošā Itālijas politiskā sistēma. Kaut arī Amato bija tuvs sabiedrotais vienam no skandāla "stūrakmeņiem" — Betino Kraksi, uz Amato nekādas aizdomas par korupciju netika vērstas. Amato valdības laikā, lai izvairītos no valsts bankrota, tikas divas Itālijas liras devalvācijas un samazināti valsts tēriņu, kas vēlāk ļāva Itālijai pievienoties eirozonai. Publisku sašutumu un demonstrčijas izraisīja valdības dekrēts par pretkorupcijas dienesta pakļaušanu policijai, kuru atteicās parakstīt prezidents Oskars Skalfaro. Pēc valdības krišanas Amato bija pretmonopolu uzraudzības iestādes vadītājs un valdības ministrs. No 2000. gada aprīļa līdz 2001. gada maija otrreiz bija Itālijas premjerministrs.

2001. gada decembrī pēc Eiropas Komisijas sanāksmes Līkenē, Amato kopā ar bijošo Beļģijas premjerministru Žanu Liku Dehanē tika ievēlēts par ES Konventa viceprezidentu (par prezidentu tika ievēlēts bijušais Francijas prezidents Valerī Žiskārs d'Estēns), kurš sagatavoja "Līgumu par konstitūciju Eiropai". Pēc tam, kad referendumos Nīderlandē un Francijā līgums tika noraidīts, Amato kļuva par t. s. Amato grupas vadītāju, kas izstrādāja jaunu līguma variantu.

Ārējās saites 

1938. gadā dzimušie
Pjemontā dzimušie
Itālijas premjerministri
Kolinss

Kolinss var būt:

 Fils Kolinss (Phil Collins), angļu mūziķis (dzimis 1951);
 Georgs Ludvigs Kolinss (Georg Ludwig Collins), Rīgas reformātu draudzes mācītājs (1763—1814);
 Sems Kolinss (Sam Collins), īru šahists (dzimis 1982);
 Šerons Kolinss (Sherron Marlon Collins), ASV basketbolists (dzimis 1987).

Uzvārdi