joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Liepājas Raiņa 6. vidusskola

Liepājas Raiņa 6. vidusskola ir Liepājas vidusskola, kas atrodas  Vecliepājas apkaimē.

Vēsture 
Dibināta 1922. gadā kā Liepājas pilsētas 11. latviešu pamatskola agrākās stikla fabrikas “Ede Bura–Bliferte” ēkās (tagad Apšu ielā 3) Vecliepājā. Skolas pārzinis bija Krists Rudzītis, skolotāji – Hilda Zēmane, Helga Mauriņa, Emīlija Krontāle, Klīse Reimane, Rūdolfs Gramkans, Anna Cukure, vēlāk darbā pieņēma arī fiziskās audzināšanas skolotāju Ansi Akmeņkalnu un dziedāšanas skolotāju Liepājas operas solistu Marisu Vētru, bet 1923. gadā Sofiju Eltermani un Alvīni Grabi. 
1932. gadā skolas vadību pārņēma Čakstes pamatskolas skolotājs Klāvs Vadzis un skolai deva rakstnieka Jāņa Poruka vārdu. Skolā strādāja Pēterburgas konservatorijas absolventi Ādolfs Ābele un Alma Freija,  Parīzes Mākslas akadēmijas absolvents Kārlis Hartmanis, Insbrukas  Universitātes absolvents Leons Vārna. Skolas ēkas atradās Kr. Valdemāra ielā.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā skolu pārdēvēja par Liepājas 1. septiņgadīgo skolu. Vācu okupācijas laikā ēkas aizņēma Vērmahta kara hospitālis, mācības turpinājās Cenkones ielā 3.

1949. gadā skolai piešķīra dzejnieka Raiņa vārdu, 1958. gadā notika pirmais vidusskolas izlaidums.
1965. gadā notika jaunās skolas ēkas svinīga atklāšana Ganību ielā 106. 
1970. gadu vidū Raiņa 6. vidusskolā mācījās 1300 skolēnu un strādāja 67 skolotāji. Skolas direktors bija Tālivaldis Deklaus.

1991. gadā no Raiņa 6. vidusskolas telpām aizgāja sākumskolas bērni un skolotāji, izveidojot patstāvīgu Ezerkrasta sākumskolu.

Atsauces 

Skolas Liepājā
Liepājas 7. vidusskola

Liepājas 7. vidusskola ir  Liepājas vidusskola, kas atrodas Celmu ielā 6 Ziemeļu priekšpilsētas apkaimē.

Vēsture 
Skolu no 1976. līdz 1979. gadam uzbūvēja pēc kombināta „Lauma” kopējā plāna un par tā līdzekļiem. To projektēja Latvijas pilsētu projektēšanas institūts Rīgā, arhitektu grupa N. Fjodorova un V. Leitānes vadībā.

Liepājas 7. vidusskolu atvēra 1979. gada 1. septembrī kā divplūsmu skolu. Sākotnēji tajā mācījās 1867 skolēni un 55 klasēs strādāja 97 skolotāji. Visvairāk skolēnu bija 1987./1988. mācību gadā – 2366 skolēni 73 klasēs un 136 skolotāji.

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības mazākumtautību programma (kods 21011121, licence Nr.V-2629)
 Speciālās pamatizglītības mazākumtautību programma izglītojamiem ar valodas traucējumiem (kods 21015521, licence Nr.V-1178)
 Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena mazākumtautību programma (kods 21013121, licence Nr.V-8575).
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena mazākumtautību programma (kods 31013021, licence Nr.V-7171)
 Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientētā virziena mazākumtautību programma (kods 31014021, licence Nr. V-7172)
 Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību izglītības programma (kods 31011021, licence Nr. V-1981)

Atsauces 

Skolas Liepājā
2012 (filma)

2012 ir Amerikas Savienoto Valstu katastrofu kinofilma. To 2009. gadā uzņēma vācu kinorežisors Rolands Emmerihs. Filmas producenti ir Haralds Klozers, Marks Gordons un Lerijs Dž. Franko, bet scenārija autori ir Rolands Emmerihs un Haralds Klozers. Galvenās lomas filmā spēlē Džons Kjūsaks, Čīvetels Edžiofors, Amanda Pīta, Olivers Plats, Tendija Ņūtona, Denijs Glovers un Vudijs Harelsons.

Filmas sižets ir par to, ka ir pienācis datums, kas maiju kalendārā ir norādīts kā pēdējais (). Vairākas norādes pirms norāda, ka Zemes gals var iestāties kuru katru brīdi. Tajā brīdī, kad sākas dabas katastrofa pēc katastrofas Džona Kjūsaka atveidotais varonis Džeksons Kērtiss (Jackson Curtis) cenšas nogādāt drošībā savu ģimeni.

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV katastrofu filmas
Rolanda Emmeriha filmas
J. Čakstes Liepājas pilsētas 10. vidusskola

J. Čakstes Liepājas pilsētas 10. vidusskola ir  Liepājas vidusskola, kas atrodas Vecliepājas apkaimē.

Vēsture 
Par skolas pirmsākumu uzskata 1924. gadu, kad Alejas ielā 16 sāka darboties 3. un 8. latviešu pamatskolas. 1929. gadā abas pamatskolas apvienoja un skola ieguva Liepājas pilsētas Čakstes pamatskolas nosaukumu.
1938. gadā Liepājas Annas baznīcā iesvētīja skolas karogu, prezidenta dēls Ringolds Čakste šajā laikā bija Liepājas pilsētas slimnīcas direktors.

Pēc Otrā pasaules kara to pārdēvēja par Liepājas 10. astoņgadīgo skolu, 1976. gadā par Liepājas 10. vidusskolu. 
1997. gadā skola ieguva J. Čakstes Liepājas pilsētas 10. vidusskolas nosaukumu.

2019. gadā J. Čakstes Liepājas pilsētas 10. vidusskola ieguva arī agrākās Liepājas 12. vidusskolas ēku Krišjāņa Valdemāra ielā 35/37.

Atsauces 

Skolas Liepājā
Alejas iela

Alejas iela var būt:

 Alejas iela (Jūrmala)
 Alejas iela (Liepāja)

Skatīt arī 
 Alejas
Kekšetau starptautiskā lidosta

Starptautiskā lidosta "Kekšetau" (IATA: KOV, ICAO: UACK) () ir starptautiska lidosta Kazahstānā, Kekšetau. Lidosta atrodas apmēram 12,5 km uz ziemeļaustrumiem no Kekšetau pilsētas centra, Akmolas apgabalā.

Vēsture 
Kekšetau lidostas komplekss tika uzbūvēts 1945. gadā, lai aizvietotu agrāko nelielo un novecojušo lidlauku ziemeļos no pilsētas. Lidosta rekonstruēta laikā no 2010. līdz 2013. gadam.

Tehniskā informācija 
Lidostas ICAO kods ir UACK, bet IATA kods ir KOV. Tuvošanās ugunis, skrejceļa malu ugunis, skrejceļa ass līnijas ugunis un zemskares zonas ugunis atbilst CAT I precīzas nolaišanās operāciju prasībām. Skrejceļa platums ir 45 metri. 2011. gada 11. decembrī tika nodots eksplutācijā rekonstruētais skrejceļš, kura garums palielināts līdz 2850 metriem. Līdz ar to lidosta spēj uzņemt lielus gaisa kuģus, piemēram, Airbus A350 un Boeing 747.

Aviokompānijas un galamērķi

Galamērķi 
Populārākie galamērķi ceļotājiem no lidostas "Kekšetau" ir Almati, Aktau un Maskava.
2018. gadā no Kekšetau lidostas bija tiešie lidojumi uz 2 valstīm:

Statistika

Atsauces

Ārējās saites 
 

Kazahstāna
Lidostas
Oskara Kalpaka Liepājas 15. vidusskola

Oskara Kalpaka Liepājas 15. vidusskola ir vidusskola Liepājas Ziemeļu priekšpilsētā.

Vēsture 
Par skolas pirmsākumu uzskata 1951. gadu, kad klajā, smilšainā vietā Krūmu ielā Velnciemā pabeidza jaunas skolas ēkas celtniecību, līdz tam Velnciema bērni mācījās Liepājas 5. septiņgadīgajā skolā. Ēkas pirmajā un otrajā stāvā atradās 8. septiņgadīgā skola ar krievu mācību valodu, bet 3. un 4. stāvā 10. septiņgadīgā skola ar latviešu mācību valodu, katrai skolai ieeja bija no savas puses. Pirmā skolas direktore bija Ingrīda Knese (Bērziņa), tajā mācījās aptuveni 300 skolēni, un strādāja 35 skolotāji, ķīmijas skolotājs bija Roberts Akermanis. Skolā mācījās vēlākais fiziologs Andris Mertens, ķīmiķis Eduards Lavrinovičs, gleznotājs Ivars Muižulis, skolotājs Egils Jucēvičs.
1960. gados abas septiņgadīgās skolas apvienoja un pārveidoja par Liepājas 11. vidusskolu, kura līdz 1979. gadam pastāvēja kā divplūsmu skola (latviešu bija mazāk nekā 30%). 

1989. gada 1. septembrī izveidoja Liepājas 15. vidusskolu ar mācībām latviešu valodā, tajā mācījās 598 skolēni, un strādāja 57 skolotāji. Ar 1991. gadu notika pakāpeniska pārcelšanos uz skolas jaunbūvi Oskara Kalpaka ielā 96.

Atsauces 

Skolas Liepājā
Vecliepāja

Vecliepāja ir lielākā Liepājas apkaime, kas ir daļa no Valsts nozīmes pieminekļa "Liepājas pilsētas vēsturiskais centrs".

Vēsture 
Pēc dzelzceļa līnijas Liepāja—Romni uzbūvēšanas 1871. gadā uz ziemeļiem no Tirdzniecības kanāla izveidojās pilsētas daļa, ko sāka dēvēt par Jaunliepāju () iepretīm senajai pilsētas daļai jeb Vecliepājai (Alt-Libau).

Pēc 1934. gada uz dienvidiem no Vecliepājas izveidojās Dienvidu priekšpilsēta.
Pēc Otrā pasaules kara 1946. gadā Liepājas pilsētu sadalīja trīs administratīvos rajonos, kuros ietilpa Vecliepāja, Jaunliepāja un Ziemeļu rajons.
1960. gados nopostītajā Vecliepājas ostmalā uzcēla daudzstāvu dzīvojamos namus. Jūrmalas parka ziemeļu daļā no Kūrmājas prospekta līdz molam sāka veidot Jaunlaulāto parku. Trīs kilometru garā Baltijas jūras piekrastes joslā pie Liepājas radīja lielākos dēstītos stādījumus Latvijā. Pretī kinoteātrim „Dzintars” uzbūvēja slēgtu koncertestrādi „Pūt, vējiņi” 1200 skatītāju vietām. 
2005. gadā Vecliepājā dzīvoja 26% no Liepājas iedzīvotāju kopskaita (Ziemeļu priekšpilsētā 22%, Ezerkrastā – 16%, Karostā – 10%, Dienvidrietumu rajonā – 8%, Jaunliepājā – 8%, Zaļajā birzē – 6%, Tosmarē – 6%, Jaunajā pasaulē <1%).

2012. gadā, izstrādājot jauno pilsētas teritorijas plānojumu, lielākā daļa Vecliepājas iekļāva kultūras pieminekļa ”Liepājas vēsturiskais centrs” robežās.
Pēc 2018. gada grozījumiem Vecliepājas dienvidu daļā vēsturiskā centra robežās ietilpst viss Jūrmalas parks, kā arī ēkas Graudu, Rožu, Bāriņu, Skolas un citu ielu abās pusēs.

Atsauces 

Apkaimes Liepājā
Ķīlnieku krīze Luckā

Ķīlnieku krīze Luckā bija terorisma akts ar ķīlnieku sagrābšanu Luckā, Ukrainā. Notika 2020. gada 21. jūlijā.

Notikumu gaita 
Pirms autobusa sagrābšanas terorists publicēja savos sociālajos tīklos ziņu, kurā pauda neapmierinātību ar Ukrainā pastāvošo varas sistēmu.

2020. gada 21. jūlijā pēc pulksten 9 no rīta bruņots vīrietis sagrāba БАЗ А079 modeļa autobusu, kas brauca maršrutā Krasņilovka—Lucka—Berestečko, autobusā atradās 12 cilvēki un vadītājs. Pulksten 9:22 terorists piezvanīja tiesībsargiem, nodēvējot sevi par Maksimu Plohoju, ar viņu tika uzsāktas pārrunas. Ap pulksten 9:40 tika noskaidrota noziedznieka identitāte, ķīlnieku sagrābējs bija 1975. gadā dzimušais Ukrainas pilsonis Maksims Krivošs, kurš divreiz tika tiesāts par bandītismu, izspiešanu un krāpniecību un vairākus gadus pavadījis cietumā. Ap 16 vakarā Krivošs savā Twitter kontā apsveica visus "pret-sistēmas dienā" un pasludināja valsti par galveno teroristisko organizāciju, pieprasot reliģisko konfesiju līderiem, ministriem, tiesnešiem, prokuroriem un parlamentāriešiem līdz pusnaktij augšupielādēt video YouTube tīmekļa vietnē, kuros tie atzītu, ka esot legalizēti teroristi.

Pēc astoņiem vakara Ukrainas iekšlietu ministrs Arsēnijs Avakovs paziņoja, ka Harkovā aizturēts 43 gadus vecs Krivoša darījuma partneris; pie viņa atrada šaujamieročus, munīciju un spridzekli.

Ap pulksten 20:15 specdienesti izstrādāja plānu autobusa ātrai ieņemšanai, bet pirms plāna apstiprināšanas Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis sazinājās ar Krivošu, uzklausot viņa prasības. Telefona saruna ilga no 5 līdz 7 minūtēm, pēc tās izdevās vienoties par triju ķīlnieku atbrīvošanu. Pulksten 20:38 tika atbrīvoti vīrietis gados, pusaudzis un grūtniece. Pēc tam Zelenskis izpildīja Krivoša prasību un publicēja video, kurā aicina visus noskatīties filmu "Zemieši" (Earthlings), vēlāk Zelenskis izdzēsa video no sava Facebook konta.

Ap pulksten 22.05 uzbrucējs pameta autobusu ar sānis paceltām rokām un viņu aizturēja policijas darbinieki.

Atsauces 

2020. gads
Terorisms
Artūrs Kurucs

Artūrs Kurucs (dzimis  Cēsīs) ir Latvijas basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. Pašlaik (2020) pārstāv Spānijas ACB līgas klubu Saski Baskonia.

A. Kurucs izaudzis basketbolistu ģimenē: viņa vectēvs ir Cēsu Sporta skolas treneris Vladimirs Kiseļovs, mātes brālis Sergejs Kiseļovs spēlējis basketbolu profesionālā līmenī, savukārt Artūra vecākais brālis Rodions Kurucs ir NBA kluba Bruklinas "Nets" un Latvijas izlases spēlētājs, basketbolā trenējas arī jaunākais brālis Iļja.

Karjera 
Trenēties sācis Cēsīs, pēc tam pārcēlies uz Rīgu, lai trenētos basketbolā augstākā līmenī. Trenējies un LJBL spēlējis VEF skolas komandā. Pārstāvējis dažāda vecuma Latvijas jaunatnes izlases. 2020. gada februārī debitēja Latvijas pieaugušo izlasē.

Profesionālo karjeru sācis Spānijas ACB līgas kluba Saski Baskonia sistēmā, kurā atrodas kopš 2016. gada. 2019.—2020. gada sezonā uz īres tiesībām pārstāvēja Rīgas VEF, tā sastāvā kļūstot par Latvijas čempionu. Tikai 20 gadu vecumā spēlētājs bija viens no komandas līderiem Čempionu līgā (30 minūtes un 10,6 punkti vidēji spēlē) un Latvijas—Igaunijas līgā (27 minūtes, 14,4 punkti). Pēc tam atgriezās Spānijā un Covid-19 pandēmijas dēļ saīsināto sezonu pabeidza arī ar Spānijas čempionu tiltulu. Tādējādi A. Kurucs ir kļuvis par pirmo Latvijas basketbolistu, kurš kļuvis par Spānijas līgas čempionu, turklāt pirmo, kurš vienā sezonā izcīnījis čempiona titulu divās valstīs.

A. Kurucs bija pieteicies 2020. gada NBA draftam, taču atsauca savu kandidatūru.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Cēsīs dzimušie
Latvijas basketbolisti
Saspēles vadītāji
Aigars Šķēle

Aigars Šķēle (dzimis  Rīgā) ir Latvijas basketbolists, spēlē saspēles vadītāja un uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) pārstāv Vācijas klubu Vircburgas "s. Oliver". A. Šķēle ir Latvijas basketbola izlases spēlētājs.

A. Šķēles vecākais brālis Armands Šķēle arī ir bijis profesionāls basketbolists, Latvijas izlases spēlētājs.

Karjera 
Jaunatnes līmenī vairākas sezonas aizvadījis Spānijas ACB līgas kluba Baloncesto Fuenlabrada  sistēmā. Profesionālo basketbola karjeru uzsācis pēc tam, kad 2012. gadā atgriezies Latvijā, sākotnēji spēlējis vairākos vietējos klubos. 2016. gadā ar "Valmiera/Ordo" kļuvis par Latvijas Basketbola līgas uzvarētāju. Pēc sezonām Francijas un Igaunijas komandās (Tallinas "Kalev/Cramo" spēlēja latviešu trenera Roberta Štelmahera vadībā) 2020. gada vasarā A. Šķēle atgriezās Rīgas VEF, tā sastāvā trešo reizi kļūstot par Latvijas Basketbola līgas čempionu.

2021. gada vasarā A. Šķēle pievienojās Vācijas klubam Vircburgas "s. Oliver".

Latvijas basketbola izlases sastāvā spēlējis 2017. gada Eiropas čempionātā.

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Saspēles vadītāji
Uzbrūkošie aizsargi
Šaha turnīrs Londonā 1862.gadā

Šaha turnīrs Londonā 1862. gadā notika Starptautiskās izstādes Lielbritānijā ietvaros. 

Turnīrā piedalījās 14 dalībnieki. Turnīrs norisinājās no 1862. gada 16. jūnija līdz 28. jūnijam. Tas bija riņķa turnīrs un tajā tika izmantota laika kontrole, kas tika veikta ar smilšu pulksteni. Šādam lielam turnīram laika kontrole bija jaunums. Tika spēlēti 24 gājieni divās stundās. Turklāt nedrīkstēja būt neizšķirti un tie bija jāpārspēlē.

Turnīra tabula ir attēlota zemāk

 {| class="wikitable"
!Vieta
!Spēlētājs
!1
!2
!3
!4
!5
!6
!7
!8
!9
!10
!11
!12
!13
!14
!Kopējais punktu skaits
|-
|1
|Ādolfs Andersens
|x
|1
|0
|1
|1
|1
|1
|1
|1
| -
|1
|1
|r1
|1
|11
|-
|2
|Lūiss Paulsens
|0
|x
|1
|1
|0
|1
|r1
|1
|r1
| -
|1
| -
|1
|1
|9
|-
|3
|Džons Ouens
|1
|0
|x
|0
|r
|r1
|1
|1
|0
| -
|1
| -
|rr1
|rr1
|7
|-
|4
|Džordžs Elkoks Makdonnels
|0
|0
|1
|x
|0
|1
| -
|0
|1
| -
|1
|1
|1
|1
|7
|-
|5
|Serafino Dibuā
|0
|1
|r
|1
|x
|0
|1
|1
|r
| -
| -
| -
|r1
|1
|6
|-
|6
|Vilhelms Steinics
|0
|0
|r0
|0
|1
|x
|1
|1
|0
| -
|1
| -
|1
|rr1
|6
|-
|7
|Tomass Vilsons Barns
|0
|r0
|0
| -
|0
|0
|x
|r1
|1
|0
|1
|r1
|1
|1
|6
|-
|8
|Džeims Hannahs
|0
|0
|0
|1
|0
|0
|r0
|x
|1
| -
| -
| -
|1
|1
|4
|-
|9
|Džozefs Blekbērns
|0
|r0
|1
|0
|r
|1
|0
|0
|x
| -
|0
|0
|rr
|1
|3
|-
|10
|Johans Leventāls
| -
| -
| -
| -
| -
| -
|1
| -
| -
|x
| -
| -
|1
|1
|3
|-
|11
|Džeimss Robijs
|0
|0
|0
|0
| -
|0
|0
| -
|1
| -
|x
|1
|0
|0
|2
|-
|12
|Frederiks Dīkons
|0
| -
| -
|0
| -
| -
|r0
| -
|1
| -
|0
|x
|0
|1
|2
|-
|13
|Ogastuss Mongrediens
|r0
|0
|rr0
|0
|r0
|0
|0
|0
|rr
|0
|1
|1
|x
|0
|2
|-
|14
|Valentīns Grīns
|0
|0
|rr0
|0
|0
|rr0
|0
|0
|0
|0
|1
|0
|1
|x
|2
|} Šajā turnīrā Vilhelms Steinica uzvarēja Augustu Mongredienu un šai partijai tika piešķirta balva par skaistāko partiju turnīrā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Londonas šaha turnīrā izspēlētās šaha partijas. 
 Loewenthal, J., ed. The Chess Congress of 1862. London, 1889.

Šaha turnīri
Šahs Lielbritānijā
Džasinda Ārdērna

Džasinda Keita Ārdērna (, , dzimusi ) ir Jaunzēlandes politiķe, kopš  ir Jaunzēlandes premjerministre. Kopš  viņa ir Jaunzēlandes Leiboristu partijas līdere, bet kopš  ir Jaunzēlandes parlamenta locekle. Viņa ir jaunākā Jaunzēlandes premjerministre pēdējos 150 gados (amata stāšanās brīdī bija 37 gadu veca).

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Jaunzēlandes politiķi
Pašreizējie valstu vadītāji
Līkaiņi

Līkaiņi ir vasarnīcu ciems Tukuma novada Sēmes pagastā, Plieņu ciema daļa. Atrodas pagasta austrumu daļā pie autoceļa P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka) Līkaiņu ezera ziemeļu krastā.

Atsauces
Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Šī bija pirmā reize, kad loka šaušana bija iekļauta olimpisko spēļu programmā. Sacensības notika no 1900. gada 15. jūlija līdz 14. augustam, tās tika aizvadītas Vensēnas mežā. Loka šaušanā startēja 153 sportisti no 3 valstīm. Lai gan no 153 loka šāvējiem, tikai 17 sportistiem ir zināma precīza identitāte. Sacensības tika aizvadītas 7 disciplīnās. Šī bija pirmā reize, kad loka šaušana bija iekļauta olimpisko spēļu programmā.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja līdz šim nav izlēmusi, kuri notikumi bija "olimpiskie" un kuri ne. Taču SOK savā datubāzē atzīmē tika 6 disciplīnas no vairākām, kas bija iekļautas loka šaušanā. Ja visas disciplīnas tiktu iekļautas, loka šaušanas dalībnieku skaits varētu pārsniegt 5000 sportistu. Lielākā daļa no izslēgtajām discipklīnām ir tādēļ, ka tie ir bijušas kā Francijas nacionālie čempionāti. Savukārt komandu pasākumi au berceau kalpoja kā kvalifikācija individuālajiem notikumiem. Astoņi labākie komandu sacensību auordon doré finišētāji bija tiesīgi sacensties par individuālajiem tituliem, savukārt seši labākie komandu sacensību au chapelet finišētāji bija tiesīgi sacensties par individuālajiem tituliem. 

Visvairāk medaļas loka šaušanā izcīnīja Beļģijas loka šāvējs Hūberts Van Inniss, kurš izcīnīja divas zelta un vienu sudraba medaļu.

Medaļu ieguvēji

Medaļnieki

Sportisti ar vairākām medaļām

Medaļu sadalījums starp valstīm 

  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 Skatīt arī: Loka šāvēji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs loka šaušanas sacensībās startēja 153 sportisti no 3 valstīm, taču tikai dažiem no tiem ir zināma konkrēta identitāte. Lielākā daļa no sportstiem bija no Francijas.

Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
 Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympedia) 
 Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympics) 
 De Wael, Herman. Herman's Full Olympians: "Archery 1900".  Accessed 17 January 2006. Available electronically at  .
 
 Olimpisko medaļu ieguvēju datubāze (Starptautiskā Olimpiskā komiteja) 

1900. gada vasaras olimpisko spēļu sporta veidi
 
1900
Dilliona Hārpere

Kelsija Marija Heisa (; dzimusi  Floridā), pazīstama ar skatuves vārdu Dilliona Hārpere (), ir amerikāņu pornoaktrise.

Darbojas pornoindustrijā kopš 2012. gada. Viņa bija Hustler 2013. gada novembra Honey of the Month, drīz pēc tam fotografējusies Penthouse. Piedalījusies vairāk nekā 400 pornofilmās.

Atsauces

Ārējās saites 

 IAFD profils 

1991. gadā dzimušie
Floridā dzimušie
ASV pornozvaigznes
Iznākšana no skapja

Iznākšana no skapja () jeb kamingauts (no coming out — 'iznākšana') ir apzīmējums kādas personas brīvprātīgai savas homoseksuālās vai biseksuālās orientācijas pieņemšanai un publiskai izpaušanai.

Atsauces 

LGBT
Mihailovska

Mihailovska var būt:

 Mihailovska — pilsēta Krievijā, Stavropoles novadā;
 Mihailovska — pilsēta Krievijā, Sverdlovskas apgabalā;
 Jeļena Mihailovska — krievu šahiste.

Krievu uzvārdi
Romualds Gibovskis

Romualds Gibovskis (1962) ir Latvijas poļu tēlnieks, Daugavpils pilsētas galvenais mākslinieks (1989-1992). Rotko centra izveides rosinātājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1962. gada 27. janvārī Daugavpilī. Strādāja kā Daugavpils pilsētas galvenais mākslinieks un Daugavpils Mākslas skolas (tagadējās Saules skolas) skolotājs. Piedalījās Daugavpils reģiona mākslinieku asociācijas izveidē. 1996. gadā dibināja firmu “Art & Gi”, kas nodarbojās ar vizuālās reklāmas produkciju un mākslas plenēru projektu izveidi. Bija Marka Rotko Mākslas centra izveides iniciators. 
Piedalījās Daugavpils Vienības nama atjaunošanā un Daugavpils teātra interjera izveidē.

Darbi 
 Piemineklis kritušajiem poļu karavīriem Slobodkā (1991)
 Piemineklis kritušajiem poļu karavīriem Višķos (1993)
 Piemiņas zīme „Veltījums Rotko” Daugavpilī (2003)
 Piemiņas piemineklis represētajiem poļiem Daugavpilī (2009)

Atsauces 

1962. gadā dzimušie
Latvijas tēlnieki
Latvijas poļi
Daugavpilī dzimušie
Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem

Au Cordon Doré, 33 metri vīriešiem bija viena no loka šaušanas disciplīnām 1900. gada vasaras olimpiskajās spēles. Sacensības notika Vensēnas mežā 1900. gada 14. augustā. Pasākuma kvalifikācija notika, izmantojot lielos komandu posmus, no kuriem astoņi labākie individuālie loka šāvēji startēja individuālajās sacensībās. Trīs labāko loka šāvēju identitātes ir zināmas, taču pārējo sportistu identitāte nav zināma. 

Zelta medaļu izcīnīja Beļģijas sportists Hūberts Van Inniss, sudraba medaļu izcīnīja Francijas sportists Viktors Tibo, bronzas medaļu izcīnīja arī Francijas pārstāvis — Šarls Frederiks Petī.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Pārstāvētās valstis un sportisti 

Šajās sacensībās startēja 8 sportisti no 2 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.
 
 
 Nav zināmi (5)

Atsauces

Ārējās saites 
 Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem (Sports Reference) 
 Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem (Olympedia) 
 Loka šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 33 metri Au Cordon Doré vīriešiem (Olympics) 
 De Wael, Herman. Herman's Full Olympians: "Archery 1900".  Accessed 17 January 2006. Available electronically at  .
 

Au Cordon Dore
Jānis Kuzins

Jānis Kuzins (; dzimis 1983. gada 28.augustā Jūrmalā) ir ebreju/krievu izcelsmes Latvijas politiķis, uzņēmējs un polittehnologs. Bijis Jūrmalas pilsētas domes deputāts, iepirkumu biroja vadītājs un Latvijas Jaunatnes partijas priekšsēdētājs. Pašlaik ir partijas "Jaunā Saskaņa" līdzpriekšsēdētājs, Radio PIK 100 FM un Radio Jūrmala 99 FM galvenais redaktors, SIA Inter Visit valdes loceklis un Slēgtās akciju sabiedrības "Krasnodarstrojtransgaz" filiāles Baltija direktors.

Izglītība un politiskā darbība 
Mācījās Pumpuru vidusskolā. 2013. gadā ieguva maģistra grādu International Academy for Information Technologies (IAIT) Informāciju tehnoloģiju un Sabiedrisko attiecību speciālitātē.

2002.-2004.Jūrmalas pilsētas domes priekšsēdētāja padomnieks jaunatnes jautājumos, 2002.-2009.Jūrmalas pilsētas domes Jaunatnes lietu konsultatīvās padomes priekšsēdētājs, 2002.-2007. Jūrmalas Jaunatnes apvienības prezidents

2003.-2005, LR Izglītības un zinātnes ministrijas Jaunatnes lietu konsultatīvās padomes loc., 2003.-2006. Biedrība “Vecāki Jūrmalai” valdes loceklis

2003.-2004. LSDSP Jūrmalas biroja vadītājs, 2003.-2004.LSDSP Jaunatnes organizācijas prezidents, 2003.-2007. biedrība “Darba Jaunatne” priekšsēdētājs, 2004.-2005. Rīgas domes priekšsēdētāja vietnieka padomnieks jaunatnes lietās

2005.-2009.Jūrmalas pilsētas domes deputāts, Jūrmalas pilsētas domes Iepirkumu biroja vadītājs,

2005.-pašlaik.Radio Jūrmala 99 FM raidījumu vadītājs — galvenais redaktors

2005.-2009. Jūrmalas pilsētas domes Transporta un komunālo jaut. kom. priekšsēdētāja vietnieks, Jūrmalas pilsētas domes Attīstības un vides aizsardzības komitejas loceklis, Jūrmalas pilsētas domes Integrācijas komisijas sekretārs, Jūrmalas pilsētas domes Izglītības, kultūras un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs, Jūrmalas pilsētas domes Iepirkumu komisijas priekšsēdētājs, Jūrmalas pilsētas domes Nekustamo īpašumu iznomāšanas un izīrēšanas komisijas

priekšsēdētājs,

2007.-2009. PSIA “Jūrmalas ūdens” valdes loceklis

2007.-2009. Rīgas Vides aizsardzības fonda konsultatīvās padomes loceklis

2009.-pašlaik. Slēgtās A/S “KRASNODARSTROJTRASGAZ” filiāles “Baltija” direktors

2011.TV 5 raidījumu vadītājs

2016.- pašlaik Latvijas arodbiedrību apvienības valdes priekšsēdētājs

2011.- pašlaik Radio PIK 100 FM raidījumu vadītājs — galvenais redaktors

2019. pašlaik SIA Inter Visit valdes loceklis

Privātā dzīve 
Precējies ir 2 bērni.

Vecāki: Aleksandrs Kuzins un Viktorija Kuzina

1983. gadā dzimušie
Jūrmalā dzimušie
Latvijas politiķi
Jaunliepāja

Jaunliepāja ir Liepājas apkaime, kas atrodas uz ziemeļiem no Tirdzniecības kanāla. Tā ir 19. gadsimta otrajā pusē plānveidīgi apbūvēta
teritorija ar rūpnīcu un strādnieku dzīvojamo ēku kvartāliem.

Vēsture 

Par Jaunliepāju () sāka dēvēt to pilsētas daļu, kas izveidojās pēc dzelzceļa līnijas Liepāja—Romni uzbūvēšanas 1871. gadā.  Pēc Liepājas galvenā arhitekta P. M. Berči projekta uzbūvēja Liepājas pasažieru dzelzceļa stacijas ēku.
Ostas un dzelzceļa līniju tuvumā sākās rūpnīcu celtniecība, izveidojās regulāru taisnstūra kvartālu apbūve. 1877. gadā angļu inženieris Roberts Remzijs netālu no ostas labības noliktavām Kroņu ielā 4/6 dibināja alus darītavu „Ramsay & Co” .  1879. gadā Augusts Kornhubers Brīvības ielā 55–61 uzcēla virvju un siksnu fabriku. 1880. gadā tirgotājs Lēventāls (Löwenthal) Brīvības un Tirgus ielu stūrī uzcēla ar tvaiku darbināmas dzirnavas. 1882. gadā sāka celt pudlingošanas, dzelzsvelmēšanas, stiepļu un naglu rūpnīcu Böker u. Co. 1885. gadā inženieris Konstantīns Strupps Brīvības ielā 56 uzcēla čuguna lējumu un kalumu fabriku „Vezuvs”.

Tirdzniecības ostas tuvumā pie dzelzceļa atzara tagadējās Oskara Kalpaka ielas sākumā uzcēla „Wicander & Larson” korķu fabriku un linoleja rūpnīcu (arhitekts Berči).
1899. gada pavasarī uzsāka elektrostacijas un 10 km garas ielu elektriskā dzelzceļa (tramvaja) līnijas būvniecību. Liepājas tramvaja līnijas nodrošināja satiksmi starp Karostu, dzīvojamiem un rūpniecības rajoniem Jaunliepājā un pilsētas centru.

Tagadējo Raiņa un Lāčplēša ielas stūrī uzcēla Nācaretes baptistu draudzes baznīcu, bet tagadējo Brīvības, 1905. gada un Jelgavas ielas stūrī Martina Lutera evaņģēliski luterisko baznīcu.
„Ķieģeļu stilā” veidotās dzīvojamās, sabiedriskās un industriālās celtnes ar raksturīgo arhitektūras formu valodu Jaunliepājā radīja neatkārtojamu pilsētbūvniecisku ansambli. 
Pēc 1934. gada uz ziemeļiem no Jaunliepājas izveidojās Ziemeļu priekšpilsēta.

Pēc Otrā pasaules kara 1946. gadā Liepājas pilsētu sadalīja trīs administratīvos rajonos, kuros ietilpa Vecliepāja, Jaunliepāja un Ziemeļu rajons. 
2005. gadā Jaunliepājā dzīvoja 8% no Liepājas iedzīvotāju kopskaita, turpretī Vecliepājā dzīvoja 26%, Ziemeļu priekšpilsētā – 22%, Ezerkrastā – 16%, Karostā – 10%, Dienvidrietumu rajonā – 8%, Zaļajā birzē – 6%, Tosmarē – 6%, Jaunajā pasaulē <1% no iedzīvotāju kopskaita.

2012. gadā, izstrādājot jauno pilsētas teritorijas plānojumu, daļu Jaunliepājas iekļāva kultūras pieminekļa ”Liepājas vēsturiskais centrs” robežās.
Pēc 2018. gada grozījumiem Jaunliepājas kvartāli starp Teodora Breikša, Aldaru, Kroņu un Kaiju ielu vairs neietilpst vēsturiskā centra teritorijā.

Atsauces 

Apkaimes Liepājā
Li Kecjans

Li Kecjans (, , , dzimis ) ir Ķīnas politiķis, kopš 2013. gada ir Ķīnas premjerministrs. Viņa priekštecis premjerministra amatā bija Veņs Dzjabao. Li Kecjans ir Ķīnas Komunistiskās partijas biedrs kopš 1974. gada. Viņš ir absolvējis Pekinas Universitātes juridisko fakultāti, iegūstot doktora grādu ekonomikā.

Ārējās saites 

 

1955. gadā dzimušie
Ķīnas politiķi
12. gadsimts p.m.ē.

12. gadsimts p.m.ē. bija gadsimts, kas sākās 1200. gadā p.m.ē. un beidzās 1101. gadā p.m.ē.

Eiropa 
 1200. gads p.m.ē. — feniķieši izveidoja ostu vietā, kur mūsdienās atrodas Lisabona.
 1159. gads p.m.ē. — Heklas vulkāna izvirdums, kas izraisīja 18 gadu ilgu klimata atdzišanas posmu.
 ap 1154. gadu p.m.ē. — nomira Trojas Helena.
 1110. gads p.m.ē. — feniķieši dibināja Kadisu, ostas pilsētu mūsdienu Spānijas dienvidrietumos.
 ap 1100. gadu p.m.ē. — beidza pastāvēt Mikēnu civilizācija.

Āzija

Tuvie austrumi 
 Feniķieši izveidoja alfabētu.
 ap 1194. gadu p.m.ē. — sākās leģendārais Trojas karš.
 ap 1184. gadu p.m.ē. — Trojas krišana, beidzās Trojas karš.

Āfrika 
 1186. gads p.m.ē. — Senajā Ēģiptē beidza valdīt 19. dinastijas faraoni un sāka valdīt 20. dinastija.
Brendons Karlo

Brendons Karlo (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, NHL komandas Bostonas "Bruins" spēlētājs. Iepriekš spēlējis Providensas "Bruins" komandā AHL.

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Morgans Eliss

Morgans Eliss (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, KHL kluba Rīgas "Dinamo" spēlētājs. Iepriekš Eliss ir spēlējis NHL komandā Monreālas "Canadiens", AHL komandās Hamiltonas "Bulldogs", Sentdžonsas "IceCaps" un Čikāgas "Wolves", SHL komandās Šellefteo AIK un Färjestad BK, DEL komandā Ķelnes "Haie" un Kontinentālās hokeja līgas komandā HK Soči.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
HK Soči spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Konstantīns Komareks

Konstantīns Komareks (, dzimis ) ir austriešu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis KHL komandas Rīgas "Dinamo" spēlētājs. Iepriekš Komareks ir spēlējis SHL komandās Luleå HF (arī šobrīd pārstāv šo klubu), Malmes "Redhawks" un Karlskrona HK, kā arī EBEL līgas komandā Zalcburgas "Red Bull".

Kopā ar Austrijas hokeja izlasi ir piedalījies trijos pasaules čempionātos.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Austrijas hokejisti
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Kaltaniseta

Kaltaniseta (,  ) ir pilsēta Itālijas dienvidos, Sicīlijā, Kaltanisetas provinces administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 62,3 tūkstoši cilvēku. Kaltaniseta ir viena no lielākajām Itālijas komūnām pēc platības. Tās platība ir 421,25 km². Tā atrodas Sicīlijas salas iekšzemē. Pilsētas teritorija galvenokārt ir kalnaina. Pilsētas centra augstums virs jūras līmeņa ir 568 metri, bet augstākā vieta sniedzas 859 metrus virs jūras līmeņa.

Ārējās saites 

Sicīlijas pilsētas
Roberts Rodrigess

Roberts Rodrigess (; dzimis  Sanantonio, ASV) ir meksikāņu izcelsmes ASV režisors, producents, animators, scenārists un mūziķis. 1992. gadā viņš režisēja filmu "El Mariači" (El Mariachi), kas nopelnīja 2 miljonus ASV dolāru ar 7000 dolāru budžetu. Zināms arī ar savu darbu pie tādām filmām kā "Desperado" (Desperado, 1995), "No krēslas līdz rītausmai" (1996), "Spiegu bērni" (2001), "Reiz Meksikā" (Once Upon a Time in Mexico, 2003), "Spiegu bērni 2" (2005) un "Grēku pilsēta" (2005). Kopš 2019. gada vislabāk zināms kā viens no scenārija autoriem un režisors filmai "Alita: Kaujas eņģelis", kas kļuva par viņa līdz šim ienesīgāko filmu.

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Sanantonio dzimušie
Amerikāņu kinorežisori
ASV scenāristi
Teksasā dzimušie
Horens Stalbe

Horens Stalbe (dzimis ) ir Latvijas mūziķis, grupas Riga Reggae solists.

Biogrāfija 
Horens Stalbe ir dzimis  un ir nosaukts sava tēva — Armēnijā pazīstama aktiera un režisora — vārdā. 1990. gadā dibināja grupu Fuck Art. Videoklips tās dziesmai For Black Man Christmas No Weekend kļuva par pirmo Latvijas videoklipu, kas tika rādīts MTV. Grupa 1995. gadā uzvarēja «Liepājas dzintarā». 1990. gados viņš strādāja Radio SWH kā dīdžejs.

2002. gadā viņš piedalījās konkursā «Eirodziesma 2002» un duetā ar Lindu Leen mēģināja iegūt tiesības pārstāvēt Latviju Eirovīzijas dziesmu konkursā. No 2009. līdz 2013. gadam viņš vadīja niršanas klubu «Baltika» Ēģiptes kūrortā Dahabā. Kopš 2014. gada Horens Stalbe ir grupas Riga Reggae solists un līderis.

Atsauces 

1971. gadā dzimušie
Latvijas mūziķi
Latvijas armēņi
Emena

Emena () ir pilsēta Nīderlandē. Drentes provinces lielākā pilsēta. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 107 113 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs FC Emmen, kas spēlē Eredivisie.

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Nīderlandes pilsētas
Drente
Fabio Jakobsens

Fabio Jakobsens (; dzimis ) ir Nīderlandes riteņbraucējs, pārstāv UCI WorldTeam komandu .

2020. gada augustā Jakobsens cieta smagā kritienā 2020. gada Tour de Pologne pirmā posma finišā, kad Dilans Gronevegens novirzījās no savas trajektorijas un iegrūda Jakobsenu trasi norobežojošajā barjerā. Sacensību ārsts sākotnēji secināja, ka Jakobsens guvis vairākus nopietnus savainojumus, ieskaitot smadzeņu traumu un elpošanas trakta bojājumus, lūzumu aukslējās, zaudējis daudz asiņu un atrodas dzīvību apdraudošā stāvoklī. Kritiena rezultātā Jakobsens guva sejas traumas un zaudēja visus zobus, tomēr tika pieļauta iespēja, ka viņam izdosies turpināt sportista karjeru.

2021. gada aprīlī atgriezās sacensību apritē.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Nīderlandes riteņbraucēji
Vuelta a España posmu uzvarētāji
Gelderlandē dzimušie
Jakobsens

Jakobsens (dāņu un , Jakobsen — 'Jākoba dēls'; sieviešu dzimtē Jakobsena) ir dāņu un norvēģu cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Jākobsons (, ) un Džeikobsons (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Arne Jakobsens (Arne Jacobsen; 1902—1971) — Dānijas arhitekts;
 Fabio Jakobsens (Fabio Jakobsen; 1996) — Nīderlandes riteņbraucējs;
 Johanness Jakobsens (Johannes Jacobsen; 1898—1932) — Dānijas cīkstonis;
 Jūliāns Jakobsens (Julian Jakobsen; 1987) — Dānijas hokejists.

Skatīt arī 
Jākobsons
Jēkabsons
Džeikobsons

Dāņu uzvārdi
Norvēģu uzvārdi
Gauda

Gauda () ir pilsēta Nīderlandē, Dienvidholandes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 73 181 iedzīvotāji. Pilsēta ir pazīstama ar to, ka tur ir radies Goudas siers.

Sadraudzības pilsētas 
Gaudai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

 Kongsberga, Norvēģija
 Zolingene, Vācija
 Glostera, Apvienotā Karaliste

Ārējās saites 

 Mājaslapa 
Nīderlandes pilsētas
Dienvidholande
Hārlemermēra

Hārlemermēra () ir pilsēta Nīderlandē, Ziemeļholandes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 154 235 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas Shipholas lidosta, kas ir lielākā lidosta Nīderlandē.

Sadraudzības pilsētas 
Hārlemermērai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

 Sebu, Filipīnas
 Hodmezevāšārhēja, Ungārija

Cilvēki 
Hārlemermērā dzimuši:

 Toms Gērelss (1925–2011) — astronoms

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Nīderlandes pilsētas
Ziemeļholande
Hilversuma

Hilversuma () ir pilsēta Nīderlande, Ziemeļholandes provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 90 261 iedzīvotājs. Pilsēta atrodas 24 kilometrus no Amsterdamas.

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Nīderlandes pilsētas
Ziemeļholande
Olimpiskās norises vietas jāšanā
Hadersfīlda

Hadersfīlda () ir pilsēta Apvienotajā Karalistē, Jorkšīras un Hamberas reģionā, Rietumjorkšīras grāfistē. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 162 949 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas 19 kilometrus no Līdsas. Pilsētā bāzējas futbola klubs Huddersfield Town A.F.C..

Cilvēki 
Hadersfīldā dzimuši:

 Harolds Vilsons (1916—1995) — bijušais Apvienotās Karalistes premjerministrs
 Džodija Vitakere (1982) — aktrise

Ārējās saites 

Anglijas pilsētas
Heistingsa

Heistingsa () ir piekrastes pilsēta Apvienotajā Karalistē, Dienvidaustrumanglijas reģionā, Austrumsaseksas grāfistē. 2018. gadā Heistingsā dzīvoja 92 855 iedzīvotāji. 1086. gadā netālu no pilsētas notika Heistingsas kauja.

Sadraudzības pilsētas 
Heistingsai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

 Betīna, Francija
 Audenarde, Beļģija
 Šverte, Vācija
 Dordrehta, Nīderlande
 Heistinga, Sjerraleone

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Anglijas pilsētas
Miltonkīnza

Miltonkīnza () ir pilsēta Apvienotajā Karalistē, Dienvidaustrumanglijas reģionā, Bakingemšīras grāfistē. 2011. gadā Miltonkīnzā dzīvoja 229 941 iedzīvotājs. Pilsētā bāzējas futbola komanda Milton Keynes Dons F.C. un Formula 1 komanda Red Bull Racing.

Cilvēki 
Miltonkīnzā dzimuši:

 Dele Alli (1996) — futbolists
 Bens Čilvels (1996) — futbolists

Sadraudzības pilsētas 
Miltonkīnzai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsetām:

 Almere, Nīderlande

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Anglijas pilsētas
Lūtona

Lūtona () ir pilsēta Apvienotajā Karalistē, Anglijas Austrumu reģionā, Bedfordšīras grāfistē. 2019. gadā Lūtonā dzīvoja 213 052 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas futbola klubs Luton Town. Pilsētā atrodas Lūtonas lidosta, kas ir piektā noslogotākā lidosta Apvienotajā Karalistē.

Sadraudzības pilsētas 
Lūtonai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

 Bergišgladbaha, Vācija
 Burguīna Žaljē, Francija
 Eskilstūna, Zviedrija
 Berlīne, Vācija
 Volfsburga, Vācija

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Anglijas pilsētas
Daugavpils 3. vidusskola

Daugavpils 3. vidusskola ir vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atrodas Raiņa ielā 30 Daugavpilī.  
2019. gadā Draudzīgā aicinājuma fonda skolu reitingā pēc rezultātiem centralizētajos eksāmenos Daugavpils 3. vidusskola atradās 9. vietā Latvijas pilsētas vidusskolu grupā.

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121).
 Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena mazākumtautību programma (21013121)
 Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma 
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

Vēsture 
Skola nodibināta 1949. gadā, bet līdz jaunas skolas ēkas celtniecības pabeigšanai 1954. gada 20. septembrī tā bija izvietota Daugavpils 1. vidusskolas ēkā.
Jaunajā ēkā bija paredzētas vietas 880 skolēniem, bet 1959./1960. mācību gadā skolā mācījās 1117 skolēni.
1969. gadā skolā atvēra ķīmijas klases, 1971. gadā autoklases, bet 2002. gadā hokeja klases.
Latvijas skolu reformas laikā 2002. gada 30. augustā Daugavpils 3. vidusskolā atklāja Bilingvālo centru, kurā notika bilingvāla skolotāju mācīšana un vecāku mācīšana latviešu valodā. 2018./2019. mācību gadā skolā atvēra klases ar medicīnas novirzienu.

2018./2019. mācību gadā tiem skolēniem, kas ilgāku laiku bija dzīvojuši ārpus Latvijas (t.s. reemigrantiem)  organizēja papildu nodarbības krievu valodā, latviešu valodā un literatūrā, sociālajās zinībās 3. un 7 klasē, krievu valodā, latviešu valodā un literatūrā, Latvijas un pasaules vēsturē 10. klasē.

Absolventi 
 Boriss Cilevičs (1956), politiķis

Atsauces

Ārējās saites 
 PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS 2018./2019.M.G.

Skolas Daugavpilī
Ādažu ielu uzskaitījums

Ādažu ciema ielu uzskaitījums iekļauj sevī 92 ielas, kas atrodas Ādažu novada Ādažos.

Ielu uzskaitījums 

 Alīdas iela
 Attekas iela
 Bārdu iela
 Bērzu iela
 Briežu iela
 Cepļa iela
 Cielavu iela
 Čiekuru iela
 Dadzīšu iela
 Dārza iela
 Daugavas iela
 Depo iela
 Draudzības iela
 Druvas iela
 Dzirnavu iela
 Gaujas iela
 Gaujmalas iela
 Graudu iela
 Gredzenu iela
 Gulbju iela
 Īsā iela
 Jaunkūlu iela
 Jaunstūrīšu iela
 Jēkaba iela
 Kalndores iela
 Kārklu iela
 Katlapu iela
 Koku iela
 Krāču iela
 Krastupes iela
 Kroņu iela
 Krūkļu iela
 Kumelīšu iela
 Kungu iela
 Ķiršu iela
 Lakstīgalu iela
 Lauku iela
 Lejupes iela
 Liepavotu iela
 Loka iela
 Mazā iela
 Mālnieku iela
 Muižas iela
 Muižkungu iela
 Nostūrīšu iela
 Nūrnieku iela
 Ozolu iela
 Parka iela
 Pasta iela
 Pauguru iela
 Pirmā iela
 Plostnieku iela
 Pļavu iela
 Podnieku iela
 Priežu iela
 Puķu iela
 Rasiņu iela
 Remberģu iela
 Rīgas gatve
 Rožu iela
 Saules iela
 Skolas iela
 Skuju iela
 Smilgu līnijas:
 Smilgu 1. līnija
 Smilgu 2. līnija
 Smilgu 3. līnija
 Smilgu 4. līnija
 Smilgu 5. līnija
 Smilgu 6. līnija
 Smilgu šķērslīnijas:
 Smilgu 1. šķērslīnija
 Smilgu 2. šķērslīnija
 Smilgu 3. šķērslīnija
 Stārķu iela
 Strazdu iela
 Stūrīšu iela
 Teiku iela
 Ūbeļu iela
 Vainagu iela
 Vanagu iela
 Vārpu iela
 Veckūlu iela
 Vēja iela
 Vējavas iela
 Vējupes iela
 Veldres iela
 Veltas iela
 Vītolu iela
 Zelmas iela
 Zelmeņu iela
 Ziedoņa iela
 Ziedu iela
 Zīļu iela

Skatīt arī 
 Ādaži

Atsauces 

 
Ielas
Daugavpils 9. vidusskola

Daugavpils 9. vidusskola bija vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atradās 18. Novembra ielā 47 Daugavpilī. 2022. gadā Daugavpils 9. vidusskolu apvienoja ar 3. vidusskolu un 1. bērnudārzu, izveidojot Daugavpils zinātņu vidusskolu.

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121)
 Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena mazākumtautību programma (21013121)
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

Vēsture 
Skola nodibināta 1951. gadā kā Latvijas dzelzceļa pārvaldes pakļautības Daugavpils 12. vidusskola, 1953. gadā to pārdēvēja par Baltijas dzelzceļa pārvaldes pakļautības Daugavpils 4. vidusskolu, bet 1961. gadā par Daugavpils 9. vidusskolu.
1971. gadā skolā sāka padziļināti mācīt angļu valodu, literatūru un kultūru.

2022. gada 27. janvārī Daugavpils skolu reorganizācijas ietvaros pašvaldība nolēma apvienot 9. vidusskolu ar 3. vidusskolu un 1. bērnudārzu. 10. martā jaunajai izglītības iestādei tika izvēlēts nosaukums — Daugavpils zinātņu vidusskola. 16. jūnijā par jauno Daugavpils zinātņu vidusskolas direktoru iecelts 3. vidusskolas direktors Vitālijs Azarevičs. Arturs Fedotovs tika atbrīvots no amata un iecelts par Daugavpils zinātņu vidusskolas mācību daļas vadītāju. 1. augustā Daugavpils 9. vidusskola beidza pastāvēt.

Interesanti fakti 

Kopš 1995. gada netālu no ieejas skolā atrodas neliels piemineklis ar Džeimsa Potera - amerikāņu studenta, kurš mācījās šajā skolā un vēlāk gāja bojā autoavārijā, vārdu. Šajā skolā mācījusies arī Alīna Ļebedeva, kura 2001. gadā ar iesita ar neļķi toreizējam Lielbritānijas princim Čārlzam.

Direktori 
 Ivans Noskovs (1951—1955)
 Valentīna Ivanova (1955—1958)
 Andrejs Petrovs (1958—1967)
 Medards Juhnevičs (1967—1971)
 Anna Petrova (1971—1976)
 Anfisa Novikova (1976—1986)
 Silvija Birjuļina (1986—2012)
 Arturs Fedotovs (2012—2022)

Atsauces 

Skolas Daugavpilī
Kārlaila

Kārlaila () ir pilsēta Apvienotajā Karalistē, Ziemeļrietumanglijas reģionā. Kambrijas grāfistes administratīvais centrs un lielākā pilsēta. 2011. gadā Kārlailā dzīvoja 75 306 iedzīvotāji.

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Anglijas pilsētas
Daugavpils 10. vidusskola

Daugavpils 10. vidusskola ir vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atrodas Tautas ielā 11 Daugavpilī.

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121).
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma 
 Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientēta virziena programma (komerczinības)

Vēsture 
Skola dibināta 1936. gadā kā Daugavpils 5. septiņgadīgā skola Varšavas ielā 30, 1947. gadā to pārdēvēja par Latvijas dzelzceļa 7. septiņgadīgo skolu.
1954. gadā skolu pārcēla uz agrākās II Daugavpils valsts ģimnāzijas ēku Varšavas ielā 2.
1961. gadā izveidoja Daugavpils 10. vidusskolu, kurai 1984. gadā uzcēla jaunu ēku Tautas ielā 11.

Atsauces

Ārējās saites 
 PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS 2019.

Skolas Daugavpilī
Aveiru

Aveiru () ir pilsēta Portugālē, Aveiru distriktā. 2011. gadā Aveiru dzīvoja 78 455 iedzīvotāji. Aveiru atrodas pie Atlantijas okeāna un ir nozīmīga ostas pilsēta.

Sports 
Pilsētā bāzējas futbola klubs SC Beira-Mar. 2004. gadā Aveiru Municipālajā stadionā norisinājās divas Eiropas čempionāta futbolā D grupas spēles.

Ārējas saites 

 Mājaslapa 

Portugāles pilsētas
Daugavpils 12. vidusskola

Daugavpils 12. vidusskola ir vispārizglītojošā mācību iestāde Daugavpilī, kas atrodas divās ēkās Kauņas ielā 8 (pamatskola un vidusskola) un Jelgavas ielā 30a (sākumskola). Skolā mācības notiek vienīgi latviešu valodā.

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības programma (21011111)
 Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)
 Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar fiziskās attīstības traucējumiem (21015311) 
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)
 Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011)
 Speciālās vispārējās vidējās izglītības programma izglītojamajiem ar fiziskās attīstības traucējumiem (31015311)

Vēsture 
Skola dibināta 1942. gadā, 1944. gadā to pārveidoja par Daugavpils 1. nepilno vidusskola, 1945. gadā pārdēvēja par Daugavpils 4. nepilno vidusskolu, 1948. gadā par Daugavpils 4. septiņgadīgo skolu, bet 1961. gadā par Daugavpils 4. astoņgadīgo skolu. 

1970. gadā skolai piebūvēja jaunu korpusu un 1971. gadā izveidoja Daugavpils 12. vidusskolu kā divplūsmu skolu ar mācībām latviešu un krievu valodās.
1992. gadā to pārveidoja par vidusskolu ar latviešu mācībvalodu.
1998. gadā sākumskolas klases sāka mācīties Jelgavas ielā 30a. 2013. gadā notika skolas ēkas renovācija Kauņas ielā 8, bet 2018. gadā Jelgavas ielā 30a.

Atsauces

Ārējās saites 
 PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS 2019.

Skolas Daugavpilī
Daugavpils 15. vidusskola

Daugavpils 15. vidusskola ir vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atrodas Valkas ielā 4 Daugavpilī. Skola dibināta 1978. gada 1. septembrī.

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121)
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

Direktori 
 Aleksandrs Černihovičs (1978—1997)
 Joselis Dunaveckis (1997-2012)
 Anatolijs Gržibovskis (2012)

Atsauces 

Skolas Daugavpilī
Daugavpils 16. vidusskola

Daugavpils 16. vidusskola ir vispārizglītojošā mācību iestāde, kas atrodas Aveņu ielā 40 Daugavpilī.

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības programma (21011111)
 Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121)
 Speciālās pamatizglītības mazākumtautību programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem 
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma 
 Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientēta virziena programma (Valsts aizsardzības mācība)

Vēsture 
Skola dibināta 1988. gadā kā skola ar krievu mācību valodu. Kad 2006. gadā to apvienoja ar Zeltkalna pamatskolu, izveidojās divplūsmu skola ar latviešu un krievu mācību valodu, kurai 2010. gadā pievienoja Daugavpils  7. pamatskolu.

Atsauces

Ārējās saites 
 PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS 2019.

Skolas Daugavpilī
Hūberts Van Inniss

Hūberts Van Inniss (Hubert Van Innis; dzimis , miris ) bija Beļģijas loka šāvējs, vairākkārtējs olimpiskais čempions, kopā izcīnot sešas zelta medaļas un četras sudraba medaļas, startējot 1900. gada un 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņš ir visu laiku veiksmīgākais loka šāvējs olimpisko spēļu vēsturē un pirmais Beļģijas sportists, kurš izcīnīja zelta medaļas olimpiskajās spēlēs.

Van Inniss bērnībā bija spiests strādāt par piena piegādes zēnu ciematos ap Briseli. Savukārt brīvajā laikā viņš praktizējās loka šaušanā.

67 gadu vecumā un 13 gadus pēc pēdējām olimpiskajām spēlēm viņš uzvarēja 1933. gada pasaules čempionātā loka šaušanā.

Olimpiskās spēles 
Van Inniss bija 34 gadus vecs, kad viņš startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kas notika Parīzē. Viņš startēja piecās loka šaušanas disciplīnās. Viņš izcīnīja divas zelta medaļas Au Cordon Doré un Au Chapelet 33 metru šaušanā un divas sudraba medaļas — Au Cordon Doré, 50 metru šaušanā un Championnat Du Monde. Bet Au Chapelet, 50 metru šaušanā viņš izcīnīja 4. vietu. Šī bija vienīgā disciplīna, kurā viņš startējot neizcīnīja kādu no olimpiskajām medaļām

Pēc 20 gadiem, 1920. gadā, viņš otro reizi startēja olimpiskajās spēlēs, kas šoreiz norisinājās Antverpenē. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš startēja 6 loka šaušanas disciplīnās, kurās visās izcīnīja olimpiskās medaļas. Zelta medaļas tika izcīnītas šaušanā pa kustīgu putnu 28 metru un 33 metru attālumā individuālajās sacensībās un šaušanā pa kustīgu putnu 33 metru un 50 metru attālumā komandu sacensībās. Savukārt sudraba medaļas tika izcīnītas individuālajā šaušanā pa kustīgu putnu 50 metru attālumā un komandu šaušanā pa kustīgu putnu 28 metru attālumā. Individuālajās sacensībās viņš piekāpās Francijas sportistam Žilam Brilē, bet komandu sacensībās viņš piekāpās Nīderlandes loka šāvēju komandai.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 

 Hūberts Van Inniss (SOK profils) 
 Hūberts Van Inniss (Olympedia.org) 
 Hūberts Van Inniss (Sports Reference profils) 

1866. gadā dzimušie
1961. gadā mirušie
Beļģijas loka šāvēji
Beļģijas sportisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Beļģijas sportisti 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Loka šāvēji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Loka šāvēji 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1900. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
1920. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki loka šaušanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki loka šaušanā
Beļģijas olimpiskie zelta medaļnieki
Beļģijas olimpiskie sudraba medaļnieki