joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Zudusī upe

"Zudusī upe" () ir 2014. gada ASV drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Raiens Goslings. Galvenās lomas filmā atveido Kristīna Hendriksa, Sērša Runena, Mets Smits, Bens Mendelsons, Īens De Kestekers un Eva Mendesa. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Vientuļā māte Billija tiek ierauta tumšā pazemes pasaulē, kamēr viņas pusaudžu vecuma dēls Bounss atklāj ceļu uz slepenu zemūdens pilsētu.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Nāvējošais klusums

"Nāvējošais klusums" () ir 1989. gada Austrālijas psiholoģiskais trilleris, kas balstīts uz Čārlza Viljamsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Filips Noiss. Galvenās lomas filmā atveido Sems Nīls, Nikola Kidmena un Billijs Zeins. Filmas pirmizrāde ASV notika .

Pēc dēla nāves Džons Ingrems un viņa sieva Reja dodas ceļojumā ar jahtu, lai censtos pārciest traģēdiju. Džona un Rejas mierīgās brīvdienas beidzas brīdī, kad abi Klusā okeāna vidū satiek kādu svešinieku.

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gada filmas
Austrālijas filmas
Juzefs Koss

Juzefs Koss (; dzimis , miris ) bija Žečpospoļitas valsts darbinieks un diplomāts, Inflantijas vaivads no 1709. līdz 1713. gadam. Karaļa Augusta III skolotājs.

Dzimis Inflantijas kastelāna Jana Kosa un Mariannas Volfas fon Līdenhauzenas ģimenē. 1771. gadā tika sūtīts diplomātiskā misijā uz Vīni, vēlāk uz Frankfurti. 1712. gadā tika nosūtīts misijā uz Venēciju. Iecelts par Helmno bīskapu, mira pirms sāka pildīt bīskapa pienākumus.

Ārējās saites 
M.J. Minakowski, Genealogia potomków Sejmu Wielkiego

1680. gadā dzimušie
1717. gadā mirušie
Inflantijas vaivadi
Neatlaid mani

"Neatlaid mani" () ir 2009. gada Apvienotās Karalistes romantiska drāma, kas balstīta uz Kadzuo Išiguro tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Marks Romaneks. Galvenās lomas filmā atveido Endrū Gārfīlds, Kīra Naitlija un Kerija Maligana. Filmas pirmizrāde notika  Telaridas filmu festivālā.

Ruta, Tomijs un Keitija ir trīs draugi, kuri mācās vienā internātskolā. Trijotnei pieaugot, viņi kopā ar citiem skolasbiedriem uzzina patiesību par savu likteni: visiem ir lemts kļūt par orgānu donoriem. Nu Ruta, Keitija un Tomijs cenšas aprast gan ar šo atklāsmi par turpmāko dzīvi, gan ar mīlestības trijstūri, kas laika gaitā izveidojas starp trio.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
Drāmas
Zīmes

"Zīmes" () ir 2002. gada zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir M. Naits Šjāmalāns. Galvenās lomas filmā atveido Mels Gibsons, Hoakins Fīnikss, Rorijs Kalkins un Ebigeila Breslina. Filmas pirmizrāde notika .

Grehems Hess kopā ar savu dēlu Morganu, meitu Bo un jaunāko brāli Merilu dzīvo fermā. Kad viņi pie fermas esošajos laukos sāk atrast noslēpumainus apļus, Hesu ģimene sāk nojaust, ka tās varētu būt zīmes no citplanētiešiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Šausmu filmas
M. Naita Šjāmalāna filmas
Singapūras Satīns

Singapūras Satīns ir latviešu repa supergrupa, kas dibināta 2015. gadā. Grupas sastāvā ir Jānis Krīvēns (Salvadors da Lean, Burlaks), Niks Evalds (DJ Kalev), Kristaps Strūbergs (SU$HI TAKEØUT), Juris Štrāls (Lielais Launags, Limo Leedaka), Eduards Gorbunovs (Comic Sans, Barona Centrs), Edgars Bāliņš (Tambura Pesto), Mārtiņš Plūme (Nokio Katana), Kārlis Zenne (Jumbo).

Biogrāfija 
Grupas pirmais miksteips ar nosaukumu "Singapūras Satīns Vol.1" tika izlaists 2015. gada 8. decembrī, kam sekoja 2016. gada 7. jūnijā izdotais miksteips "Slazdo vai mirsti". Grupas pirmais albums ar nosaukumu "Iespēja viena" iznāca 2017. gada 9. jūnijā. 2018. gada 23. aprīlī klajā tika laists eksperimentālais miksteips ar nosaukumu "Lil Mixtape". 2019. gada 12. jūnijā izdots grupas otrais albums ar nosaukumu "Singapūras Satīns 2: Ne jau atkal".

2020. gadā grupa noslēdza līgumu ar starptautisko mūzikas ierakstu kompāniju "Universal Music Group", kļūstot par pirmajiem latviešu reperiem, kuri pieskaitāmi starptautiskai mūzikas izdevniecībai.

Ārējās saites 

 
 Oficiālā Facebook lapa
 Oficiālais Instagram konts
 Oficiālais Youtube kanāls
 Oficiālais Twitter konts

2010. gadu mūzikas grupas
Latvijas hiphopa grupas
Kārlis Lejiņš

Kārlis Lejiņš (1891—1941) bija Latvijas Bruņoto spēku virsnieks, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks. Militārais atašejs Latvijas sūtniecībā Maskavā (1934-1937). Pēc Latvijas okupācijas un aneksijas apcietināts un nošauts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1891. gada 21. septembrī Vietalvas pagasta Pilskalnu mājās zemnieka Andreja Lejiņa ģimenē. Studēja Rīgas Politehniskā institūta Komercnodaļā.
Pirmā pasaules kara laikā viņu 1916. gada maijā iesauca Krievijas impērijas armijā un nosūtīja uz Tiflisas praporščiku skolu.
Līdz 1917. gada decembrim viņš dienēja 138. un 6. kājnieku rezerves pulkos.

Latvijas brīvības cīņu laikā Lejiņš 1919. gada 13. jūnijā iestājās Latvijas armijas 4. Valmieras kājnieku pulkā, piedalījās kaujās pret Bermonta armiju un Latgales atbrīvošanas kampaņā. 1920. gada 5. maijā kā ložmetēju vada komandieris piedalījās izlūkgājienā uz Košuru sādžu aiz Zilupes.

Pēc brīvības cīņu beigām 1920. gada 18. novembrī viņu paaugstināja par kapteini. 1923. gadā Lejiņš beidza virsnieku kursus, bet 1928. gadā kara akadēmiskos kursus. 1930. gada jūnijā viņu paaugstināja par pulkvedi-leitnantu un iecēla par grupas vadītāju virsnieku kursos. 
No 1934. gada februāra līdz 1937. gada maijam pulkvežleitnants Lejiņš bija kara atašejs PSRS, vēlāk karaskolas lektors (1937-1939). Pēc Otrā pasaules kara sākuma 1939. gada 1. novevembrī viņu iecēla par 3. Latgales divīzijas štāba priekšnieku.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 3. septembrī viņu iecēla par Sarkanās armijas Latvijas 24. teritoriālā korpusa 183. strēlnieku divīzijas štāba priekšnieku.
1941. gada 14. jūnijā pulkvedi Lejiņu nosūtīja it kā uz kursiem Maskavā, kur viņu 19. jūnijā apcietināja. 1941. gada 29. jūlijā PSRS Augstākās tiesas kara kolēģija (ВКВС СССР) viņam piesprieda nāves sodu, ko izpildīja 1941. gada 16. oktobrī Komunarkas masu kapos Maskavas tuvumā.

Apbalvojumi 

 Lāčplēša Kara ordenis III šķira, 
 Triju zvaigžņu ordenis, IV un V šķira

Atsauces 

Aizkraukles novadā dzimušie
Pirmā pasaules kara dalībnieki
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Padomju represijās nogalinātie
Bērzupīte

Bērzupīte var būt:

Bērzupīte - Kūdupes pieteka
Bērzupīte - Mellupes pieteka
Bērzupīte - Palsas pieteka
Bērzupīte - Pīkstulītes pieteka
Bērzupīte - Vārzgūnes ezera pieteka
Bērzenes cits nosaukums
Dzirnavupes cits nosaukums
Pīkstulītes cits nosaukums
Treniņa diena

"Treniņa diena" () ir 2001. gada krimināltrilleris, kura režisors ir Antuāns Fukuā. Galvenās lomas filmā atveido Denzels Vašingtons, Ītans Hoks, Eva Mendesa, Skots Glenns, Klifs Kērtiss, Dr. Dre un Snoop Dogg. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Denzels Vašingtons par savu darbu filmā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā"; Ītans Hoks tika nominēts balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

Pieredzējušam detektīvam Alonzo Herisam tiek salikts vienā pārī ar jaunu policistu Džeiku Hoitu, kuram tā ir pirmā diena Losandželosas policijas departamenta narkotiku nodaļā.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
ASV filmas
Mums pieder nakts

'"Mums pieder nakts" () ir 2007. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir Džeimss Grejs. Galvenās lomas filmā atveido Hoakins Fīnikss, Marks Volbergs, Eva Mendesa un Roberts Djuvals. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Bobijs Grīns ir Ņujorkas naktskluba menedžeris, kurš cenšas izglābt savu brāli un tēvu no krievu mafijas.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Zentas Mauriņas Grobiņas vidusskola

Zentas Mauriņas Grobiņas novada vidusskola ir Zentas Mauriņas vārdā nosaukta vidusskola, kas atrodas Skolas ielā 1, Grobiņā. Tā izveidota 2019. gadā, Grobiņas ģimnāziju, Kapsēdes pamatskolu, Bārtas pamatskolu un Gaviezes pamatskolu pievienojot Grobiņas sākumskolai.

Vidusskola izglītības programmas īsteno Grobiņā, Bārtā un Kapsēdē. 2019. gadā tajā mācības uzsāka 892 skolēni, no kuriem 87 ir pirmklasnieki, strādā 128 pedagogi un 48 tehniskie darbinieki.

Vēsture 

Pirmo reizi Grobiņas skolu savā 1560. gada atskaitē pieminējis Prūsijas hercoga atsūtītais vizitors mācītājs Johans Funks. Pēdējā Kurzemes hercoga Pētera Bīrona laikā izdoti Grobiņas skolas likumi. Grobiņas mācītājs Kristiāns Frīdrihs Launics no 1808. gada sarakstīja vairākas skolas grāmatas latviešu valodā. 1841. gadā Grobiņā pastāvēja zēnu elementārskola un latviešu baznīcas skola, vēlāk arī meiteņu privātskola. Pēc 1870. gada dibināta Grobiņas 1. pakāpes četru klašu pamatskola, 1900. gadā Grobiņā bez pamatskolas darbojās vēl zēnu evaņģēliski luteriskās baznīcas skola un privātā zēnu un meiteņu elementārskola. 1905. gadā toreizējā Pils nama ēkā iekārtoja pilsētas skolu, kas pirms tam atradās kopā ar pagasta skolu M. Namiķa ielā.

1912. gadā Grobiņā darbojās 4 skolas: divklasīgā kroņa elementārskola, Vācu savienības Kurzemē elementārskola E. Vīkberga vadībā, evaņģēliski luteriskās baznīcas elementārskola un baptistu skola, kuru vadīja draudzes sprediķotājs M. K. Fītiņš. 1929. gada 6. janvārī tika iesvētīta Grobiņas jaunā pamatskolas ēka, 1933. gadā pilsētas un arī pagasta bērni mācības uzsāka jaunuzceltajā Grobiņas sešklasīgās pamatskolas ēkā Birzmuižas ielā 1 (tagadējā Skolas ielā). 

1951. gadā izveidoja Grobiņas vidusskolu, kurai 1960. gadā uzcēla jaunu ēku. 1986. gadā vidusskolai uzcēla jaunu piebūvi ar sporta zāli un klašu telpām. 2006. gadā to pārdēvēja par ģimnāziju. 2015. gadā pēc 
savienojošā korpusa izbūves gan sākumskola, gan ģimnāzija bija zem viena jumta.

Atsauces 

Skolas Dienvidkurzemes novadā
Vidusskolas Latvijā
Grobiņa
Artūrs Šilovs

Artūrs Šilovs (dzimis ) ir latviešu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2021) pārstāv Amerikas hokeja līgas vienību Manitobas "Moose".

Spēlētāja karjera 
Pārstāvējis Latvijas U-18 izlasi 2018. gada Pasaules čempionātā hokejā jauniešiem (U-18). 2019. gada NHL drafta 6.kārtā ar kopējo 156. numuru viņu izvēlējās Vankūveras "Canucks". 2019. gada augustā parakstīja 3 gadu sākuma līmeņa līgumu ar Vankūveras "Canucks". Iepriekš pārstāvējis HK Rīga un HS Rīga klubus. Nākamo sezonu Šilovs aizvadīja Ontārio hokeja līgas vienībā Berijas "Colts".

COVID-19 pandēmijas dēļ aizkavējoties hokeja sezonas sākumam Ziemeļamerikā, 2020.—21. gada sezonu Šilovs uzsāka Latvijas čempionāta klubā HS Rīga. Vēlāk, spēkā esošo ierobežojumu dēļ HS Rīga turnīrā nevarēja piedalīties, tādēļ Šilovs pārcēlās uz HK Mogo. Sezonas turpinājumā devās uz Ziemeļameriku, kur pievienojās Amerikas hokeja līgas vienībai Manitobas "Moose". 2021. gada aprīlī uz vienu spēli tika pieteikts arī NHL vienības Vankūveras "Canucks" sastāvā, taču laukumā Šilovs nedevās.

Latvijas hokeja izlases sastāvā ar uzvaru debitēja 2020. gada 6. novembra pārbaudes spēlē pret Vācijas U-23 izlasi.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas hokejisti
Tikkakoski

Oy Tikkakoski Ab bija Somijas šaujamieroču ražotājs. 1983. gadā tas tika pievienots uzņēmumam Sako, kas kopš 2000. gada ietilpst Itālijas šaujamieroču pārvaldītājsabiedrībā Beretta Holding.

Sako turpina piedāvāt Tikko zīmola šautenes.

Vēsture 
1893. gadā inženieris Martins Stenijs (Martin Stenij) Jiveskilē blakus Jivesjoki dzirnavām un kokzāģētavai izveidoja metāla darbnīcu. Tā laika gaitā piedzīvoja vairākus bankrotus un īpašumtiesību izmaiņas.

1912. gadā tika dibināts uzņēmums Tikkakosken Rauta- ja Puuteollisuus Oy ("Tikkakoski dzelzs un koka rūpniecība"). Tika pārtraukta saikne ar agrīnām dzirnavas un kokzāģētavas darbībām, uzņēmumam koncentrējās uz metāla rūpniecību.
Pilsoņu kara laikā 1918. gadā uzņēmums sāka šaujamieroču daļu ražošanu.

No 1927. līdz 1940. gadam uzņēmums izgatavoja M27 šauteni, kas bija Somijas armijai pielāgota Mosin-Nagant modifikācija.
1928. gadā tika iegādātas patronu izgatavošanai nepieciešamās specializētās iekārtas, un uzņēmums sāka ražot munīciju M27 šautenēm.

1929. gadā uzņēmums tika pārdēvēts par Tikkakoski Oy.
1930. gadā uzņēmuma 40 % kapitāldaļu iegādājās vācu ieroču tirgotājs Villi Daugss (Villi Daugs). Uzņēmums iegādājās mašīnpistoles Suomi KP/-31 ražošanas licenci, un 1931. gadā tika sākta tās ražošana. 1933. gadā uzņēmums mainīja nosaukumu uz Oy Tikkakoski Ab, tādējādi atainojot divvalodību. Uzņēmums sāka ražot arī ložmetējusMaxim M/09-21 un ložmetēju patronu lentas. 1938. gadā Villi Daugss bija iegādājies Tikkakoski vairākuma kapitāldaļu.

Otrā pasaules kara laikā uzņēmums izgatavoja šautenes, Suomi KP/-31 mašīnpistoles un Maxim ložmetējus, kā arī ieroču stobrus. Tika ražota arī .50 Browning un 20×138mmB Solothurn Long munīcija.

Pēc kara Tikkakoski tika uzskatīts par vāciešiem piederošu uzņēmumu, tādēļ 1947. gadā Padomju Savienība tā aktīvus konfiscēja. Uzņēmums pārgāja uz civilās produkcijas ražošanu. Piemēram, šujmašīnas tika izlaistas no 1946. līdz 1964. gadam. 1953. gadā pilnībā tika pārtraukta šaujamieroču produkcijas ražošana.
1957. gadā Somijas uzņēmēji uzņēmumu izpirka no PSRS.

1967. gadā Tikkakoski kapitāldaļu vairākumu iegādājās Osuuspankkien Keskusosuuspankki (OKO) banka.

1981. gadā Tikkakoski un cits Somijas šaujamieroču ražotājs Sako sāka sadarbību šauteņu prototipa izstrādē.
1983. gadā Nokia, kam piederēja Sako, iegādājās Tikkakoski Oy, kas tika apvienots ar Sako.
1989. gada 31. martā Tikkakoski ražotne pārtrauca darbu; Tikka produkcijas ražošana tika pārcelta uz Rīhimeki.
Sako vairākkārt mainīja īpašniekus un nosaukumus, un tagad Sako Oy pieder Itālijas šaujamieroču uzņēmumam Beretta Holding.
Sako turpina ražot un attīstīt Tikko zīmola šautenes.

Ārējās saites 
 Tikka zīmols

Somijas bijušie uzņēmumi
Somijas šaujamieroču ražotāji
1924. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

1924. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā notika no 1924. gada septembrī Vācijas pilsētā Neinkirhenē. Sacensības notika tikai grieķu-romiešu cīņā. 

Turnīrs praktiski bija Vācijas čempionāts, jo tajā piedalījās tikai vācieši.

Grieķu-romiešu cīņa

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database

Eiropas čempionāts cīņas sportā
Sports Vācijā
1921. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

1921. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā notika no 1921. gada jūnijā Vācijas pilsētā Ofenbahā pie Mainas. Sacensības notika tikai grieķu-romiešu cīņā. 

Turnīrā piedalījās tikai vācieši.

Grieķu-romiešu cīņa

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database

Eiropas čempionāts cīņas sportā
Sports Vācijā
1911. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

1911. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā bija  notika Budapeštā. Tas bija pirmais oficiālais Eiropas čempionāts cīņas sporta vēsturē. Sacensības notika tikai grieķu-romiešu cīņā.

Grieķu-romiešu cīņa

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database

Eiropas čempionāts cīņas sportā
Sports Ungārijā
Aukupeite

Aukupeite (arī Aukupe) ir Nūmiernes ezera pieteka Ludzas un Balvu novados. 

Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Nūmiernes ezera dienvidu krastā. Aukupeites krastos atrodas Kaļviņa.

Atsauces 

Narvas baseina upes
Balvu novada upes
Ludzas novada upes
Baltinavas novada upes
Kārsavas novada upes
Diukšupe

Diukšupe (arī Daukšupe, Diuškupe, Dukšupe, Dūkšupe, latgaliski - Dyukšupe) ir Tilžas kreisā krasta pieteka Balvu un Ludzas novados. 

Izteka - uz dienvidiem no Bauzgovas pūra. Tek dienvidrietumu virzienā. Lielākās pietekas - Mežupe, Nūvozine. Ietek Tilžā netālu no tās ietekas Ičā. Diukšupi šķērso valsts autoceļi P48 (Kārsava – Tilža – Dubļukalns) un V493 (Ruskulova – Bērzpils). Tās krastos atrodas Zeltupe, Mežupe, Vītoli.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Balvu novada upes
Ludzas novada upes
Tilžas pietekas
Baltinavas novada upes
Kārsavas novada upes
Griušļova

Griušļova (arī Grūšļovas strauts, latgaliski - Gryušļova) ir Supenkas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - pie Ploskenes. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Supenkā pie Pliešovas. Griušļovu lejtecē šķērso valsts autoceļi V480 (Aususala – Breksene). Tās krastos atrodas Ploskene, Ostrolīdumi, Briežuciems, Pliešova.

Atsauces 

Narvas baseina upes
Balvu novada upes
Briežuciema pagasts
Supenkas pietekas
Romeo un Džuljeta (1968. gada filma)

"Romeo un Džuljeta" () ir 1968. gada Apvienotās Karalistes un Itālijas kopražojuma filma, kas balstīta uz Viljama Šekspīra lugu ar tādu pašu nosaukumu.

Filmas režisors ir Franko Dzefirelli, galvenās lomas tajā atveido Olīvija Hassi, Leonards Vaitings, Milo O'Šī, Maikls Jorks, Džons Makīnerijs, Nataša Perija, Peta Heivūda un Roberts Stīvenss. Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijās "Labākais operatora darbs" un "Labākie kostīmi". Vēl tā tika nominēta Kinoakadēmijas balvām kategorijās: "Labākais režisors un "Labākā filma". Filmas pirmizrāde notika 1968. gada 8. oktobrī.

Atsauces

Ārējās saites 

1968. gada filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
Itālijas filmas
Traģēdijas
Romantikas filmas
Kupsa

Kupsa  ir Puncuļovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - no Obeļovas ezera austrumu krasta. Tek austrumu virzienā. Ietek Puncuļovā pie Puncuļovas. Kupsas augštecē atrodas Dupurova. Upes labajā krastā - Puncuļovas pilskalns.

Atsauces 

Narvas baseina upes
Balvu novada upes
Baltinavas novada upes
Nārstes riucs

Nārstes riucs () ir Kaņepes labā krasta pieteka Balvu novadā.

Izteka — pie Misāniem. Tek austrumu virzienā. Ietek Kaņepē pie autoceļu P45 (Viļaka—Kārsava) un V479 (Baltinava—Punduri) krustojuma. Nārstes riuca krastos atrodas Misāni, Ļevaškova, Putrova.

Atsauces 

Narvas baseina upes
Balvu novada upes
Baltinavas novada upes
Požarīnes riucs

Požarīnes riucs  ir Kūkovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - no Motrīnes ezera austrumu krasta. Tek austrumu virzienā. Ietek Kūkovā pie valsts robežas ar Krieviju. Ūdensteci lejtecē šķērso valsts autoceļš P45 (Viļaka—Kārsava). Požarīnes riuca krastos atrodas Motrīne, Boncāni, Kožurki.

Atsauces 

Narvas baseina upes
Balvu novada upes
Kūkovas pietekas
Baltinavas novada upes
Puncuļova (upe)

Puncuļova  ir Pazlaugas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - no Puncoļovas ezera austrumu krasta. Tek austrumu virzienā. Lielākā pieteka - Kupsa. Ietek Pazlaugā uz dienvidiem no  Apšovas. Ūdensteci augštecē šķērso valsts autoceļš P45 (Viļaka—Kārsava). Upes krastos atrodas Puncuļova.

Atsauces 

Narvas baseina upes
Balvu novada upes
Baltinavas novada upes
Vīksnas grāvis

Vīksnas grāvis  ir ūdenstece Balvu novadā. 

Izteka - uz ziemeļiem no Vīksnas. Lielāko daļu dienvidu virzienā, veidojot Latvijas valsts robežu ar Krieviju. Pie Punduriem pamet valsts teritoriju, vēlāk ieplūstot Rītupē (Utrojā).

Atsauces 

Narvas baseina upes
Balvu novada upes
Latvijas robežupes
Baltinavas novada upes
Zvaiga

Zvaiga  ir Supenkas labā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - uz rietumiem no Slostovas. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Supenkā uagšpus Baltinavas. Upes krastos atrodas Slostova, Kuzņecova, Ezerova, Čudarīne, Ūzulova. Pie Čudarīnes upi šķērso valsts autoceļš P45 (Viļaka — Kārsava).

Atsauces 

Narvas baseina upes
Balvu novada upes
Supenkas pietekas
Kalama tricornis

Kalama tricornis (Schrank, 1801) ir tīklblakšu suga. Izplatīta gandrīz visā Eiropā (arī Latvijā), Āzijā, Ziemeļāfrikā un Ziemeļamerikā.

Apraksts 
Pieaugušas blakts ķermeņa garums 2,7—3,8 mm. Cieti matiņi uz antenu III segmenta diezgan gari, ne īsāki par smailēm kā antenu pamatnē. III antenu segments ir garāks (mātītēm 0,97-1,23 reizes un tēviņiem 1,29-1,45 reizes) nekā galvas platums.

Ekoloģija 
Kalama tricornis tīklblakts apdzīvo sausas, smilšu vai akmeņainas vietas ar kaļķakmeņainu atsegumu, kas ir pārklāts ar zemu augāju. Sastopama arī meža klajumos ar mālu, smilšmālu, podzolētās un melnzemes augsni, mežmalās, lēzenas nogāzes grāvī, ceļmalās, ganībās, jaunās atmatās, parkos, retāk apstrādājamās pļavās, it īpaši uz daudzgadīgās zāles. Gan pieaugušās blaktis, gan nimfas pārsvarā turas uz augsnes, slēpjas  augāja detrītā, sūnās vai ķērpjod. Tās var atrast uz lauku vībotnes, mārsiliem, deviņvīruspēkiem, daglīšiem, Jēkaba krustaines, mētrām un citiem augiem. Iespējams, ka Kalama tricornis barojas uz lauku vībotnes, mazās mauragas un apiņu lucernas. G. M. Roško ir atzīmējis, ka Kalama tricornis Ukrainā (Aizkarpatu un Ivanofrankivskas apgabalos) barojas uz Hieracium melaneilema, Hieracium magnauricula un Hieracium acutisquamum.

Atsauces 

Tīklblakšu dzimta
Šauruma apmetnes

Šauruma apmetnes (Strait Settlements) bija Britu impērijas kroņa kolonija (1867–1946) Malakas pussalā tagadējās Malaizijas, Singapūras, kā arī Austrālijas teritorijā.

Dibināta 1826. gadā kā atsevišķa Britu Austrumindijas kompānijas prezidentūra Malakas šauruma austrumu krastā, kurā ietilpa Malaka, Pinanga un Singapūra 
1830. gadā to iekļāva Bengālijas prezidentūras sastāvā, bet 1851. gadā tieši pakļāva Britu Indijas ģenerālgubernatoram.
1867. gadā izveidoja atsevišķu kroņa koloniju — Сrown Colony of the Straits Settlements, 1886. gadā tajā iekļaujot arī Kokosu (Kīlinga) salas un Ziemsvētku salu.
1874. gadā kolonijai pievienoja Dindingas teritoriju. No 1907. līdz 1912. gadam Šauruma apmetņu sastāvā ietilpa arī Labuānas kolonija Borneo salas ziemeļos. 
No 1941. līdz 1945. gadam Šauruma apmetņu kroņa koloniju okupēja Japāna. Kad 1946. gadā izveidoja britu Malajas Savienību, tajā iekļāva Pinangas, Malakas un Diningsas teritorijas, bet Singapūru kopā ar Kokosu un Ziemsvētku  salām pārveidoja par atsevišķu britu koloniju. 1955. gadā Kokosu un 1958. gadā Ziemsvētku sala kļuva par Austrālijas Savienības daļu. 

Apvienotās Karalistes vēsture
Indijas vēsture
Pāri Visumam

"Pāri Visumam" () ir 2007. gada romantiska drāma, kuras režisore ir Džūlija Teimora. Galvenās lomas filmā atveido Džims Stērdžess, Evana Reičela Vuda, Džo Andersons, Mārtins Luters Makojs, T.V. Karpio un Deina Fuksa. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Filmas sižets norisinās 20. gadsimta 60. gados, kad divi jaunieši Džūds un Lūsija iemīlas viens otrā.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV romantikas filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
Drāmas
Jaundubultu vidusskola

Jaundubultu vidusskola ir viena no Jūrmalas vidusskolām, kas atrodas Lielupes ielā 21. Netālu atrodas gan Jūrmalas Mākslas skola, gan arī Jūrmalas Mūzikas vidusskola.

Vēsture 

 
1909. gadā pēc arhitekta Eižena Laubes projekta Strēlnieku prospektā 32 uzcēla L. Bērziņa un F. Šmidhena privātās Dubultu ģimnāzijas ēku, kurā vēlāk darbojās Dubultu bibliotēka. 

1933. gadā ģimnāziju pārcēla uz 1870. gadā celtās Dubultu kūrzāles telpām (arhitekts Johans Daniels Felsko), pēc Otrā pasaules kara pārdēvēja par Dubultu vidusskolu ar krievu mācību valodu.  
Pēc Rīgas Jūrmalas pievienošanas Rīgai 1948. gadā to pārdēvēja par Rīgas 21. vidusskolu. 

1968. gadā skolas ēku iznīcināja, lai atbrīvotu vietu Ļeņina piemineklim. 1969. gadā pabeidza Jūrmalas 5. vidusskolas ēkas celtniecību Lielupes ielā 21. 1992. gadā skolu pārdēvēja par Jaundubultu vidusskolu. 

No 2019. gada februāra līdz augustam bija plānots veikt būvdarbus eneroefektivitātes paaugstināšanai. Skolas ārējā fasāde tika atjaunināta, nosiltināta un nokrāsota, bija plānots to pabeigt līdz 1. septembrim, taču projekts ievilkās līdz oktobrim. Skolas remonta iekšdarbi gan bija pabeigti, un 2019./2020. gada mācību gadu skolēni Jaundubultu vidusskolā varēja uzsākt atjaunotās, nosiltinātās un vizuāli pievilcīgās telpās.

Ievērojami skolēni 
 Jefims Šifrins, aktieris
 Aleksandrs Kaleri, kosmonauts

Izglītības programmas 

 Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību programma (31011021)
 Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena mazākumtautību programma (31012021)
 Pamatizglītības mazākumtautību izglītības programma (21011121)
 Speciālās pamatizglītibas mazākumtautību programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621)

Atsauces

Ārējās saites 
 Pašnovērtējuma ziņojums (2016) 

Skolas Jūrmalā
Aviva stadions

Aviva stadions (, ), pazīstams arī kā Dublinas arēna (Dublin Arena), ir futbola un regbija stadions Dublinā, Īrijā. Tajā savas mājas spēles aizvada Īrijas futbola izlase un Īrijas regbija izlase. Stadionu nozīmīgākajām spēlēm dažkārt izmanto arī regbija klubs Leinster Rugby. Tā ietilpība ir 51 700 vietu. Stadionā tiek rīkoti arī koncerti un citi pasākumi. Nosaukuma tiesības ir iegādājusies apdrošināšanas kompānija Aviva.

Tas ir uzcelts Lansdowne Road stadiona vietā, kas tika nojaukts 2007. gadā. Stadions tika atklāts . 2011. gadā tajā tika aizvadīts UEFA Eiropas līgas fināls.

Stadions bija izvēlēts par vienu no 2020. gada Eiropas čempionāta futbolā norises vietām. Bija paredzēts, ka tajā tiktu aizvadītas trīs grupu turnīra spēles un viens astotdaļfināls. 2021. gada aprīlī UEFA izpildkomiteja nolēma pārcelt tajā paredzētās spēles uz Sanktpēterburgu un Londonu, jo organizatori nespēja nodrošināt skatītāju klātbūtni stadionā vietējo varasiestāžu noteikto ierobežojumu dēļ.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

Futbola stadioni Īrijā
Regbija stadioni Īrijā
Dublina
Hieronims Radzejovskis

Hieronims Radzejovskis (; dzimis , miris ) bija Žečpospoļitas valsts darbinieks un diplomāts, Inflantijas vaivads 1667. gadā. Citu amatu vidū no 1650. līdz 1652. gadam bija Kroņa vicekanclers (Podkanclerzy koronny), bet 1645. gadā - Sejma maršals (Marszałek Sejmu).

Dzimis Lenčicas vaivada Staņislava Radzejovska ģimenē. Precējies trīs reizes. Trešās sievas Elžbetas dēls Mihals Stefans Radzejovskis bija Polijas primass no 1688. līdz 1705. gadam.

Uzzinājis, ka sieva Elžbeta kļuvusi par Polijas karaļa Jana II Kazimira mīļāko, pieslējās karaļa pretiniekiem. 1652. gadā Sejma tribunāls piesprieda nāvessodu, ko nomainīja ar izsūtījumu. Hieronims Radzejovskis devās uz Zviedriju, kur deva lielu ieguldījumu pārliecinot Zviedrijas karali iebrukt Polijā. 1655. gadā pavadīja Polijā iebrukušos zviedru spēkus. Beidzoties karam, 1662. gadā Sejms Redzejovskim piedeva. Miris 1667. gadā diplomātiskās misijas gaitā.

Radzejovskis ir viens no negatīvajiem tēliem Henrika Senkeviča vēsturiskajos darbos "Ar uguni un zobenu" un "Plūdi".

Ārējās saites 

Hieronims Radzejovskis portālā i-PSB 

1612. gadā mirušie
1667. gadā mirušie
Inflantijas vaivadi
Jānis Puksis

Jānis Puksis (1895—1941) bija Latvijas armijas virsnieks, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks. Pēc Latvijas okupācijas un aneksijas apcietināts un nošauts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1895. gada 27. janvārī Jērcēnu pagastā zemnieka ģimenē. Mācījās Priekuļu lauksaimniecības skolā. 
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gada 15. maijā iesaukts Krievijas impērijas armijā, dienēja latviešu strēlnieku Rezerves bataljonā. 1917. gada 30. aprīlī beidza Gatčinas praporščiku skolu. Piedalījās kaujās 6. Tukuma latviešu strēlnieku pulka sastāvā. 1917. gada 2. septembrī piedalījās Mazās Juglas kaujā pie Ikšķiles, apbalvots ar Staņislava III šķiras ordeni un Jura krusta IV šķiru. 
Iskolata varas laikā 1917. gada 1. novembrī arestēts un ieslodzīts Valmieras cietumā. Pēc atbrīvošanas devās uz Petrogradu, kur 1918. gada janvārī piedalījās Padomju Krievijas valdības un Krievijas Satversmes sapulces aizstāvēšanā. Vitebskas Latviešu kareivju nacionālās savienības uzdevumā atgriezās Vidzemē nacionālo karavīru grupu organizēšanai, operācijas "Dūres sitiens" laikā 1918. gada februārī krita vācu gūstā.

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 6. janvārī iestājās Latvijas zemessardzē un 7. februārī piedalījās kaujā pie Lēnes muižas. 1919. gada aprīlī viņu iecēla par 3. eskadrona vada komandieri. 
Pēc uzvaras pār Bermonta armiju viņu 1919. gada 18. decembrī paaugstināja par virsleitnantu, no 1921. gada 21. martā par kapteini un Jātnieku pulka eskadronā komandieri. Vēlāk paaugstināts līdz pulkvedim.

Otrā pasaules kara sākumā 1939. gadā viņš bija Armijas apmācības daļas priekšnieks.  
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 3. septembrī viņu iecēla par Sarkanās armijas 24. Latvijas teritoriālā korpusa 183. strēlnieku divīzijas 20. jātnieku pulka komandieri. 1940. gada decembrī pulku izformēja.

1941. gada 20. maijā viņu apcietināja, 1941. gada 18. jūlijā PSRS Augstākās tiesas kara kolēģija (ВКВС СССР) viņam piesprieda nāves sodu, ko izpildīja 1941. gada 16. oktobrī Komunarkas masu kapos Maskavas tuvumā.

Apbalvojumi 

 Lāčplēša Kara ordenis III šķira, 
 Triju zvaigžņu ordenis, IV un V šķira
 Viestura ordenis, III šķira

Atsauces 

Valmieras novadā dzimušie
Pirmā pasaules kara dalībnieki
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Viestura ordeņa komandieri
Padomju represijās nogalinātie
Staņislavs Bžostovskis

Staņislavs Bžostovskis (; dzimis , miris ) bija Žečpospoļitas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1767. līdz 1769. gadam, Lietuvas armijas pulkvedis (pułkownik wojsk litewskich). 

Dzimis Lietuvas lielā rakstveža (pisarz wielki litewski) Juzefa Bžostovska ģimenē. Bžostovska sieva Teofija (dzimusi Radzivila) bija redzama brīvmūrniecības pārstāve.

Bžostovskis daudzkārt piedalījies Sejmu darbā. Bija Karola Staņislava Radzivila "Panie Kochanku" atbalstītājs, pretojoties Čartorisku "ģimenes" politikai. 1767. gadā kļuva par Radomas konfederācijas maršalu. Baras konfederācijas laikā 1768. gadā nostājās Krievijas impērijas pusē. Apbalvots ar Polijas un Krievijas ordeņiem.

Ārējās saites 
Staņislavs Bžostovskis portālā i-PSB

1733. gadā dzimušie
1769. gadā mirušie
Inflantijas vaivadi
Bjanka Andrejesku

Bjanka Vanesa Andrejesku (; dzimusi ) ir rumāņu izcelsmes Kanādas tenisiste. Viņas karjeras lielākais sasniegums ir uzvara 2019. gada ASV atklātā čempionātā. WTA vienspēļu rangā sasniegusi 4. vietu. Viņa ir pirmā Grand Slam titula ieguvēja no Kanādas un pirmā šajā tūkstošgadē dzimusī Grand Slam titula ieguvēja.

Karjera 
B. Andrejesku debitēja WTA tūrē 2017. gadā, tajā pašā gadā pirmoreiz spēlēja pieaugušo Grand Slam turnīra pamatsacensībās, kas notika Vimbldonas čempionātā. Savukārt vasarā viņa jau izcīnīja savu pirmo uzvaru pār TOP 20 spēlētājām. 

2019. gadā kanādiete strauji progresēja un virzījās augšup reitingā. Viņas pirmais lielais panākums bija uzvara martā notiekošajā Indianvelsas Premier Mandatory turnīrā, kur finālā apspēlēta Angelika Kerbere. Augustā Toronto notiekošajā Rogers Cup B. Andrejesku mājinieces statusā izcīnīja otro uzvaru, finālā uzvarot Serīnu Viljamsu, kura izstājās veselības problēmu dēļ. Abas spēlētājas finālā tikās arī gada noslēdzošajā Grand Slam turnīrā US Open, kur divos setos uzvarēja kanādiete, izcīnot savu pirmo visaugstākā līmeņa titulu.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Kanādas tenisisti
Ontārio dzimušie
Jānis Višķers

Jānis Višķers (dzimis ) ir latviešu vieglatlēts. Pievērsies garo distanču skriešanai: pusmaratonam un maratonam, retāk skrien sacensībās stadionā. 2019. gada uzstādījis otro augstāko rezultātu pusmaratonā Latvijas vieglatlētikas vēsturē: 1.04:56. Bijis Latvijas čempions 3000 m un 5000 m distancēs stadionā. 2019. gadā pārstāvēja Latviju Pasaules čempinātā vieglatlētikas krosā Orhūsā, Dānijā.

J. Višķers nāk no Kokneses, šobrīd dzīvo Rīgā.

Personiskie rekordi

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Banku augstskolas absolventi
Latvijas vieglatlēti
Garais gads (filma)

"Garais gads" () ir 2010. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir Anands Takers. Galvenās lomas filmā atveido Eimija Adamsa, Metjū Gūds, Ādams Skots un Džons Litgovs. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmas galvenā varone ir nekustamo īpašumu aģente Anna Breidija, kura plāno doties uz Dublinu, lai bildinātu savu draugu Džeremiju 29. februārī, jo, saskaņā ar Īrijas tradīcijām, vīrietim esot jāpiekrīt bildinājumam no draudzenes gadījumā, ja viņa to izdara tieši 29. februārī.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Īrijas filmas
Kinokomēdijas
Ķirbis (filma)

"Ķirbis" () ir 2002. gada melnā komēdija, kuras režisori ir Entonijs Abramss un Ādams Larsons Broders. Galvenās lomas filmā atveido Kristīna Riči, Henks Heriss un Brenda Bletina. Filmas pirmizrāde notika .

Kerolaina Makdafija ir priviliģēta koledžas pēdējā kursa studente, kuras dzīve sāk jukt kopā pēc tam, kad Kerolaina iemīlas Henkā, vīrietī ar garīgās attīstības traucējumiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Krāpnieki (filma)

"Krāpnieki" () ir 2002. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir Redžinalds Hadlins. Galvenās lomas filmā atveido Metjū Perijs, Elizabete Hērlija, Brūss Kempbels, Eimija Adamsa un Vinsents Pastore. Filmas pirmizrāde notika .

Džo Tailers ir tiesas izpildītājs, kuram jāstrādā kopā ar Sāru Mūru saistībā ar Sāras šķiršanos no vīra, tomēr Sāra pārliecina Džo sākt strādāt pie Sāras vīra, lai viņa varētu no sava vīra iegūt lielāku naudas summu saistībā ar šķiršanos.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Mežmalas vidusskola

Mežmalas vidusskola ir viena no Jūrmalas vidusskolām, kas atrodas Rūpniecības ielā 13, Kauguru apkaimē.

Vēsture 
Skola savu darbību sāka 1974. gada 1. jūlijā kā Jūrmalas 1. astoņgadīgā skola, 1985. gadā to pārveidoja par Jūrmalas 7. vidusskolu.
1989. gadā uzcēla jauno skolas ēku un 1992. gadā skolu pārdēvēja par Jūrmalas pilsētas Mežmalas vidusskolu. No 2021. gada - Jūrmalas Mežmalas vidusskola.

Izglītības programmas 
 Mazākumtautību vispārējās pirmsskolas izglītības programma (0101112)
 Pamatizglītības mazākumtautību izglītības programma (21011121)
 Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību programma (31011021)
 Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena mazākumtautību programma (31012021)
 Speciālās pamatizglītības mazākumtautību programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621)

Atsauces

Ārējās saites 
 Pašnovērtējuma ziņojums (2018)

Skolas Jūrmalā
Lielās acis

"Lielās acis" () ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir Tims Bērtons. Galvenās lomas filmā atveido Eimija Adamsa, Kristofs Valcs, Denijs Hjūstons, Džons Polito, Kristena Ritere, Džeisons Švarcmans un Terenss Stamps. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Filma veidota par gleznotājas Margaretas Kīnas panākumiem 20. gadsimta 50. gados un sarežģītajām attiecībām ar vīru Volteru Kīnu pēc tam, kad Volters 60. gados uzdevās par Margaretas darbu autoru.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
ASV romantikas filmas
Tima Bērtona filmas
Lielupes pamatskola

Lielupes pamatskola bija pamatskola, kas atradās Aizputes ielā 1A, Jūrmalā.

Vēsture 
Skola dibināta 1946. gadā kā Rīgas pilsētas 13. pamatskola Vienības prospektā 28 un 32. Pēc Jūrmalas pilsētas izveidošanas 1959. gadā to pārdēvēja par Jūrmalas 13. septiņgadīgo skolu. 1962. gadā to apvienoja ar Jūrmalas 72. septiņgadīgo skolu un izveidoja Jūrmalas 6. astoņgadīgo skolu Aizputes ielā 1a.  Mācības notika latviešu un krievu valodā. 1986. gada to pārveidoja par Jūrmalas 6. pamatskolu, bet 1992. gadā par Lielupes vidusskolu. 2015. gadā to pārveidoja par Lielupes pamatskolu.
Apvienojoties Jūrmalas pilsētas Lielupes pamatskolai un Jūrmalas Alternatīvajai skolai, 20021. gadā izveidojās Jūrmalas Aspazijas pamatskola.

Skolā mācījušies 
 Kristaps Eklons, LR Iekšlietu ministrs (2022)

Atsauces

Ārējās saites 
 PAŠNOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS

Skolas Jūrmalā
Ātrs un bez žēlastības: Hobss un Šovs

"Ātrs un bez žēlastības: Hobss un Šovs" () ir 2019. gada ASV spriedzes piedzīvojumu filma, kas ir filmu sērijas "Ātrs un bez žēlastības" atvasinājums. Filmas režisors ir Deivids Lītčs, scenārija autori — Kriss Morgans un Drū Pīrss. Filmas sižets ir par komandas izveidošanu no Lūka Hobsa (Dveins Džonsons) un Dekarda Šova (Džeisons Steitems), varoņiem no pamata filmu sērijas. Galvenie varoņi ir spiesti sadarboties savā starpā un ar Šova māsu (Vanesa Kirbija), kad kibernētiski pilnveidots terorists (Idriss Elba) ar savu organizāciju cenšas pasaulē izplatīt nāvējošu vīrusu.

"Ātrs un bez žēlastības" filmu sērijas zvaigzne un producents Vins Dīzels 2015. gadā pirmo reizi ieminējās par iespējamo atvasinājumu. 2017. gada oktobrī tika oficiāli paziņots par filmas "Hobss un Šovs" izveides sākumu. 2018. gada aprīlī Lītčs parakstīja līgumu par filmas režisēšanu, un jūlijā aktieru sastāvam pievienojās Kirbija un Elba. Filmēšana sākta septembrī un ilga līdz 2019. gada janvāra beigām, pārsvarā Londonā un Glāzgovā.

Filmas "Hobss un Šovs" pirmizrāde norisinājās  Dolby teātrī Holivudā, bet ASV kinoteātros to demonstrēt sāka tā paša gada 2. augustā. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās . Filmas vispasaules ienākumi ir 1,1 miljards ASV dolāru. Filma saņēmusi uzslavas par Džonsona, Steitema un Kirbijas tēlojumu, kā arī par vizuālo stilu un spriedzes ainu horeogrāfiju, tomēr filmas ilgums un scenārijs ir izpelnījies negatīvu kritiku.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada filmas
ASV filmas
Ātrs un bez žēlastības
Vaivariņi

Vaivariņi var būt:

 Vaivariņi (ciems), vasarnīcu ciems Sējas novadā
 Purva vaivariņi,  mūžzaļi ēriku dzimtas pundurkrūmiņi

Skatīt arī 
 Vaivari
Jans Teodors Šlībens

Jans Teodors Šlībens (; dzimis , miris ) bija Prūsijas hercogostes un Žečpospoļitas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1681?. līdz 1695. gadam. Prūsijas hercogistē bija viens no propoliskās opozīcijas līderiem.

Dzīves laikā pārgāja no luterticības katolismā. Apglabāts Sventa Lipkas bazilikā.

Ārējās saites 
Jans Teodors Šlībens portālā i-PSB

1638. gadā dzimušie
1695. gadā mirušie
Inflantijas vaivadi
Jūrmalas Alternatīvā skola

Jūrmalas Alternatīvā skola (JAS) bija viena no Jūrmalas pamatskolām, kas atradās Viestura ielā 6, Bulduru Dārzkopības vidusskolas parka teritorijā.

Vēsture 
Bulduru sovhoztehnikums 1989. gadā pārcēlās uz jaunu mācību korpusu. 
1991. gadā  ar Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrijas un Jūrmalas pašvaldības atbalstu vienā no tā vecajām ēkām kā eksperimentālu skolu nodibināja Jūrmalas Alternatīvo skolu, kurā bērni mācījās no 1. līdz 9. klasei. Pirmsskolas vecuma bērniem izveidoja JAS bērnudārzu.
Apvienojoties Jūrmalas Alternatīvajai skolai un Jūrmalas pilsētas Lielupes pamatskolai, 20021. gadā izveidojās Jūrmalas Aspazijas pamatskola.

Izglītības programmas 
 pamatizglītības programma (kods 21011111)
 Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena izglītības programma (padziļināti - svešvaloda)

Atsauces 

Skolas Jūrmalā
Kaspers Rogaliņskis

Kaspers Rogaliņskis (; dzimis starp 1725. un 1728. gadu, miris 1788. gadā) bija Žečpospoļitas valsts darbinieks un dzejnieks, Inflantijas vaivads no 1778. līdz 1788. gadam, Svētās Romas impērijas grāfs. 

1759. gadā tika norīkots par sūtni uz Sanktpēterburgu, kur apsprieda Krievijas armijas apgādes jautājumus. 1764. gadā parakstīja manifestu, kurā tika atzīts, ka Krievijas armijas uzturēšanās Polijā ir nelikumīga, tajā pašā gada sejmā atbalstīja karaļa Staņislavs Poņatovska kandidatūru.

Ārējās saites 
Kaspers Rogaliņskis portālā i-PSB

1788. gadā mirušie
Inflantijas vaivadi
Pirmskola "Ābelīte"

Pirmskola "Ābelīte" ir pirmskolas izglītības iestāde Jūrmalā, kas atrodas Plūdu iela 4A Majoros.

Vēsture 
Bērnudārzs "Ābelīte" dibināts 1986. gadā.
1993. gadā uz pirmsskolas iestādes bāzes izveidoja sākumsskolu. 
2012. gadā skolas ēka renovēta ar Eiropas Savienības Klimata pārmaiņu finanšu instrumenta un Jūrmalas pilsētas domes (15% līdzfinansējums) atbalstu. 2013. gadā bērnu laukumā uzstādīja jaunas rotaļu konstrukcijas no pašvaldības līdzekļiem. 2018. gadā Jūrmalas dome nolēma, ka no 2020. gada 1. septembra sākumskolas "Ābelīte" 1.-4.klases un tajās īstenotās izglītības programmas “Pamatizglītības 1.posma (1.-4.klase) mazākumtautību programma” tiks īstenota Lielupes ielā 21 Jūrmalā.

Līdz 2021. gadam sākumskolā "Ābelīte" darbojās 7 pirmsskolas grupas (divas specializētās grupas bērniem ar valodas traucējumiem, divas sagatavošanas skolai grupas 5-6 gadīgiem bērniem un trīs  jauktās grupas 3 – 4 gadīgiem bērniem) un četras sākumskolas klases pēc mazākumtautības programmas.

Programmas 
 Vispārējās pirmsskolas izglītības programma 01011111 
 Mazākumtautību vispārējās pirmsskolas izglītības programma 01011121
 Mazākumtautību speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar valodas traucējumiem

Atsauces

Ārējās saites 
 Pašnovērtējums ziņojums (2018)

Skolas Jūrmalā
Dubulti
Draudzīgā aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāzija

Draudzīgā Aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāzija (saīsināti DACVĢ) ir valsts ģimnāzija, kas izveidota 1939. gadā, atjaunota 1991. gadā. Atrodās Zvirbuļkalnā, Pūces ielā 2.

Vēsture 
Cēsu Valsts ģimnāzijas pirmsākumi izsekojami līdz 1825. gadam, kad skolotājs Alberts Holanders Vecbrenguļos nodibināja privāto skolu, kuru 1826. gadā pārcēla uz Bērzaini pie Cēsīm. 1837. gadā skolā atvēra visas ģimnāzijas klases un tā ieguva Bērzaines ģimnāzijas nosaukumu. Kad Baltijas pārkrievošanas laikā 1892. gadā ģimnāziju slēdza, Kārlis Millers Cēsīs atvēra savu privāto reālskolu zēniem, bet 1907. gadā Kristīne Apkalne dibināja Cēsu sieviešu ģimnāziju.

Pēc Latvijas Republikas nodibināšanas Bērzaines ģimnāzijas ēkā 1920. gadā darbību uzsāka Cēsu Bērzaines Valsts vidusskola, no 1925. gada Cēsu Valsts vidusskola. 1929./30. m. g. Cēsu valsts vidusskolu pārdēvēja par Cēsu Valsts ģimnāziju, kuru 1938. gadā pārcēla uz jaunuzbūvētu ēku (projekta autors Indriķis Blankenbergs; tagad Leona Paegles iela 1). 1939. gada februārī skola ieguva Cēsu valsts Draudzīgā aicinājuma ģimnāzijas nosaukumu.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā to pārdēvēja par Cēsu 1. vidusskolu. 1942. gadā par Cēsu Valsts ģimnāziju, 1944. gadā atkal par Cēsu 1. vidusskolu. 1991. gadā no Cēsu 1. vidusskolas atdalīja Draudzīgā aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāziju. Sākumā jaunā ģimnāzija palika Cēsu 1. vidusskolas telpās Leona Paegles ielā, gan divās ēkās Raunas ielā. 1992. gadā skolai piešķīra jaunas telpas un tā pārcēlās uz tagadējo atrašanās vietu bijušā 8. bērnudārza telpās Pūces ielā.

Skatīt arī 
 Bērzaines ģimnāzija

Atsauces 

Skolas Cēsīs
Ģimnāzijas Latvijā
Gurbanguli Berdimuhamedovs

Gurbanguli Berdimuhamedovs (, , dzimis ) ir Turkmenistānas politiķis, no 2007. gada februāra līdz 2022. gada martam bija Turkmenistānas otrais prezidents un Turkmenistānas bruņoto spēku virspavēlnieks. Pēc iepriekšējā prezidenta Saparmurata Nijazova nāves, no 2006. gada decembra līdz 2007. gada februārim, bija Turkmenistānas pagaidu prezidents.

G. Berdimuhamedovs 1979. gadā absolvēja Turkmenistānas Valsts Medicīnas institūtu un strādāja stomatoloģijas nozarē. No 1992. līdz 1995. gadam bija Medicīnas institūta dekāns. 1997. gadā kļuva par Turkmenistānas veselības ministru, bet 2001. gadā par viceprezidentu. Līdz 2013. gadam pārstāvēja Turkmenistānas Demokrātisko partiju, bet pēc tam kļuva par neatkarīgu politiķi.

Tāpat kā viņa priekšgājēja S. Nijazova laikā, arī G. Berdimuhamedova valdīšanai bija raksturīgs autoritārs režīms un prezidenta personas kults.

2022. gada 19. martā atkāpās no valsts prezidenta pienākumiem, amatu ieņemot viņa dēlam Serdaram Berdimuhamedovam.

Ārējās saites 

1957. gadā dzimušie
Turkmenistānas politiķi
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Vakars

Vakars ir diennakts daļa ap saules rieta laiku, pēc pēcpusdienas un pirms nakts. Vakaram raksturīgs gaismas daudzuma samazināšanās, krēslas iestāšanās. Precīzs vakara iestāšanās laiks nav noteikts, tas atkarīgs gan no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, gan no gadalaika — vasarā vakars iestājās vēlāk, savukārt ziemā agrāk.

Ārējās saites 

Dienas daļas
Jans Andžejs Plāters

Jans Andžejs Plāters (; dzimis 1626. gadā, miris ) bija grāfs, Žečpospoļitas valsts darbinieks, Inflantijas vaivads no 1695. līdz 1696. gadam, Indricas muižas īpašnieks. 1695. gadā pārgāja katoļticībā, tāpēc viņa dēls, Krāslavas muižas pirmais īpašnieks Jans Ludvigs Plāters atdeva katoļiem Indricas baznīcu.

Ārējās saites 
Jans Andžejs Plāters portālā Latgales dati

1626. gadā dzimušie
1696. gadā mirušie
Inflantijas vaivadi
Plāteri
Oto Frideriks Felkerzāms

Oto Frideriks Felkerzāms (; miris ) bija Žečpospolitas valsts darbinieks no Felkerzāmu dzimtas, karavīrs un diplomāts, Inflantijas vaivads no 1696. līdz 1705. gadam, daudzu muižu īpašnieks Polijā, Lietuvā un Kurzemē.

Dzimis Nīgrandes muižas īpašnieka Jana Felkerzāma ģimenē. Jaunībā Polijas karaļa militārajā dienestā. 1667. gadā kļuva par pirmo Inflantijas kastelānu. Kopā ar ģimeni pāriedams katoļticībā, Felkerzāms nostiprināja pozīcijas Polijas karaļa Jana III Sobeska galmā.

Ārējās saites 
Oto Frideriks Felkerzāms portālā i-PSB

1705. gadā mirušie
Inflantijas kastelāni
Inflantijas vaivadi
Felkerzāmi
Helsinku olimpiskais stadions

Helsinku olimpiskais stadions (; ) ir daudzfunkcionāls stadions Helsinkos, Somijā. Tas tiek pārsvarā izmantots futbola un vieglatlētikas sacensībām, tiek rīkoti arī koncerti. Stadions bija 1952. gada vasaras olimpisko spēļu galvenā norises vieta. Tajā mājas spēles aizvada Somijas futbola izlase. Pašlaik (2019) notiek stadiona renovācija, pēc tās plānotā ietilpība ir 36 000 vietu.    

Stadions ir pazīstams ar 72,71 metru augsto torni. Torņa augstums tika noteikts par godu šķēpmetēja Mati Jervinena rezultātam 1932. gada olimpiskajās spēlēs, kur viņš izcīnīja zelta medaļu un laboja olimpisko rekordu.

Vēsture 
1927. gadā tika nodibināts fonds, kura mērķis bija vākt līdzekļus, lai uzceltu stadionu, kurā varētu notikt vasaras olimpiskās spēles. Stadiona celtniecība sākās 1934. gadā. Tas tika atklāts . Sākotnēji stadionā bija paredzēts rīkot 1940. gada vasaras olimpiskās spēles, kas tika pārceltas no Tokijas uz Helsinkiem, bet vēlāk Otrā pasaules kara dēļ atceltas. 1952. gada olimpiskajās spēlēs šajā stadionā notika atklāšanas un noslēguma ceremonijas, kā arī vieglatlētikas, jāšanas un futbola sacensības. Atklāšanas ceremonijas laikā tika sasniegts stadiona apmeklētības rekords — 70 435 skatītāji.    

1957. gadā tajā notika Pasaules čempionāts bendijā. Stadionā vairākas reizes ir notikušas augstākā līmeņa sacensības vieglatlētikā. Tajā divas reizes ir rīkots Pasaules čempionāts vieglatlētikā (1983. un 2005. gadā), kā arī trīs reizes notika Eiropas čempionāts vieglatlētikā (1971, 1994, 2012). 2009. gadā stadions bija viena no Eiropas čempionāta futbolā sievietēm norises vietām. Tajā tika aizvadītas četras grupu turnīra spēles un fināls. 

2016. gadā stadionā sakās rekonstrukcijas darbi, ko plānots pabeigt 2019. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa
 Stadiona profils stadiumdb.com

Olimpiskie stadioni
Futbola stadioni Somijā
Vieglatlētikas stadioni Somijā
Helsinki
1952. gada vasaras olimpiskās spēles
Olimpiskās norises vietas futbolā
Olimpiskās norises vietas jāšanā
Olimpiskās norises vietas vieglatlētikā
Šaubas (filma)

"Šaubas" () ir 2008. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Džons Patriks Šenlijs. Filma balstīta uz Šenlija lugu  Doubt: A Parable, kas ieguvusi Pulicera balvu un Tony balvu. Galvenās lomas filmā atveido Merila Strīpa, Filips Sīmors Hofmans, Eimija Adamsa un Vaiola Deivisa. Filmas pirmizrāde notika  Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

Filma ieguva piecas nominācijas četrās Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijās: "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Merila Strīpa), "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Eimija Adamsa un Vaiola Deivisa), "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Filips Sīmors Hofmans) un "Labākais adaptētais scenārijs" (Džons Patriks Šenlijs).

Filmas sižets notiek katoļu skolā, kas nosaukta par godu Svētajam Nikolajam un kuru vada māsa Aloīsija. Māsa Džeimsa pastāsta Aloīsijai, ka priesterim Flinnam, iespējams, ir pārāk tuvas attiecības ar skolas vienīgo melnādaino studentu Donaldu Milleru, kā rezultātā Aloīsija sāk lietu izmeklēt.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Bīstamās spēles

"Bīstamās spēles" () ir 1999. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Pjēra Šordelosa de Laslosa romānu Les Liaisons dangereuses. Filmas režisors un scenārija autors ir Rodžers Kambls. Galvenās lomas filmā atveido Sāra Mišela Gelāra, Raiens Filipe, Rīza Viterspūna un Selma Blēra. Filmas pirmizrāde notika . 2000. gadā iznāca filmas prīkvels "Bīstamās spēles 2".

Ketrīna un Sebastians ir pusbrālis un pusmāsa bez morāles normām, kuri mācās elitārā Manhatanas skolā. Abi noslēdz derības par to, ka Sebastians pavedīs skolas direktores meitu Aneti.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas