joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — monobobs sievietēm

Monobobs sievietēm bija viena no 4 disciplīnām bobslejā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā. 2022. gada 13. februārī tika aizvadīts 1. un 2. brauciens, bet 14. februārī notika 3. un 4. brauciens. Olimpiskās medaļas tika pasniegtas, saskaitot visu braucienu rezultātus. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 20 sportisti no 15 valstīm. Šī bija pirmā reize, kad monobobs sievietēm bija iekļauts olimpisko spēļu programmā.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja ASV sportiste Kailija Hamfrīza (finiša laiks — 4:19.27), sudraba medaļu arī ieguva ASV sportiste Eleina Meiersa Teilore (finiša laiks — 4:20.81), bet bronzas medaļu ieguva Kanādas sportiste Kristīna de Bruina (finiša laiks — 4:21.03). Hamfrīza izcīnīja savu trešo olimpisko zelta medaļu, bet de Bruinai šīs bija pirmā olimpiskā medaļa.

Kvalifikācija 
 
Šajā disciplīnā bija paredzēts, ka piedalīsies 20 monoboba pārstāvēm. Kvalifikācija tika noteikta, pamatojoties uz pasaules rangu 2021./2022. gada sezonā no 2020. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 16. janvārim. Pilotei ir jābēt startējušai sešās dažādās sacīstēstrīs dažādās trasēs un jābūt ar rezultātu piecās no šīm sacīkstēm. Turklāt pilotam bija jābūt starp TOP 40 labākajām sieviešu sacensībās.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
Sportistēm bija jāveic četri braucieni. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot visu četru braucienu laikus kopā.

 Datums — 2022. gada 13. februāris (1. un 2. brauciens) un 14. februāris (3. un 4. brauciens)
 Sacensību sākuma laiks — 9:30 (1. brauciens),  11:00 (2. brauciens), 9:30 (3. brauciens) un 11:00 (4. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce (1. brauciens) — 
 Atsauce (2. brauciens) — 
 Atsauce (3. brauciens) — 
 Atsauce (4. brauciens) —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 20 sportisti no 16 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

Monobobs
Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"

Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!" ir Liepājas brīvdabas koncertu vieta, kas atrodas Liepājas Jūrmalas parkā Miķeļa Valtera ielā 13 (agrāk Peldu ielā 59). Plašāka informācija: https://putvejini.com/

Vēsture 
1875. gadā pēc P. M. Berči projekta uzcēla Liepājas kūrmājas kompleksu ar restorānu, deju zāli, teātra izrāžu un koncertzāli ar 500 skatītāju vietām. 1928. gadā uzcēla jaunu estrādi, kurā notika 1. Lejaskurzemes dziesmu svētki.

1964. gadā izveidoja jaunu brīvdabas koncertzāli, kas bija viena no divām ar jumtu segtām estrādēm Latvijā (otra ir Dzintaru koncertzāle). Koncertzāle "Pūt, vējiņi!" drīz kļuva par festivāla "Liepājas dzintars" un citu notikumu vietu, kas pulcēja vairākus tūkstošus mūzikas cienītāju no visas Latvijas.

Jaunbūve 
Līdz 2021. gada beigām notika koncertdārza "Pūt, vējiņi!" pārbūve un piegulošās teritorijas labiekārtošana. Projekta kopējās izmaksas ir , tai skaitā ERAF finansējums — , valsts budžeta dotācija pašvaldībām —  un pašvaldības līdzfinansējums — .

Jaunajā koncertdārzā ir līdz 1500 sēdvietām ar iespēju centrālajā daļā mainīt sēdvietu izvietojumu un skaitu atbilstoši pasākuma formātam.

== atsauces ==
Liepāja
Liepājas kūrmāja

Liepājas kūrmāja" bija Liepājas kūrorta galvenā celtne, kas atradās Piejūras parkā Kūrmājas prospekta galā.

Vēsture 
Liepājas kūrmājas kompleksu ar restorānu, deju zāli, teātra izrāžu un koncertzāli ar 500 skatītāju vietām pēc Liepājas galvenā arhitekta P. M. Berči projekta uzcēla 1875. gadā. 1928. gadā uzcēla jaunu estrādi, kurā notika 1. Lejaskurzemes dziesmu svētki.

1930. gados kūrmājā bija basketbola zāle, dažkārt tika sarīkoti arī boksa cīniņi. Ziemas mēnešos ēka bija tukša un nodega 1937. gadā.

atsauces 

Liepāja
Bijušās celtnes vai būves
Bijušās celtnes un būves Liepājā
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — akrobātika sievietēm

Akrobātika sievietēm bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou, 2022. gada 14. februārī. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 25 sportisti no 10 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Ķīnas sportiste Sjui Mentao (fināla rezultāts — 108.61 punkti), sudraba medaļu ieguva Baltkrievijas sportiste Hanna Huskova (fināla rezultāts — 107.95 punkti), bet bronzas medaļu ieguva ASV sportiste Megana Nika (fināla rezultāts — 93.76 punkti). Ķīnietei Sjui Mentao šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa, bet amerikāniete Megana Nika izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu.

Kvalifikācija sacensībām 
 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 25 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 80,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija 
Kvalifikācijas sacensībās startēja visi 25 sportisti. No pirmās kvalifikācijas automātiski finālam kvalificējās labākās sportistes pēc punktiem. Savukārt pārējie sportisti startēja otrajā kvalifikācijā. Otrajā kvalifikācijā sportisti veica vēl vienu lēcienu. Par otrās kvalifikācijas galveno rezultātu tika ņemts labākais rezultāts pēc punktiem no 1. vai 2. kvalifikācijas. No otrās kvalifikācijas finālam kvalificējās arī 6 sportisti.

 Datums — 2022. gada 14. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 15:00 (1. kvalifikācija) un 15:45 (2. kvalifikācija) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 
 Atsauce — 

 1. kvalifikācija 
 — kvalifikācija finālam.

 2. kvalifikācija 
 — kvalifikācija finālam.

Fināls 
Fināla kārta bija sadalīta divos posmos. Pirmajā finālā startēja 12 labākie sportisti no kvalifikācijas kārtām. Sportistiem šajā fināla kārtā bija jāveic divi lēcieni, kur par fināla rezultātu ņēma labāko lēcienu. Otrajā finālā (cīņā par medaļām) startēja 6 labākie sportisti. Viņiem bija jāveic fināla lēciens, par kuru tika pasniegtas olimpiskās medaļas.

 Datums — 2022. gada 14. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 19:00 (1. fināls) un 20:00 (2. fināls) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 
 Atsauce — 

 1. fināls
 — kvalifikācija 2. finālam.

 2. fināls

Sacensību tiesneši 

  Terijs Kempbels
  Anatolijs Jahejevs
  Sāra Simsone
  Kirils Kručoks
  Jončuns Tao

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 25 sportisti no 10 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

akrobātika sievietēm
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 500 metri vīriešiem

500 metri vīriešiem bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā, 2022. gada 12. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 15 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Ķīnas sportists Tinjui Gao (finiša laiks — 34.32), sudraba medaļu ieguva Dienvidkorejas sportists Čha Minkju (finiša laiks — 34.39), bet bronzas medaļu ieguva Japānas sportists Vataru Morišige (finiša laiks — 34.50). Ķīnietis Gao izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu, kā arī viņš Ķīnai izcīnīja pirmo olimpisko zelta medaļu olimpiskajās spēlēs ātrslidošanā. Viņa rezultāts kļuva arī par jauno olimpisko rekordu. Japānis Morišige izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu. Šī bija pirmā olimpiskā disciplīna, kur medaļas izcīnīja tikai Āzijas valstu pārstāvji, kā arī pirmā kur olimpiskās medaļas neieguva neviens Nīderlandes pārstāvis.

Kvalifikācija 
 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 30 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 20 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (35.70) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

Medaļu ieguvēji

Rekordi

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 12. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 16:53 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — trases rekords.

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 15 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

500 metri vīriešiem
Krāsu miešķis

Krāsu miešķis (Asperula tinctoria), dažreiz klasificēts kā Krāsu madara (Galium tinctorium), ir augu suga rubiju dzimtas miešķu ģintī. Tā ir izplatīta Austrumeiropā un dažviet Āzijā. Latvijā ir sastopama ļoti reti, tikai dažās vietās Daugavas ielejā, un tā ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Morfoloģija 
Krāsu miešķis ir daudzgadīgs 20-60 cm garš lakstaugs. Tā stublājs ir stāvs, kails, zarojošs un četršķautņains. Stublāja posmi ir garāki par lapām - tās ir šauri lineāras, sarveidīgas, aptuveni 2-5 cm garas un 0,05-0,2 cm platas. Lapas uz stublāja ir izvietotas neīstā mieturī pa 4 (apakšējās) vai 6 (augšējās).

Ziedi ir skarveidīgās ziedkopās stublāju un zaru galos. Kauss ir ļoti īss. Vainags ir balts, piltuvveidīgs, parasti trīsdaļīgs. Auglis ir riekstiņu skaldauglis, kuru veido 2 kaili, aptuveni 0,2 cm gari skaldeņi. Zied jūnijā un jūlijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Miešķi
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas Sarkanā grāmata
Latvijas flora
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 500 metri sievietēm

500 metri sievietēm bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā, 2022. gada 12. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 15 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva ASV sportiste Erīna Džeksone (finiša laiks — 37.04), sudraba medaļu ieguva Japānas sportiste Miho Takagi (finiša laiks — 37.12), bet bronzas medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas sportiste Angelina Goļikova (finiša laiks — 37.21). Džeksone un Goļikova izcīnīja savas pirmās olimpiskās medaļas. Erīna Džeksone bija pirmā tumšādainā sieviete, kura izcīnīja olimpisko medaļu ātrslidošanā.

Kvalifikācija 
 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 30 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 20 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (39.50) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

Medaļu ieguvēji

Rekordi

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 13. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 21:56 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — trases rekords.

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 17 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

500 metri sievietēm
75. BAFTA kino balva

75. BAFTA kino balvas tika pasniegtas labākajām pilnmetrāžas spēlfilmām un dokumentālajām filmām, kas 2021. gadā demonstrētas Lielbritānijas kinoteātros. Balvu pasniegšanas ceremonija norisinājās  Karaliskajā Albertholā Londonā, un tās pasniedza Britu Kino un televīzijas mākslas akadēmija.

Nominanti paziņoti . Ceremoniju vadīja aktrise un komiķe Rebela Vilsone. "Labākā uzlecošās zvaigznes" nominācijas, vienīgā kategorija par kuru balso Apvienotās Karalistes iedzīvotāji, tika paziņotas .

Filma "Kāpa" saņēma visvairāk (11) nominācijas. Savukārt filmas "Suņa spēks" un "Belfāsta" attiecīgi saņēma astoņas un sešas nominācijas.

Nominanti 
Nominanti tika paziņoti .

Šogad netiks pasniegtas abas goda balvas — BAFTA Fellowship un BAFTA balva par izcilu ieguldījums britu kino attīstībā, jo akadēmija plāno ieviest jaunus pārbaudes procesus pēc Noela Klārka seksuālajām apsūdzībām uzreiz pēc balvas saņemšanas iepriekšējā gadā.

Filmas ar vairākām nominācijām

Atsauces

Ārējās saites 
 

BAFTA kino balva
2021. gads kino
2022. gada kino balvas
Drukāšanas serveris

Drukas serveris jeb printeru serveris datortīklos ir servera veids (), kas savieno printerus ar klientu datoriem tīklā. Tas pieņem drukas uzdevumus no datoriem un nosūta tos uz attiecīgajiem printeriem, lokāli sakārtojot tos rindā, lai ņemtu vērā to, ka darbs var tikt saņemts ātrāk, nekā printeris spēj apstrādāt. Palīgfunkcijas ietver iespēju pārbaudīt apstrādājamo darbu rindu, iespēju pārkārtot vai dzēst gaidošos drukas darbus vai iespēju veikt dažāda veida uzskaiti (piemēram, lapu skaitīšanu, kas var ietvert printera(-u) ģenerēto datu nolasīšanu). Drukas serverus var izmantot, lai īstenotu administrēšanas politiku, piemēram, krāsu drukāšanas kvotas, lietotāja/departamenta autentifikāciju vai iespiesto dokumentu apzīmēšanu ar ūdenszīmēm.

Drukas serveri var atbalstīt dažādus nozares standarta vai patentētus drukāšanas protokolus, tostarp interneta drukāšanas protokolu, līnijas printera dēmona protokolu, NetWare, NetBIOS/NetBEUI vai JetDirect.

Drukas serveris var būt tīklā savienots dators ar vienu vai vairākiem koplietojamiem printeriem. Alternatīvi drukas serveris var būt īpaša ierīce tīklā ar pieslēgumu lokālajam tīklam un vienu vai vairākiem printeriem. Specializētās serveru ierīces parasti ir diezgan vienkāršas gan konfigurācijas, gan funkciju ziņā. Drukas servera funkcionalitāti var integrēt ar citām ierīcēm, piemēram, bezvadu maršrutētāju, ugunsmūri vai abām. Printerim var būt iebūvēts drukas serveris.

Visi printeri ar pareizo savienotāja tipu ir saderīgi ar visiem drukas serveriem; serveru ražotāji nodrošina saderīgu printeru sarakstus, jo serveris var neimportēt visas printera sakaru funkcijas (piemēram, signāls par zemu tintes līmeni).
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 1500 metri vīriešiem

1500 metri sievietēm bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 7. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 16 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Nīderlandes sportists Kjelds Neiss (finiša rezultāts — 1:43.21), sudraba medaļu arī ieguva Nīderlandes sportists Tomass Krols (finiša rezultāts — 1:43.55), bet bronzas medaļu ieguva Dienvidkorejas sportists Kims Minsoks (finiša rezultāts — 1:44.24). Nuisam šī bija trešā olimpiskā zelta medaļa, bet Krols izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu. Neisa finiša rezultāts kļuva arī par jauno olimpisko rekordu.

Latviju šajā disciplīnā pārstāvēja Haralds Silovs. Viņš izcīnīja 24. vietu ar finiša laiku 1:48.24.

Kvalifikācija 
 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 30 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 20 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (1:48.00) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

Medaļu ieguvēji

Rekordi

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 8. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 18:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — trases rekords.

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 29 sportisti no 14 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

1500 metri vīriešiem
Džastins Pīterss

Džastins Pīterss (, dzimis ) ir bijušais Kanādas hokejists, spēlēja vārtsarga pozīcijā.

2004. gada NHL draftā Pītersu ar kopējo 38. numuru otrajā kārtā izvēlējās Karolīnas "Hurricanes". 2009–10. gada sezonā debitējis NHL komandā Karolīnas "Hurricanes". "Hurricanes" komandā pavadījis piecas sezonas, spēlējot arī komandas fārmklubā Šarlotas "Checkers". Vēlāk spēlējis arī Vašingtonas "Capitals" un Arizonas "Coyotes", kā arī AHL komandās Hēršijas "Bears", Tūsonas "Roadrunners" un Teksasas "Stars". 2017–18. gada sezonu iesācis KHL komandā Rīgas "Dinamo", bet noslēdza Vācijas hokeja līgas komandā Ķelnes "Haie". Savas karjeras pēdējās sezonas aizvadījis Čehijas Ekstralīgas komandās Piráti Chomutov, HC Bílí Tygři Liberec un BK Mladá Boleslav.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2014. gada Pasaules čempionātā un 2018. gada ziemas olimpiskās spēlēs.

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Ķelnes "Haie" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 5000 metri sievietēm

5000 metri sievietēm bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 10. februārī. Tajās bija pārstāvēti 12 sportisti no 10 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Nīderlandes sportiste Irēne Shautena (finiša laiks — 6:43.51), sudraba medaļu ieguva Kanādas sportiste Izabella Vīdemana (finiša laiks — 6:48.18), bet bronzas medaļu izcīnīja Martina Sāblīkova (finiša laiks — 6:50.09). Shautenai šī bija otrā zelta medaļa šajās olimpiskajās spēlēs. Shautena ar savu finiša rezultātu 6:43.51 laboja olimpisko rekordu.

Kvalifikācija 
 
Šajā disciplīnā bija pieejama 12 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 8 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie seši ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (7:20.00 vai 4:08.00 (3000 m)) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

Medaļu ieguvēji

Rekordi

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 10. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 20:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — valsts rekords;  — trases rekords.

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 12 sportisti no 10 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

5000 metri sievietēm
Žilbērs Brilē

Žilbērs Žans Marko Brilē (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. 2005. gada NHL draftā Brilē ar kopējo sesto numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Savas karjeras laikā spēlējis NHL komandās Kolumbusas "Blue Jackets", Edmontonas "Oilers" un Fīniksas "Coyotes", pārstāvējis Nacionālās līgas komandu Cīrihes "Lions", KHL komandas Jekaterinburgas "Avtomobilist", Zagrebas "Medveščak", Ņižņekamskas "Ņeftehimik", Čeļabinskas "Traktor", Pekinas "Kunlun Red Star" un Novosibirskas "Sibirj", kā arī spēlējis Polijas komandā TH Unia Oświęcim.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kolumbusas "Blue Jackets" spēlētāji
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Jekaterinburgas "Avtomobilist" spēlētāji
Zagrebas "Medveščak" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Čeļabinskas "Traktor" spēlētāji
Pekinas "Kunlun Red Star" spēlētāji
Novosibirskas "Sibirj" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Edmontonā dzimušie
Andrejs Zubarevs

Andrejs Zubarevs (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Zubarevs pārstāv KHL komandu Maskavas "Spartak". 2005. gada NHL draftā Zubarevu ar kopējo 187. numuru sestajā kārtā izvēlējās Atlantas "Thrashers".

Savas karjeras sākumā pārstāvējis Krievijas Superlīgas komandas Ufas "Salavat Julajev" un Kazaņas "Ak Bars". KHL pirmajās divās sezonās pārstāvējis Mitišču "Atlant". 2010–11. gada sezonā aizvadījis 4 mačus NHL komandā Atlantas "Thrashers". Vēlāk atgriezies KHL uz pārstāvējis "Atlant", "Salavat Julajev" un Sanktpēterburgas SKA. 2017. gadā ieguvis Gagarina kausu.

Krievijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis pirmo vietu 2014. gada Pasaules čempionātā. Ieguvis zelta medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Ufas "Salavat Julajev" spēlētāji
Kazaņas "Ak Bars" spēlētāji
Mitišču "Atlant" spēlētāji
Atlantas "Thrashers" spēlētāji
Sanktpēterburgas SKA spēlētāji
Maskavas "Spartak" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Gagarina kausa ieguvēji
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Ar Goda ordeni apbalvotie
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — iedzīšana sieviešu komandām

Iedzīšana sieviešu komandām bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā. 2022. gada 12. februārī notika ceturdaļfināla slidojums, bet 15. februārī pusfinālu un finālu slidojumi. Tajos bija pārstāvētas 8 ātrslidotāju komandas (25 sportisti) no 8 valstīm. Slidojumā varēja startēt komanda ar trim ātrslidotājiem, viņiem bija iespējas pieteikt arī vienu rezervistu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Kanādas ātrslidotāju komanda (fināla rezultāts — 2:53.44) — HIvani Blondēna, Valērija Maltē un Izabella Vīdemana. Sudraba medaļu izcīnīja Japānas ātrslidotāju komanda (fināla rezultāts — 3:04.47) — Ajano Sato, Miho Takagi un Nana Takagi. Savukārt bronzas medaļu ieguva Nīderlandes ātrslidotāju komanda (fināla rezultāts — 2:56.86) — Antuanete de Jonga, Mareike Grūnevauda, Irēne Shautena un Irēna Vista. Kanādai šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa šajā disciplīnā. Sacensību laikā divas reizes tika labots olimpiskais rekords. Sākotnēji to ceturdaļfinālā izdarīja Japānas komanda (rezultāts — 2:53.61), bet vēlāk Finālā A to vēlreiz laboja Kanādas komanda (rezultāts — 2:53.44).

Kvalifikācija 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 8 komandu kvotas, no katras valsts ne vairāk kā viena komanda. Sešas labākās valstu komandas kvalificējās pēc snieguma 2021.—2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņas, savukārt atlikušās divas komandu vietas kvalificējās pēc laika rezultātiem.

Medaļu ieguvēji

Rekordi

Rezultāts

Ceturdaļfināls  
Ceturdaļfinālā startēja visas 8 komandas. Komandas, kuras izcīnīja 1. — 4. vietu, kvalificējās pusfināliem, bet komandas, kuras ieguva 5. — 8. vietu kvalficējās C un D fināliem.

 Datums — 2022. gada 12. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 16:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — olimpiskais rekords.

Pusfināls 
Pusfinālu veidoja divi slidojumi, kur katrā startēja pa divām komandām. Katra pusfināla slidojuma labākā komanda kvalificējās finālam A (zelta un sudraba medaļu izcīņa), bet 2. vietas ieguvēji kvalificējās finālam B (bronzas medaļu izcīņai).
 
 Datums — 2022. gada 15. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 14:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 1. pusfināls

 2. pusfināls

Fināls 
Fināla kārtā notika četri slidojumi. Finālā A komandas sadalīja zelta un sudraba medaļas, finālā B notika bronzas medaļas izcīņa, finālā C komandas cīnījās par 5. un 6. vietu, bet finālā D komandas cīnījās par 7. un 8. vietu.
 
 Datums — 2022. gada 15. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 15:24 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — olimpiskais rekords.
 Fināls A

 Fināls B

 Fināls C

 Fināls D

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 25 sportisti (8 komandas) no 8 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

Iedzīšana komandām, sievietes
Gumainā cūknātre

Gumainā cūknātre (Scrophularia nodosa) ir augu suga cūknātru dzimtas cūknātru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, tostarp Latvijā, un Rietumāzijā mēreni mitrās vai pārmitrās, atklātās augtenēs, kā arī krūmājos un mežos.

Morfoloģija 
Gumainā cūknātre ir daudzgadīgs 50-120 cm garš lakstaugs ar gumveidīgu sakneni.

Stublājs ir stāvs, kails, četršķautņains, tas parasti ir vienkāršs vai tam ir maz zaru.

Lapas ir iegareni olveidīgas vai lancetiskas, 5-15 cm garas un 2-8 cm platas. Lapas gals ir smails, mala smaili zobaina, pamats ir ieapaļš vai sekli sirdsveidīgs. Lapas uz stublāja ir izvietotas pretēji un tām ir 1-2 cm garš kāts.

Ziedi ir izvietoti zaru un stublāju galā skrajā, skarai līdzīgā ziedkopā. Zieda kauss ir ļoti īss. Vainags ir saaudzis, divlūpains, augšdaļā tumšbrūns, pie pamata zaļgans. Auglis ir ieapaļi olveidīga divvāršņu pogaļa. Zied no jūnija līdz augustam.

Atsauces 

Cūknātres
Cūknātru dzimta
Panātru rinda
Latvijas flora
Spārnainā cūknātre

Spārnainā cūknātre (Scrophularia umbrosa) ir augu suga cūknātru dzimtas cūknātru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā un Rietumāzijā  upes palienēs un krastu nogāzēs, avotainās vietās. Latvijā ir sastopama ļoti reti - tikai Ventas ielejas īsā posmā, ziemeļos no sugas vienlaidu areāla.

Ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Morfoloģija 
Spārnainā cūknātre ir daudzgadīgs 80-140 cm garš lakstaugs ar stāvu, zarainu un kailu stublāju. Zarojums vairāk vai mazāk ir horizontāls. Stublājs un lapu kāts ir spārnains.

Lapas uz stublāja ir pretējas, iegareni olveidīgas, 4-12 cm garas un 2-5 cm platas. To pamats ir ieapaļš, gals smails, mala smaili zobaina. Apakšējās lapas ir kātainas, augšējās gandrīz sēdošas. 

Ziedi ir izvietoti zaru un stublāja galā grupās pa 3 skrajā žuburoņskarā. Kauss ir pie pamata saaudzis. Vainags divlūpains, zaļgani sarkanbrūns. Auglis ir ieapaļa divvāršņu pogaļa. Zied no jūlija beigām līdz septembrim.

Atsauces

Ārējās saites 

Cūknātres
Cūknātru dzimta
Panātru rinda
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Cūknātres

Cūknātres (Scrophularia) ir cūknātru dzimtas ģints, kurā ietilpst aptuveni 200 lakstaugu sugu. Lielākajai daļai cūknātru sugām ir raksturīgs četršķautņains stublājs, pretēji izvietotas lapas un divlūpains ziedu vainags. Šī ģints ir sastopama visā Ziemeļu puslodē.

Latvijā ir sastopamas divas cūknātru sugas:

 Gumainā cūknātre (Scrophularia nodosa) - bieži sastopama visā valsts teritorijā,
 Spārnainā cūknātre (Scrophularia umbrosa) -  sastopama tikai īsā posmā Ventas ielejā, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā.

Atsauces 

Cūknātres
Cūknātru dzimta
Panātru rinda
Ārstniecības indaine

Ārstniecības indaine (Vincetoxicum hirundinaria) ir mainīga izskata augu suga asklēpiju dzimtas indaiņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā un Rietumāzijā sausos upju krastos, pļavās, mežmalās, skrajos priežu mežos, bieži kaļķainās augsnēs. Latvijā ārstniecības indaine ir sastopama reti un nevienmērīgi: galvenokārt rietumu, centrālajā un dienvidaustrumu daļā. Valsts ziemeļdaļā nav konstatēta.

Šī suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

Uzskatāma par indīgu, jo satur glikozīdu maisījumu — vincetoksīnu.

Morfoloģija 
Ārstniecības indaine ir daudzgadīgs, 40–130 cm garš lakstaugs. Tai ir spēcīgs un zvīņains saknenis, raksturīgas daudzas saknes. Augs parasti veido nelielu ceru, īpaši atklātās vietās.

Stublājs ir stāvs, apaļš un apmatots. Lapas ir kātainas, uz stublāja izvietotas pretēji. Lapas plātne ir olveidīga, 6-10 cm gara un 2-4 cm plata. Lapas mala ir gluda, gals smails, pamats sirdsveidīgs.

Stublāja galā un lapu žāklēs var uzziedēt ziedu čemuri. Ziedu vainags ir balts. Auglis ir šaurs, aptuveni 2–4 cm garš somenis. Pie katras sēklas ir lidmatiņu pušķis. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

Atsauces

Ārējās saites 

Indaines
Asklēpiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — divnieki vīriešiem

Divnieki vīriešiem bija viena no 4 disciplīnām bobslejā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā. 2022. gada 14. februārī tika aizvadīts 1. un 2. brauciens, bet 15. februārī notika 3. un 4. brauciens. Olimpiskās medaļas tika pasniegtas, saskaitot visu braucienu rezultātus. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 30 bobslejistu komandas (61 sportists no 19 valstīm.

Pirmo reizi 2022. gada olimpisko spēļu laikā visas olimpiskās medaļas izcīnīja vienas valsts pārstāvji — Vācijas bobslejistu komandas. Olimpisko zelta medaļu ieguva Frančesko Frīdrihs un Torstēns Margiss (finiša laiks — 3:56.89), sudraba medaļu ieguva Johanness Lohners un Floriāns Bauers (finiša laiks — 3:57.38), bet bronzas medaļu ieguva Kristofs Hafers un Matiass Sommers (finiša laiks — 3:58.83). Frīdrihs ar Margisu aizstāvēja savu olimpisko zelta medaļnieku titulu, ko izcīnīja iepriekšējās 2018. gada Phjončhanas spēlēs. Savukārt pārējiem šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

Šajā disciplīnā startēja divas Latvijas bobslejistu komandas. Oskars Ķibermanis un Matīss Miknis izcīnīja 9. vietu (finiša laiks — 3:59.34), bet Emīls Cipulis un Edgars Nemme ieguva 17. vietu (finiša laiks — 4:00.90).

Kvalifikācija 
 
Bobsleja divnieku disciplīnā vīriešiem bija pieejamas 30 divnieku kvalifikājas kvotas. Kvalifikācija tika noteikta, pamatojoties uz pasaules rangu 2021./2022. gada sezonā no 2020. gada 15. oktobra līdz 2022. gada 16. janvārim. Pilotiem ir jābūt piedalījušies sešās dažādās sacīkstēs trīs dažādās trasēs un jābūt ierindotiem vismaz piecās no šīm sacīkstēm. Turklāt pilotam ir jābūt starp 50 labākajiem vīriešu sacensībās.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
Sportistēm bija jāveic četri braucieni. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot visu četru braucienu laikus kopā.

 Datums — 2022. gada 14. februāris (1. un 2. brauciens) un 15. februāris (3. un 4. brauciens)
 Sacensību sākuma laiks — 20:05 (1. brauciens), 21:40 (2. brauciens), 20:15 (3. brauciens) un 21:50 (4. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce (1. brauciens) — 
 Atsauce (2. brauciens) — 
 Atsauce (3. brauciens) — 
 Atsauce (4. brauciens) —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 61 sportists (30 komandas) no 19 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

dIVNIEKI
Kamila Valijeva

Kamila Valijeva (, , dzimusi ) ir tatāru izcelsmes Krievijas daiļslidotāja. 2022. gada Eiropas čempione, divkārtēja Krievijas čempionāta medaļniece (arī čempione 2022. gadā). Pašreizējā pasaules rekordiste īsajā, izvēles programmā, kā arī kopējā punktu summā, kopumā karjeras laikā uzstādījusi deviņus pasaules rekordus.

Piedalījusies  Pekinā, kur komandu sacensībās izcīnīja zelta medaļu. Olimpisko spēļu laikā tika izplatīta informācija, ka sportistes dopinga analīzēs 2021. gada decembrī tika atklāts trimetazidīns (var uzlabot sportista izturību) un uztura bagātinātāji.  Tika uzsākta izmeklēšana, pēc kuras tiks noteikts, vai Valijeva tiks apbalvota ar jebkādām Pekinas olimpiskajās spēlēs izcīnītām medaļām.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gadā dzimušie
Krievijas daiļslidotāji
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Daiļslidotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Sedžona (pilsēta)

Sedžona (, )

Dienvidkorejas pilsētas
Niks Bjugstads

Nikolass Džejs Bjugstads (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Bjugstads pārstāv NHL komandu Minesotas "Wild". 2010. gada NHL draftā Bjugstadu ar kopējo 19. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Floridas "Panthers".

2013. gadā debitējis Floridas "Panthers" komandā, kur pavisam aizvadījis septiņas sezonas. 2019. gadā viņš tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins", savukārt 2020. gadā uz Minesotas "Wild".

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2011. un 2017. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Floridas "Panthers" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
Minesotas "Wild" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Minesotā dzimušie
Kelvins de Hāns

Kelvins de Hāns (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada de Hāns pārstāv NHL komandu Čikāgas "Blackhawks". 2009. gada NHL draftā de Hānu ar kopējo 12. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Ņujorkas "Islanders".

Iepriekš pārstāvējis Ņujorkas "Islanders" un Karolīnas "Hurricanes" komandas.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis otro vietu.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Ņujorkas "Islanders" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sloupstails vīriešiem

Sloupstails vīriešiem bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou. 2022. gada 14. februārī tika aizvadītas kvalifikācijas kārtas, bet 16. februārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 31 sportists no 13 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja ASV sportists Aleks Hols (finiša rezultāts — 90.01 punkti). Sudraba medaļu arī izcīnīja ASV sportists Niks Gepers (finiša rezultāts — 86.48 punkti). Savukārt bronzas medaļu ieguva Zviedrijas sportists Jespers Tjaders (finiša rezultāts — 85.35 punkti). Holam un Tjaderam šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

Kvalifikācija sacensībām 
 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 30 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā big air vai sloupstailā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija
Kvalifikācijas sacensībās startēja 31 sportists. Viņiem tajās bija jāveic divi braucienu mēģinājumi. Par kuriem tika doti punkti. Par kvalifikācijas galveno rezultātu tika ņemts brauciens ar labāko punktu skaitu. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti pēc rezultāta.

 Datums — 2022. gada 14. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 13:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

Fināls 
Fināla kārtā startēja 12 labākās sportisti no kvalifikācijas kārtas. Šajā kārtā katram sportistam bija jāveic trīs brauciei par kuriem tika doti punkti. Fināla rezultātu veidoja labākā brauciena punkti.

 Datums — 2022. gada 16. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 9:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Sacensību tiesneši 

  Vincencs Verls
  Vegards Oje
  Čiho Takao
  Tobiass Gracs
  Šarlī Rojērs
  Viktorija Bītija
  Īans Mīders
  Filips Laross
  Ādams Frisels

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 31 sportists no 13 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

sloupstails vīriešiem
Suņi bruņinieki

Suņi bruņinieki (suņi — bruņinieki) ir vēstures literatūrā sastopams vārdu salikums, kas dažviet (padomju un Krievijas literatūrā, filmā "Aleksandrs Ņevskis") ieguvis epiteta nozīmi un ar kuru apdēvēti Vācu ordeņa bruņinieki. Šis vārdu salikums ir padomju vēsturnieku kļūdains vācu valodas salikteņa Reitershunde tulkojums krievu valodā (Псы-рыцари). Šo salikteni vāciski izmantojis Kārlis Markss savā Aleksandra Ņevska un Vācu ordeņa bruņinieku karam veltītajā manuskriptā. Reitershunde (Reiters — 'bruņinieku, jātnieku', Hunde — 'suņi') varētu tikt tulkots kā bruņinieku vai jātnieku bars vai varza (pēc līdzības ar suņu baru).

Atsauces 

Vācu ordenis
Idiomas
Laidu muiža

Laidu muižas () kungu māja ir agrākais muižas īpašnieku nams Laidu pagastā. Laidu muižas apbūve (pils, pārvaldnieka māja, ratnīca-klēts) un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.  Apbūve veidota simetriski ap pagalmu. Pilij abās pusēs, viena otrai pretī klēts-ratnīca un pārvaldnieka māja, kuras ar pili savieno vārti vienotā būvapjomā.
Ēkā atrodas Laidu pamatskola, kuru plāno slēgt 2022. gadā.

Vēsture 
Laidu muižu pēdējais Kurzemes bīskaps Magnuss 1562. gadā bīskaps to izlēņoja kambarkungam E. fon Ganckovam. 
Pēc Piltenes apgabala izveides tā piederēja  Manteifeļu dzimtai, no 17. gadsimta vidus Brinkenu dzimtai, 1720. gadā muižu ieguva Mirbahu dzimta, 1750. gadā Taubes dzimta. 
1797. gadā muižu ieguva Liepājas tirgotājs H. F. Bordēls, kurš nopirka arī muižnieka titulu un kļuva par fon Bordēliusu. No viņa 1808. gadā fon Manteifels nopirka muižu savai meitai Johannai fon Lambsdorfai, un turpmāk tā palika viņu īpašumā. Muižas kungu māja celta saimniecības ēkām no 1800. līdz 1810. gadam neoklasicisma stilā.

Pēc 1920. gada zemes reformas 1921. gada muižas centrā ierīkoja skolu.
Otrā pasaules kara gados ēkā 1945. gadā bija vācu armijas hospitālis, pēc kara beigām atkal pamatskola.

Atsauces 

Pilis Latvijā
Muižas Latvijā
Laidu pagasts
Arhitektūras pieminekļi Latvijā
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sloupstails sievietēm

Sloupstails vīriešiem bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou. 2022. gada 14. februārī tika aizvadītas kvalifikācijas kārtas, bet 15. februārī notika fināla sacensības. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 27 sportist9 no 16 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Šveices sportiste Matilde Gremo (finiša rezultāts — 86.56 punkti), sudraba medaļu ieguva Ķīnas sportiste Eilīna Gū (finiša rezultāts — 86.23 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Igaunijas sportiste Kellija Sildaru (finiša rezultāts — 82.06 punkti). Gremo šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa. Savukārt Sildaru izcīnīja pirmo olimpisko medaļu Igaunijai frīstaila slēpošanā olimpiskajās spēlēs.

Kvalifikācija sacensībām 
 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 30 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā big air vai sloupstailā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija
Kvalifikācijas sacensībās startēja 26 sportisti. Viņiem tajās bija jāveic divi braucienu mēģinājumi. Par kuriem tika doti punkti. Par kvalifikācijas galveno rezultātu tika ņemts brauciens ar labāko punktu skaitu. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti pēc rezultāta.

 Datums — 2022. gada 14. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 10:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

Fināls 
Fināla kārtā startēja 12 labākās sportistes no kvalifikācijas kārtas. Šajā kārtā katram sportistiem bija jāveic trīs brauciei par kuriem tika doti punkti. Fināla rezultātu veidoja labākā brauciena punkti.

 Datums — 2022. gada 15. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 9:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Sacensību tiesneši 

  Vincencs Verls
  Vegards Oje
  Čiho Takao
  Tobiass Gracs
  Šarlī Rojērs
  Viktorija Bītija
  Īans Mīders
  Filips Laross
  Ādams Frisels

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 27 sportisti no 16 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

sloupstails sievietēm
Māriuss Linnvīks

Māriuss Linnvīks (; dzimis ) ir norvēģu tramplīnlēcējs, 2022. gada olimpiskais čempions sacensībās uz lielā tramplīna.

Pasaules kausā debitējis 2015. gada decembrī, tomēr viņa nākamās sacensības šajā līmenī sekoja vien 2018. gada janvārī. Pirmo individuālo pjedestālu izcīnījis  Klingentālē. Neilgi pēc tam izcīnījis arī pirmo uzvaru pasaules kausā —  Garmišā-Partenkirhenē.

Linnvīks ir piedalījies 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kā arī vienā pasaules čempionātā (2021). Tāpat Linnvīks ir 2018. gada pasaules junioru čempions.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kauss

Vietas kopvērtējumā

Individuālās uzvaras

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Norvēģijas tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Norvēģijā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki tramplīnlēkšanā
Vinss Dans

Vinss Dans (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Dans pārstāv NHL komandu Sietlas "Kraken". 2015. gada NHL draftā Danu ar kopējo 56. numuru otrajā kārtā izvēlējās Sentluisas "Blues".

2017–18. gada sezonā debitējis Sentluisas "Blues" komandā. 2019. gadā izcīnījis Stenlija kausu. Pēc četrām sezonām "Blues" komandā, 2021. gadā Dans, līgas paplašināšanās drafta ietvaros, nonāca līgas Sietlas "Kraken".

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Sentluisas "Blues" spēlētāji
Sietlas "Kraken" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Railijs Šīens

Railijs Maikls Šīens (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Šīens pārstāv NHL komandu Sietlas "Kraken". 2010. gada NHL draftā Šīenu ar kopējo 21. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Detroitas "Red Wings".

Savas karjeras laikā pārstāvējis Detroitas "Red Wings", Pitsburgas "Penguins", Floridas "Panthers", Edmontonas "Oilers" un Bufalo "Sabres".

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Sietlas "Kraken" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sprints sieviešu komandām

Sprints sieviešu komandām bija viena no 12 disciplīnām distanču slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou, Džandzjakou slēpošanas centrā 2022. gada 16. februārī. Tajās bija pārstāvēti 54 sportisti (27 komandas) no 27 valstīm. Vienu komandu veidoja divas distanču slēpotājas. Katram no sportistiem bija jāveic 6 slēpojuma apļi 1,5 kilometru garumā.

Olimpisko zelta nedaļu šajā disciplīnā ieguva Vācijas sportistes Katarīna Henniga un Viktorija Karla (finiša laiks — 22:09.85), sudraba medaļu ieguva Zviedrijas sportistes Maja Dālkvista un Jonna Sundlinga (finiša laiks — 22:10.02), bet bronzas medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas sportistes Jūlija Stupaka un Natālija Ņeprjajeva (finiša laiks — 22:10.56).

Šajā disciplīnā startēja arī Latvijas slēpotāju komanda Kitija Auziņa un Estere Volfa. Viņas startēja pirmajā pusfināla kārtā, kur ieguva 11. vietu (finiša laiks — 26:46.26).

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Pusfināli 
Pusfinālā startēja visas 25 slēpotāju komandas. Komandas bija sadalītas divos pusfināla braucienos. No katra pusfināla brauciena 4 labākās komandas automātiski kvalificējās fināla kārtai. Vēl divas kvalifikācijas vietas finālam tika piešķirtas komandām ar labākajiem laika rezultātiem no tām kas nebija kvalificējušās finālam.

 Datums — 2022. gada 16. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 15:15 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 1. pusfināls
 — automātiskā kvalifikācija finālam;  — kvalifikācija fināla kārtai pēc labākā laika.

 2. pusfināls
 — automātiskā kvalifikācija finālam;  — kvalifikācija fināla kārtai pēc labākā laika.

Fināls 
Finālā startēja 12 slēpotāju komandas.

 Datums — 2022. gada 16. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 17:15 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 54 sportisti (27 komandas) no 27 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

sprints sieviešu komandām
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sieviešu stafete

Sieviešu stafete bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou 2022. gada 16. februārī. Tajās bija pārstāvēti 80 sportisti (20 komandas) no 20 valstīm. Komandu šajās sacensībās veidoja četras biatlonistes. Katrai biatlonistei bija jāveic 6 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Zviedrijas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:11:03.9) — Linna Pēšone, Mona Brūšone, Hanna Ēberga un Elvīra Ēberga. Olimpisko sudraba medaļu ieguva Krievijas Olimpiskās komitejas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:11:15.9) — Irina Kazakēviča, Kristīna Rezcova, Svetlana Mironova un Uļjana Ņigmatuļina. Savukārt bronzas medaļu ieguva Vācijas biatlonistu komanda (finiša laiks — 1:11:41.3) — Vanesa Foigta, Vanesa Hinca, Franciska Preisa un Denīze Hermane. Šī bija pirmā reize, kad Zviedrijas komanda izcīnīja zelta medaļu šajā disciplīnā.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 16. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 15:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 80 sportisti (20 komandas) no 20 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

stafete, sievietes
Asklēpiju dzimta

Asklēpiju dzimta (Asclepiadaceae) ir augu dzimta genciānu rindā, kurā ir galvenokārt tropu un subtropu joslā sastopami krūmi, puskrūmi un lakstaugi.  Izplatības centri ir Dienvidamerikā un Dienvidāfrikā. Šīs dzimtas pārstāvjiem ir raksturīga piensula, un lapas bez pielapēm, kā arī divdzimumu ziedi, kurus veido pa 5 saaugušas putekšņlapas, vainaglapas un kauslapas. Auglis parasti ir somenis.

Aplūkojot dzimtu plašā izpratnē, tajā ir ap 348 ģinšu un 2900 sugu. Latvijā ir konstatēta tikai 1 šīs dzimtas suga - ārstniecības indaine (Vincetoxicum hirundinaria).

Atsauces

Ārējās saites 

Asklēpiju dzimta
Genciānu rinda
Marija Rezgale

Marija Rezgale (dzimusi , mirusi ) bija latviešu komuniste un Tautas Saeimas (1940) deputāte.

Dzīvesgājums 
Izabella Marija Rezgale dzimusi  (pēc vecā stila — ) Valmieras apriņķa Meizakilas muižas (tagad Igaunijā) kalpa Anca Rezgal un viņa sievas Ievas, dzimušas Kažes ģimenē.

Pelnījusies gadījuma darbos, iedama laukstrādnieku gaitās Mazsalacas un Sēļu pagastos.

1922. gada janvārī iestājusies Komunistiskajā partijā, kļūdama par Vidienas organizācijas Rūjienas rajona biedri ar segvārdu "Stūrgalve". Vadījusi Sēļu pagasta partijas pulciņu «Atvase». Par revolucionāro darbību 1923. gada jūlijā arestēta un 1924. gadā notiesāta uz 3 gadiem ieslodzījumā. Pēc atbrīvošanas turpinājusi nelegālo darbību. Piedalījusies arī laukstrādnieku arodbiedrības Sēļu pagasta nodaļas darbā.

Sekojot brāļa Jāņa Rezgala (1892 - 1938 nošauts Ļeņingradā) aicinājumam, 1929. gada oktobrī aizbrauca uz Pleskavu, Padomju Savienībā, kur dzīvoja līdz 1930. gada septembrim.

Pēc atgriešanās Latvijā atkal iesaistījās pretvalstiskā darbībā, līdz viņu 1933. gada septembrī apcietināja otrreiz, notiesājot uz 4 gadiem spaidu darbos. Iznākusi по apcietinājuma 1937. gada janvārī, viņa pārcēlās uz Mazsalacu un strādāja gadījuma darbus - par šuvēju.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputāti no Vidzemes apgabala. Ievēlēta par LKP Valmieras apriņķa komitejas locekli. 1941. gada februārī pārcēlusies uz Valmieru, kur veica jaunizveidotās Valmieras apgabaltiesas locekles pienākumus.

1941. gada maijā smagi saslimusi un ievietota Valmieras slimnīcā. Pēc vācu uzbrukuma M. Rezgali evakuēja un nogādāja Jaroslavļas apgabalā, Padomju Savienībā, kur 1941. gada augustā viņa nomira. Apbedīta Jaroslavļas apgabala Kozas ciemā.

Atsauces 

1888. gadā dzimušie
Tautas Saeimas deputāti