joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Juris Bebris

Juris Bebris (1859–1951) bija latviešu skolotājs, publicists un rakstnieks. Ilgus gadus aktīvi darbojās Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijā kā pedagoģiskās literatūras referents, kā  kordiriģents vadīja vairākus korus.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1859. gada 6. aprīlī Cesvaines pagasta "Ludzēs" pareizticībā pārgājuša lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Kārzdabas pareizticīgo draudzes skolā, kuru beidza  1873. gadā un apguva skolotāja amatu Baltijas skolotāju seminārā Rīgā (1876-1881). 1880. gada II Vispārējos latviešu dziesmu svētkos Bebru Jura vadītais Baltijas Skolotāju semināra vīru koris ieguva godalgu.
Strādāja par Rucavas pagastskolas skolotāju (1881-1888), šajā laikā viņu iespaidojusi Rucavas mācītāja Kārļa Rīmšneidera personība. Vēlāk bija Palangas elementārskolas pārzinis (1888-1903) un Liepājas elementārskolas pārzinis (1903-1915). Palangā apprecējās ar tulkotāju Natāliju Riekstiņu (pseidonīms Bideru Natālija), viņiem piedzima pieci bērni.  

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma J. Bebris devās bēgļu gaitās uz Tērbatu, pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gadā atgriezās Liepājā, bija laikraksta "Kurzemes Vārds" un žurnāla "Jaunatnes Domas" redaktors (1919), Liepājas Latviešu biedrības priekšnieks (1919-1920). Latvijas Tautas padomes loceklis. 
Rakstīja par bērnu audzināšanu laikrakstos "Liepājas Atbalss", "Latvija", "Kurzemes Vārds", "Latvietis", "Latvijas Vēstnesis", žurnālos "Austrums", "Izglītības Ministrijas Mēnešraksts" un citur. 
Strādāja par Rīgas apriņķa tautskolu inspektoru (1920-1926), dzīvoja un strādāja Rīgā (1926-1933), vēlāk Asaros Rīgas Jūrmalā rakstīja atmiņu grāmatas. 

Miris 1951. gada 2. februārī Asaros, Jūrmalā. Apbedīts Asaru kapos.

Darbi 
Bebru Juris publicēja dzejoļus, stāstus, recenzijas, rakstus par valodniecību un pedagoģiju. Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas vasaras sapulcē 1896. gadā viņš sniedza bibliogrāfiski kritisku pārskatu par mācību un bērnu grāmatu izdošanu. Latviskojis I. Turgeņeva, N. Gogoļa, A. Čehova, P. Rozegera u.c. autoru darbus.
 Lietuviešu dainas (1894)
 A. Kronvalda "Dzimtenes mācība" (tulkojums no vācu valodas, 1922)
 "Dziedāšanas mācības metodika" (1922) 
 "Vēstures mācības metodika" (1925)
 "Dziesmu vācelīte" (dziesmu izlase skolām, veidota kopā ar Jēkabu Mediņu, Krišu Melnalksni un Āolfu Šilleru, 1925)
 "Ganuzēna darbi un nedarbi" (1942) 
 "Ganuzēns skolā un darbā" (1944).

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis 4. (1926) un 3. šķira (1933)  
 Lietuvas Vītauta Dižā ordenis (1939)
 Tēvzemes balva (1939)

Atsauces 

Latviešu rakstnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Madonas novadā dzimušie
Tautas padomes locekļi
Vitorijas kauja

Vitorijas kauja (, , , ) bija kauja Spānijas ziemeļos Napoleona karu Pireneju karu noslēgumā 1813. gada 21. jūnijā. Kaujas rezultātā Lielbritānijas, Spānijas un Portugāles apvienotais karaspēks Velingtonas hercoga vadībā sakāva Francijas karaspēku Žozefa Bonaparta vadībā, panākot uzvaru Pireneju karos un atspiežot Francijas karaspēku otrpus Pirenejiem.

Ārējās saites

Atsauces 

Kaujas Spānijas teritorijā
Kaujas ar Spānijas piedalīšanos
Kaujas ar Apvienotās Karalistes piedalīšanos
Kaujas ar Portugāles piedalīšanos
Kaujas ar Francijas piedalīšanos
19. gadsimta kaujas
Napoleona kari
Čaplins (filma)

"Čaplins" () ir 1992. gada filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Ričards Atenboro. Filma balstīta uz Čārlija Čaplina autobiogrāfisku grāmatu My Autobiography un kinokritiķa Deivida Robinsona grāmatu Chaplin: His Life and Art.

Filmas sižets seko  pazīstamā aktiera un režisora Čārlza Čaplina dzīvei no pašas bērnības līdz viņa nāvei 1977. gadā. Galvenās lomas atveido Roberts Daunijs jaunākais, Marisa Tomei, Dens Eirkoids, Penelope Anna Millere, Kevins Kleins, kā arī Čārlija meita Džeraldīna savas vecāsmātes Hannas lomā.

Filmas pirmizrāde notika Apvienotajā Karalistē 1992. gada 18. decembrī.

Skaņu celiņš 
Filmas skaņu celiņš tika izdots .

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
1981. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

1981. gada Pasaules čempionāts cīņas sportā abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā no 28. līdz 30. augustam Oslo (Norvēģija), bet brīvajā cīņā no 11. līdz 14. septembrim  Skopjē (Dienvidslāvija).

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Brīvā cīņa (vīrieši)

Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database 

19'81
1981. gads sportā
Sports Norvēģijā
Sports Dienvidslāvijā
Imperatoru klubs

"Imperatoru klubs" () ir 2002. gada drāma, kas balstīta uz Etana Kanina īsstāstu The Palace Thief. Filmas režisors ir Maikls Hofmans. Galvenās lomas atveido Kevins Klains, Emīls Hiršs, Embets Deividzs, Robs Morovs, Edvards Hērmans un Heriss Julins. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Ideālistisks pirmsskolas skolotājs Viljams Hunderts mēģina pāraudzināt jaunu skolnieku Sedžviku Bellu, kuram ir uzvedības traucējumi.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kalmārs un valis

"Kalmārs un valis" () ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Noa Baumbahs. Galvenās lomas atveido Džefs Denielss, Lora Linnija, Džese Eizenbergs, Ouens Klains, Viljams Boldvins un Anna Pakvina. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmas sižets notiek 1986. gadā Bruklinā, kur divi pusaudži Valts un Frenks cenšas aprast ar savu vecāku šķiršanos.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kinokomēdijas
Inese Ikstena

Inese Ikstena (dzimusi  Jūrmalā; mirusi  Rīgā) bija latviešu uzņēmēja, administratīvā darbiniece un politiķe, 13. Saeimas deputāte. Partijas "Latvijas attīstībai" biedre, Saeimā ievēlēta no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta. Viņai bija darba pieredze nevalstiskajā sektorā, publiskajā pārvaldē un privātajā sektorā, kā arī viņa bija eksperte labā pārvaldībā, e-lietās, finansēs, Eiropas projektos un fondos.

Dzīvesgājums 
1986. gadā pabeidza mācības Olaines 1. vidusskolā. 2002. gadā ieguva Sociālo zinātņu bakalaura grāds ekonomikā Latvijas Lauksaimniecības universitātē. 2014. gadā ieguva maģistra grādu valsts pārvaldē un uzņēmumu un iestāžu vadītāja kvalifikācijā Biznesa augstskolā Turība.

No 2010. līdz 2017. gadam I. Ikstena strādāja kā eksperte Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāta D — finanšu instrumentu un reģionālajā programmā Briselē (Beļģija). 2011. gadā bija vecākā konsultante Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijā. No 2011. līdz 2016. gadam bija arī padomes locekle Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijā.
2017. un 2018. gadā bija SIA "ACT" finanšu direktore un SIA "I&I Consulting" valdes priekšsēdētāja.

Mirusi 2021. gada 5. jūnijā pēc ilgstošas onkoloģiskas slimības.

Politiskā darbība 
I. Ikstena bija partijas "Latvijas Attīstībai" valdes locekle. 2018. gadā I. Ikstena tika ievēlēta 13. Saeimā no partiju apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta. I. Ikstena 13. Saeimā vadīja Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Parlamentārās asamblejas Latvijas delegāciju, ir E-pārvaldības apakškomisijas sekretāre, Ilgtspējīgas attīstības komisijas priekšsēdētāja biedre un darbojās Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā, Pašvaldību sistēmas pilnveidošanas apakškomisijā un Informācijas tehnoloģiju un inovatīvas uzņēmējdarbības apakškomisijā. 2019. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās.

Personīgā dzīve 
Precējusies ar Ēvaldu Ikstenu. Ģimenē uzauguši trīs bērni, viņu vidū kultūras žurnāliste un filozofe Eva Johansone.

Atsauces 

1968. gadā dzimušie
Jūrmalā dzimušie
2021. gadā mirušie
Rīgā mirušie
"Latvijas attīstībai" politiķi
13. Saeimas deputāti
Latvijas ierēdņi
Latvijas uzņēmēji
Biznesa augstskolas "Turība" absolventi
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Aplaupīt 30 minūtēs

"Aplaupīt 30 minūtēs" () ir 2011. gada melnā komēdija, kuras režisors ir Rubens Fleišers. Galvenās lomas atveido Džese Eizenbergs, Denijs Makbraids, Azizs Ansari, Niks Svardsons, Maikls Penja un Freds Vords. Filmas pirmizrāde notika .

Divi noziedznieki Dveins un Treviss, kuri tikai nesen sākuši nodarboties ar noziedzību, nolaupa picu piegādātāju Niku, piestiprina viņam pie krūtīm bumbu un piedraud, ka Nikam ir tikai pāris stundas, lai aplaupītu banku.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Katrīna Rudzīte

Katrīna Rudzīte (dzimusi 1991. gada 25. septembrī Liepājā) ir latviešu dzejniece.

Biogrāfija 
Pazīstama arī kā Katrīna Kuduma. Viņas debijas krājums Saulesizplūdums 2015. gadā saņēmis Latvijas Literatūras gada balvu kategorijā "Labākā debija". Piedalījusies Jauno autoru seminārā un Rakstnieku savienības organizētajos rakstniecības kursos. Dzejnieces rakstītās literatūras kritikas un viedokļa raksti publicēti žurnālā Satori, laikrakstos Kultūras Forums, Diena.  Darbojas sieviešu stendapā.

Bibliogrāfija

Dzeja 
 Saulesizplūdums. Rīga: Literatūras Kombains, 2014.
 Ērti pārnēsājami spārni. Rīga: Neputns, 2020.

Atsauces 

Latvijas dzejnieki
Kurjers (filma)

"Kurjers" () ir 2002. gada filma, kuras režisori ir Korijs Jūens un Luiss Leterjērs.

Filma ir par kurjeru Frenku Mārtinu, kas pārvadā kravas, neuzdodot liekus jautājumus, neprasot pasūtītāju vai saņēmēju vārdus un neinteresējoties par to, kas ir sūtījumā. Galvenās lomas atveido Džeisons Steitems, Šu Kī, Fransuā Berleāns un Mets Šulcs. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 2. oktobrī.

Filmai ir izdoti vairāki turpinājumi: "Kurjers 2" (2005), "Kurjers 3" (2008) un "Kurjers: Pilna jauda" (2015). Ir izdots arī televīzijas seriāls Transporter: The Series.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
Francijas filmas
20th Century Fox filmas
Debesu valstība

"Debesu valstība" () ir 2005. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un producents ir Ridlijs Skots. Galvenās lomas atveido Orlando Blūms, Eva Grīna, Gasans Masuds, Džeremijs Aironss, Deivids Tjūliss, Brendans Glīsons un Īeins Glens. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmas sižets notiek 12. gadsimtā, krusta karu laikā. Ibelīnas Balians ceļo uz Jeruzalemi, kur viņš sevi atklāj kā Jeruzalemes un tās iedzīvotāju aizstāvi.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Vācijas filmas
Drāmas
Ridlija Skota filmas
Melnais skaistulis

"Melnais skaistulis" () ir 1994. gada piedzīvojumu drāma, kas balstīta uz Annas Sevelas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore un scenārija autore ir Kerolaina Tompsone. Galvenās lomas atveido Šons Bīns un Deivids Tjūliss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā zirgs "Melnais skaistulis" stāsta savu autobiogrāfiju, filmas skatītājiem ļaujot iepazīties gan ar savu, gan ar citu zirgu un to saimnieku likteņiem.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Piedzīvojumu filmas
Drāmas
Džeks Hjūzs

Džeks Hjūzs (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2020) Hjūzs spēlē Nacionālā hokeja līgas kluba Ņūdžersijas "Devils" rindās.

Spēlētāja karjera 
Savu debiju Nacionālajā hokeja līgā Hjūzs aizvadīja 2019. gada 17. oktobrī. Viņš kļuva par trešo visu laiku jaunāko Ņūdžersijas "Devils" spēlētāju, kas atzīmējies ar rezultativitātes punktu. Debijas sezonā Hjūzs 61 spēlē atzīmējās ar 21 rezultativitātes punktu.

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā. Junioru vecumā bija 2018. un 2019. gada Pasaules U-18 čempionātu rezultatīvākais spēlētājs.

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Valters Dakša (izdevniecība)

Valters Dakša ir izdevniecība, kas dibināta 2017. gadā. Izdevniecība nodarbojas tikai ar dzejas grāmatu izdošanu. Izdevniecības dibinātājs un vienīgais īpašnieks ir eponīmais grāmatu kolekcionārs Valters Dakša. Izdevniecības izdotā Eināra Pelša izlase "Condom" grāmatu mākslas konkursā "Zelta ābele" saņēmusi speciālu balvu par novatorismu izdevējdarbībā. 2019. gadā izdevējs saņēma Ventspils domes Izcilības balvu.

Izdotās grāmatas 
 Einārs Pelšs, Demon Condom. Rīga: Valters Dakša, 2017.
 Einārs Pelšs, Rembo 2016. Rīga: Valters Dakša, 2018.
 Dainis Deigelis, Dievs beidz. Rīga: Valters Dakša, 2018.
 Kā pārvarēt niezi galvaskausā. Jauno dzejnieku antoloģija. Rīga: Valters Dakša, 2018.
 Linora Goraļika, Akmens papīra lapu tur / Камень удерживает бумагу. Rīga: Valters Dakša, 2018.
 Jeļena Glazova, Alkatība / Алчность. Rīga: Valters Dakša, 2019.
 Vasilijs Karasjovs (kā Reinis Sirmābols), Iekavas un komentāri. Rīga: Valters Dakša, 2019.
 Andis Surgunts, Es nekad nebiju redzējis dzejoli, kuram nosaukums ir Andis Surgunts. Rīga: Valters Dakša, 2021.
 Einārs Pelšs, Digi dīgi. Rīga: Valters Dakša, 2021.
 Krišjānis Zeļģis, Pieaugušie. Rīga: Valters Dakša, 2021.
 Anna Belkovska, Veranda. Rīga: Valters Dakša, 2022.

Atsauces 

Latvijas izdevniecības
Pūķa sirds

"Pūķa sirds" () ir 1996. gada asa sižeta piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Robs Koens. Galvenās lomas atveido Deniss Kveids, Deivids Tjūliss, Pīts Postlvaits, Dīna Mejere, Džūlija Kristija un Šons Konerijs. Filmas pirmizrāde notika  Ziemeļamerikā.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti".

Bruņiniekam un pūķu bendem Bouenam jāapvienojas ar pūķi Drako, lai apturētu ļauno karali, kam piešķirta daļēja nemirstība.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Piedzīvojumu filmas
Zēns strīpainajā pidžamā

"Zēns strīpainajā pidžamā" () ir 2008. gada vēsturiska traģēdija, kas balstīta uz Džona Boinesa tāda paša nosaukuma romānu (216 lpp.). Filmas režisors un scenārija autors ir Marks Hermans. Galvenās lomas atveido Eisa Baterfīlds, Džeks Skanlons, Deivids Tjūliss, Vera Fārmiga, Rūperts Frends un Deivids Heimans. Filmas pirmizrāde notika  Kārnegijas filmu festivālā.

Bruno ir astoņus gadus vecs puika, kura tēvs ir vācu koncentrācijas nometnes komandants. Kādu dienu Bruno iepazīstas un sadraudzējas ar ebreju zēnu Šmuelu, kas dzīvo šajā nometnē. Šī draudzība maina abu zēnu dzīves uz visiem laikiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Valkas iela (Rīga)

Valkas iela ir Rīgas iela Centra rajona Centra apkaimē. Valkas iela sākas pie krustojuma ar Ausekļa ielu un beidzas pie krustojuma ar Hanzas ielu, tā klāta ar asfalta segumu.

Vēsture 
Pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās Valkas iela ir sastopama 1867. gadā ar nosaukumu Mazā Palisādu iela. 1885. gadā tā ieguva Valkas ielas nosaukumu.

Ielu savienojumi 
Valkas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Ausekļa iela
 Veru iela
 Vīlandes iela
 Hanzas iela

Skatīt arī 
 Centra rajons
 Centrs

Ielas Rīgas centrā
Savādā spēle

"Savādā spēle" () ir 1994. gada vēsturiska filma, kas balstīta uz Ričarda N. Gudvina memuāriem Remembering America: A Voice From the Sixties. Filmas režisors un viens no producentiem ir Roberts Redfords. Galvenās lomas atveido Džons Turturo, Robs Morovs, Ralfs Fainss, Deivids Peimers un Pols Skofīlds. Filmas pirmizrāde notika .

Jauns jurists Ričards Gudvins izmeklē kādu televīzijas viktorīnas lietu, kurā, iespējams, gūta uzvara ar negodīgiem līdzekļiem. Viktorīnas uzvarētājs Čārlzs van Dorens ir viens no tiem cilvēkiem, kuru iesaisti krāpniecībā, ko Gudvins izmeklē.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gada filmas
ASV filmas
Dīvainās dienas

"Dīvainās dienas" () ir 1994. gada ASV zinātniskās fantastikas trilleris, kura režisore ir Ketrina Bigelova. Galvenās lomas atveido Ralfs Fainss, Andžela Baseta, Džuljeta Lūisa, Toms Saizmors, Vinsents D'Onofrio un Maikls Vinkots. Filmas pirmizrāde notika .

Sižets 
Filmas sižets norisinās 1999. gada pēdējās divās dienās Losandželosā. Lenijs Nero ir bijušais policists, kurš nu kļuvis par melnā tirgus pārstāvi. Lenijs nodarbojas ar SQUID disku pārdošanu; šie diski ļauj to lietotājam pieredzēt diskā ierakstītas emocijas un fiziskas sajūtas. Ar SQUID disku palīdzību Lenijs sāk izmeklēt kādas prostitūtas slepkavību; šī izmeklēšana noved pie konspirācijas atklāšanas.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Ketrinas Bigelovas filmas
Terminators: Genisys

"Terminators: Genisys" () ir 2015. gada filma, kuras režisors ir Alans Teilors. Galvenās lomas atveido Arnolds Švarcenegers, Džeisons Klārks, Emilija Klārka, Džajs Kortnijs, Dž. K. Simonss, Daio Okenaji, Mets Smits, Kortnijs B. Venss un Lī Bēngs Huns. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2015. gada 22. jūnijā.

Šī ir piektā filma "Terminatora" filmu sērijā. 2019. gadā tika izdota sērijas sestā filma — "Terminators: Tumšais liktenis", tomēr tas nav turpinājums filmai "Terminators: Genisys".

Sižets 
Pretošanās kustības līderis Džons Konors nosūta karavīru Kailu Rīzu 1984. gadā, kur Kaila uzdevums ir aizsargāt Konora māti Sāru no Skynet sūtītā terminatora. Ierodoties 1984. gadā Rīzs atklāj, ka pagātne tika mainīta un Sāra Konora sadarbojas ar terminatoru Т-800 cīņā pret Skynet sūtītu Т-1000.

Lomās 
 Arnolds Švarcenegers — terminators Т-800
 Džajs Kortnijs — Kails Rīzs
 Džeisons Klārks — Džons Konors
 Emilija Klārka — Sāra Konora
 Lī Bēngs Huns — terminators Т-1000 un citi aktieri

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Terminators
Kaldabruņas pilskalns

Kaldabruņas pilskalns (arī Vāveriešu vai Vāverēnu pilskalns) ir pilskalns Sēlijā, Rubenes pagastā, Jēkabpils novadā. Tas atrodas ap 2 km uz dienvidaustrumiem no Kaldabruņas, Jēkabpils—Ilūkstes ceļa kreisajā pusē pie daļēji pamestās Sēļu kapsētas.

Apraksts 
Pilskalns ierīkots savrupā 8-13 m augstā kalnā, kādas lielākas augstienes stūrī. Pilskalnam izlīdzināts, plānā noapaļota piecstūra formas plakums. Dažus metrus zem plakuma līmeņa visu pilskalnu apņem terase, kas izzūd vienīgi visstāvākajā dienvidrietumu malā. Pilskalna austrumu nogāzē zem pirmās terases ir konstatēta arī otra terase. Iespējams, ka senā ieeja pilskalnā atradusies tā ziemeļaustrumu pusē, jo tur ir konstatēts savdabīgs terases pārrāvums. Pilskalna dienvidrietumu un rietumu pakājē atradusies apmetne, kurā konstatēts līdz 0,7 m biezs kultūrslānis.

Pilskalna kultūrslānis līdz 0,6 m biezs. Satur švīkātās un gludās keramikas lauskas. Kultūrslānis apmetnē vietām sniedzas 0,7 m dziļi.

Pilskalnu pirmais reģistrējis un uzmērījis Ernests Brastiņš 1926. gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā. Elvīra Šnore izteikusi hipotēzi, ka Kaldabruņas pilskalnā varētu būt meklējams Jersikas valstī ietilpstošā Bebernines novada centrs. Tomēr vēlākie arheoloģiskie pētījumi šo hipotēzi ir noraidījuši, jo pilskalna datējums ir ievērojami agrāks.

1968. gadā Jāņa Graudoņa vadībā pilskalnā un apmetnē izdarīti nelieli šurfējumi kultūrslāņa un tā datējuma noskaidrošanai. J. Graudonis secināja, ka pilskalna apdzīvotība saistāma ar I gt. p.m.ē. otro pusi un m.ē. sākumu. Apmetne datējama ar nedaudz vēlāku laiku, kad pilskalns, iespējams, izmantots tikai kā patvēruma vieta briesmu brīžos.
Mūsdienās pilskalna apkārtne mežaina un uz dienvidiem no pilskalna arī pārpurvojusies.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 www.latvijas-pilskalni.lv

Pilskalni Sēlijā
Rubenes pagasts
1982. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

1982. gada Pasaules čempionāts cīņas sportā abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā no 9. līdz 12. augustam Katovicē (Polija), bet brīvajā cīņā no 11. līdz 14. augustam  Edmontonā (Kanāda).

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Brīvā cīņa (vīrieši)

Grieķu-romiešu cīņā vīriešiem

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database 

1982
1982. gads sportā
Sports Kanādā
Sports Polijā
The Good Place

The Good Place (latviski — Labā vieta) ir Maikla Šura veidots amerikāņu komēdijseriāls. Tā pirmizrāde notika 2016. gada 19. septembrī kanālā NBC.

Seriāla centrā ir Eleonora Šelstropa (Kristena Bella), kuru pēc nāves mūžīgā būtne Maikls (Teds Densons) iepazīstina ar Labo vietu — Paradīzei līdzīgu utopiju, kas veidota kā atlīdzība par tur nonākušo cilveku taisnīgo dzīvi. Eleonora saprot, ka Labajā vietā nonākusi kļūdas dēļ, un viņai jāslēpj savas morālās nepilnības, vienlaikus mēģinot kļūt par labāku un ētiskāku cilvēku. Seriālā spēlē arī Viljams Džeksons Hārpers, Džamīla Džamila un Manijs Džasinto, kuri atveido citus Labās vietas iemītniekus, un D'Arsija Kārdena kā Džaneta — mākslīga viszinoša būtne, kas spēj radīt jebko.

Seriāls ir guvis atzinību kritiķu vidū oriģinalitātes un aktieru darba dēļ. Pozitīvi tiek vērtēts arī sižeta pavērsiens pirmās sezonas beigās un ētikas un filozofijas radošais izmantojums. Seriāls 2019. gadā ieguva Pībodija balvu.

2018. gada decembrī NBC paziņoja par seriāla atjaunošanu, un tika uzņemta ceturtā sezona, kas ir arī pēdējā. Tās pirmizrāde notika 2019. gada 26. septembrī.

ASV televīzijas seriāli
Eshatoloģija

Eshatoloģija (, éskhatos — ‘pēdējais’) ir teoloģiska mācība par cilvēces galu, kā arī par pasaules galu un laika beigām. Daudzās reliģiskās mācībās eksistē pēcnāves dzīve un tās izpausme atkarībā no tā, kas ir darīts laicīgajā dzīvē. Tas ir atrodams, sākot jau ar seno ēģiptiešu Nāves grāmatu, tālāk sengrieķu mitoloģijā kā pazemes dieva Aīda valstība, kristietībā — debesis un elle. Slaveni ir arī Dantes Alegjēri darbs “Dievišķā komēdija” un tibetiešu nāves grāmatas.

Eshatoloģijā tiek apskatīta arī atsevišķa cilvēka pēcnāves dzīve. Piemēram, kristieši tic dvēseles eksistencei pēc nāves. Protestanti uzskata, ka cilvēku dvēsele uzreiz nonāk debesīs, bet katoļi domā, ka pēc nāves dvēsele nonāk šķīstītavā, kur tiek lemts par tās tālāko uzturēšanās vietu. Kristietībā saistībā ar pasaules galu tiek izmantotas frāzes “Tā Kunga diena”, “Tiesas diena” vai vienkārši “pasaules gals”.

Ārējās saites
Karloss Dario Aurelio

Karloss Dario Aurelio (spāņu: Carlos Darío Aurelio; dzimis 1976. gada 22. maijā) ir bijušais argentīniešu futbolists un treneris.

Biogrāfija

Spēlētāja karjera 
Dario Aurelio Argentīnā plašāk bija pazīstams kā spēlētājs, karjeru sākot Laplatas "Gimnasia" un spēlējot gan Itālijas "Brescia", "Cosenza" un SPAL, gan arī Skotijas "Livingston". Futbolista karjerā Aurelio spēlēja kā pussargs.

Trenera karjera 
Trenera karjerā 2018. gada pirmajā pusē Aurelio bija Fakundo Savas asistents Laplatas "Gimnasia". Sava par galveno treneri kļuva janvāra sākumā, taču jau pēc četrarpus mēnešiem tika atbrīvots no amata, 12 spēlēs spējot izcīnīt tikai divas uzvaras un piedzīvojot septiņus zaudējumus. "Gimnasia" sezonu Argentīnas augstākajā līgā pabeidza ar 27 punktiem 27 spēlēs, 28 komandu konkurencē samierinoties ar 23. vietu.

Aurelio par FK Liepāja galveno treneri tika apstiprināts 2018. gada augusta sākumā, amatā nomainot gruzīnu speciālistu Tamazu Pertiju. Argentīnietim bija Dienvidamerikas Futbola konfederācijas (CONMEBOL) licence, taču tā nebija derīga darbam Eiropā. Līdz ar to spēļu laikā speciālists nedrīkstēja atrasties uz komandas soliņa, tāpēc tobrīd liepājniekus vadīja Mareks Zuntners un pārējie vienības treneri.

Lai sakārtotu šīs formalitātes, bija nepieciešams pierādīt, ka Dienvidamerikā iegūtā kvalifikācija atbilst UEFA prasībām, taču no Argentīnas netika saņemta visa nepieciešamā informācija, tādēļ treneris Liepāju pameta.

Atsauces

Ārējās saites 
Transfermarkt profils

1976. gadā dzimušie
Buenosairesas provincē dzimušie
Futbola treneri
Argentīnas futbolisti
Argentīnas futbola treneri
Koriolāns (filma)

"Koriolāns" () ir 2011. gada kara drāma, kas balstīta uz Viljama Šekspīra tāda paša nosaukuma traģēdiju. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Ralfs Fainss. Citas lomas atveido Džerards Batlers, Vanesa Redgreiva, Braians Kokss, Džesika Česteina, Džons Kani, Džeims Nesbitss un Pols Džesons. Filmas pirmizrāde notika  Berlīnes filmu festivālā.

Romas ģenerālis Kaiuss Martiuss neslēpj savu nepatiku pret Romas cilvēkiem, tāpēc drīz vien viņš apvienojas ar savu lielāko ienaidnieku Tulusu Aufidiusu, lai ieņemtu un pārspētu Romas pilsētu.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Sunshine (1999. gada filma)

Sunshine () ir 1999. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Istvans Zabo. Galvenās lomas atveido Ralfs Fainss, Rouzmarija Herisa, Reičela Vaisa, Dženifera Ēle, Debora Kara Angera, Mollija Pārkere, Džeimss Freins, Džons Nevils un Mirjama Margo. Filmas pirmizrāde notika 1999. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

Filmā tiek sekots līdzi kādas Ungārijas ebreju ģimenes piecām paaudzēm un to liktenim 20. gadsimta laikā.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
Austrijas filmas
Vācijas filmas
Kanādas filmas
Ungārijas filmas
Drāmas
Edmunds Cepurītis

Edmunds Cepurītis (dzimis ) ir Latvijas politiķis, vides aizsardzības speciālists un 14. Saeimas deputāts. 2020. gadā ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās bijis ievēlēts par Rīgas domes deputātu no Progresīvie/Attīstībai/Par! kopējā saraksta. Vadījis Rīgas domes Mājokļu un vides komiteju. No 2019. gada 14. septembra līdz 2021. gada 4. septembrim kopā ar Antoņinu Ņenaševu bija viens no partijas "Progresīvie" līdzpriekšsēdētājiem.

E. Cepurīša profesionālā darbība ir saistīta ar vides aizsardzību un nevalstisko sektoru — viņš ir projektu vadītājs nodibinājumā "Vides izglītības fonds", kā arī valdes loceklis biedrībā "Zero Waste Latvija", kas iestājas par atkritumu piesārņojuma samazināšanu. Ir viens no debašu asociācijas "Quo Tu domā?" līdzdibinātājiem.

2018. gada Saeimas vēlēšanās Cepurītis kandidēja ar 6. numuru Rīgas vēlēšanu apgabalā, bet 2019. gada Eiropas parlamenta vēlēšanās viņš bija 4.numurs "Progresīvo" sarakstā. E. Cepurīša politiskās prioritātes ir atbildīga klimata un dabas aizsardzības politiku, kā arī taisnīgas nodokļu sistēmas ieviešana. Eiroparlamenta vēlēšanu kampaņā viņš uzsvēra nepieciešamību pāriet uz jaunu enerģijas sistēmu, "lai risinātu klimata krīzi un mazinātu Eiropas valstu atkarību no Krievijas", kā arī nepieciešamību risināt socioekonomiskās nevienlīdzības jautājumus.

Atsauces 

1991. gadā dzimušie
"Progresīvie" politiķi
14. Saeimas deputāti
Rīgas domes deputāti (2020—2025)
Latvijas vides zinātnieki
Latvijas Universitātes absolventi
Oņegins (filma)

"Oņegins" () ir 1999. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Aleksandra Puškina romānu "Jevgeņijs Oņegins". Filmas režisore ir Marta Fainsa. Galvenās lomas atveido Ralfs Fainss (viņš arī ir viens no filmas producentiem), Liva Tailere, Tobijs Stīvenss, Mārtins Donovans, Aluns Ārmstrongs, Heriete Voltera, Airēna Vorta un Lena Hedija. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Filmas sižets notiek 19. gadsimtā Sanktpēterburgā. Jevgeņijs Oņegins ir aristokrāts, kurš mantojis lielu īpašumu laukos. Tur viņš satiek jauno kaimiņu Ļenski, viņa līgavu Olgu un Olgas vecāko māsu Tatjanu. Jau no paša sākuma Oņeginu interesē Tatjana, tomēr abu attiecības neattīstās tik vienkārši, kā cerēts.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Mīlestības dienasgrāmata

"Mīlestības dienasgrāmata" () ir 1999. gada drāma, kas balstīta uz Grehema Grīna tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Nīls Džordans. Galvenās lomas atveido Ralfs Fainss, Džūliana Mora, Stīvens Rea un Džeisons Aizekss Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmas galvenais varonis Moriss Bendrikss izmisīgi cenšas noskaidrot, kāpēc viņa mīļotā sieviete Sāra viņu vairākus gadus iepriekš pameta.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Agnese Logina

Agnese Logina (dzimusi ) ir Latvijas mākslas zinātniece, kino kuratore kritiķe, kultūras politikas eksperte un politiķe. Patlaban A. Logina ir Rīgas domes deputāte un Rīgas Kino muzeja vadītāja un populārās kultūras pētniece.

Ieguvusi bakalaura grādu humanitārajās zinātnēs Amsterdamas Universitātes koledžā (2013) un Humanitāro zinātņu maģistra grādu mākslās Latvijas Kultūras akadēmijā (2016). Brīvi pārvalda angļu un latviešu valodu, sarunvalodas līmenī arī franču un nīderlandiešu.

Iepriekš nesekmīgi kandidējusi 13. Saeimas vēlēšanās kā Latgales saraksta līdere, kā arī 2019. gada Eiropas parlamenta vēlēšanās. 2020. gadā ievēlēta par Rīgas domes deputāti no "Progresīvie" un "Attīstībai/Par!" kopīgā saraksta. Rīgas domē darbojas arī kā Satiksmes un transporta lietu komitejas vadītāja vietniece.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1990. gadā dzimušie
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Latvijas mākslas zinātnieki
Rīgas domes deputāti (2020—2025)
Sarkanais pūķis (filma)

"Sarkanais pūķis" () ir 2002. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Tomasa Herisa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Brets Ratners. Galvenās lomas atveido Entonijs Hopkinss, Edvards Nortons, Ralfs Fainss, Hārvijs Keitels, Emilija Votsone, Mērija Luīza Pārkere un Filips Sīmors Hofmans. Filmas pirmizrāde notika . Filma veidota kā prīkvels 1991. gada filmai "Jēru klusēšana" un 2001. gada filmai "Hanibāls".

Vils Grehems ir FIB aģents, kuram ir unikālas spējas noķert sērijveida slepkavas. Vilam tiek dots uzdevums noķert noslēpumainu slepkavu, kurš zināms pēc iesaukas "Zobu feja"; viņam šajā misijā palīdz ieslodzīts tiesu psihiatrs Hanibāls Lekters.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
Vācijas filmas
ASV filmas
Reiz Brigē

"Reiz Brigē" () ir 2008. gada kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Mārtins Makdona. Galvenās lomas atveido Kolins Ferels, Brendans Glīsons, Ralfs Fainss un Klemense Poezija. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Gangsteris Rejs un viņa mentors Kens izgāž viņiem dotu uzdevumu. Nu abi tiek nosūtīti uz Beļģijas pilsētu Brigi, kur viņiem jāgaida sava nesaudzīgā priekšnieka Harija turpmākie norādījumi.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Bernard and Doris

Bernard and Doris ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir Bobs Balabans. Galvenās lomas atveido Sūzana Sarandona un Ralfs Fainss. Filmas pirmizrāde notika 2006. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

Filmā parādītas attiecības starp augstāko aprindu personību un filantropi Dorisu Djūku un viņas sulaini Bernardu Lafertiju.

Ārējās saites 

2006. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
Šahnaza Pehlevī

Šahnaza Pehlevī (, dzimusi 1940. gada 27. oktobrī)i Ir Irānas šaha Mohammada Rezā Pehlevī un viņa pirmās sievas, Ēģiptes princeses Fouzijas, pirmais bērns.

Agrīnā dzīve un izglītība 
Šahnaza Pehlevī dzimusi Teherānā 1940. gada 27. oktobrī. Viņa ir vienīgais Mohammada Rezā Pehlevī un viņa pirmās sievas princeses Fouzijas Fuadas bērns. Šahnaza ir kroņprinča Rezā Pehlevī, princeses Farahnazas Pehlevī, prinča Alī Rezā Pehlevī II un princeses Leilas Pehlevī pusmāsa — viņa trešās sievas Šahbanou Farahas Pehlevī četri šaha bērni. Viņas mātes vecvecāki bija Ēģiptes karalis Fuads I un karaliene Nazli; un viņas tēva vecvecāki bija Rezā Šahs Pehlevī un Irānas karaliene Tadža ol-Molouka. Viņa ir arī Ēģiptes ķēniņa Farouka I brāļameita un līdz ar to pēdējā Ēģiptes karaļa Fuāda II māsīca.

Šahnaza Pehlevī izglītojās Šveicē.

Personīgā dzīve 
Viņas pirmā laulība sešpadsmit gadu vecumā notika ar Ardezīru Zehedī 1957. gada 11. oktobrī, Golestānas pilī Teherānā. Viņš vienu reizi bija Irānas ārlietu ministrs un divas reizes Irānas vēstnieks ASV (1957—1964 un 1972—1979). Zehedī un viņa pirmo reizi tikās Vācijā 1955. gadā. Pārim ir viena meita, princese Zāra Mahneza Zehedī (dzimusi 1958. gada 2. decembrī, Teherānā). Viņi izšķīrās 1964. gadā.

Vēlāk Šahnaza 1971. gada februārī apprecējās ar Hosu Jahanbani, Irānas vēstniecībā Parīzē. Viņu laulība ilga līdz Jahanbanisa nāvei, 2014. gada aprīlī. Viņiem ir viens dēls Keihošrovs (dzimis 1971. gada 20. novembrī) un viena meita Fouzija (dzimusi 1973).

Tēva valdīšanas laikā Šahnaza veica ieguldījumus Honda velosipēdu un motociklu lauksaimniecības uzņēmumos un montāžas rūpnīcās.

Pēc 1979. gada revolūcijas 
Kopš Irānas revolūcijas Šahnaza Pehlevī ir dzīvojusi Šveicē.

Atsauces 

1940. gadā dzimušie
27. oktobrī dzimušie
Irānas cilvēki
Irānas augstākie vadītāji
Hercogiene (filma)

"Hercogiene" () ir 2008. gada drāma, kas balstīta uz Amandas Formanas sarakstīto biogrāfiju Georgiana, Duchess of Devonshire. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Sauls Dibs. Galvenās lomas atveido Kīra Naitlija, Ralfs Fainss, Šārlota Remplinga, Dominiks Kūpers un Heilija Atvela. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākie kostīmi"; tāpat filma tika nominēta kategorijā "Labākais mākslinieka darbs".

Filmas sižets norisinās 18. gadsimtā un tā pamatā ir Devonšīras hercogienes un aristokrātes Džordžiānas dzīvesstāsts.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Itālijas filmas
Francijas filmas
Drāmas
ASV romantikas filmas
Arizonas karogs

Arizonas karogs sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē Arizonas gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē vara ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī). 

Karoga augstums ir divas vienības, bet platums ir trīs vienības. Saules stari, augšpusē, ir sadalīti 13 vienādos segmentos, sākot ar sarkano krāsu un pārmaiņus ar dzelteno krāsu. Karoga centrā vara zvaigzne ir vienas vienības augstumā, bet pārējo karogu pārklāj zilā sekcija, kuras mērvienība ir vienu vienību augsta un trīs vienības plata. Sarkanās un zilās krāsas ir tādās pašas krāsās, kādas izmantotas uz Amerikas Savienoto Valstu karoga. Ieteicamais karoga izmērs ir četras reiz sešas pēdas ar zvaigzni kas ir divu pēdu augsta.

Vēsture 
Arizonas štata tīmekļa vietnē, muzejā un oficiālajos materiālos ir norādīti šādi Arizonas karoga pirmsākumi:  Čārlzs Vilfreds Hariss, Arizonas Nacionālās gvardes pulkvedis, 1910. gadā bija vienības šautenes komandas kapteinis. Šautenes sacensību laikā Perija Nometnē, Ohaio, Arizonas komanda bija vienīgā komanda bez jebkāda veida emblēmas. Pulkvedis Hariss bija atbildīgs par strēlnieku komandas karoga izveidi, kas 1917. gadā kļuva par Arizonas štata karogu. Zila un zeltaina ir Arizonas krāsas. Sarkanā un zeltainā ir krāsas, ko Koronado 1540. gada ekspedīcija veica pa septiņām Kibolas pilsētām. Zilais ir "brīvības zilais", kas identisks krāsai Amerikas Savienoto Valstu karogā, zvaigžņu laukā. Tā kā Arizona ir rietumu štats, lecošās saules stari šķita piemēroti. Tur ir trīspadsmit stari, kas ataino pirmatnējās "trīspadsmit kolonijas". Lielā vara zvaigzne identificē Arizonu kā lielāko vara ražotāju Amerikas Savienotajās Valstīs. "1917. gada 27. februārī likumdevējs pieņēma likumprojektu par šī karoga pieņemšanu par oficiālo Arizonas štata karogu, neskatoties uz atšķirīgajiem balsojumiem un gubernatora Kempbela atteikumam, likumprojektam pieliekot savu parakstu."

Atsauces 

Arizona
Karogi
ASV
Sedlecas osuārijs

Sedlecas osuārijs () jeb Visu Svēto baznīca (Hřbitovní kostel Všech Svatých) atrodas Čehijas pilsētas Kutna Horas Sedlecas rajona kapsētā. Osuārija interjerā izmantoti no 40 000 līdz 70 000 cilvēku kauli, no kuriem izveidotas kapelas dekorācijas un interjera priekšmeti.  

Kopš 13. gadsimta kapsēta ap kapelu kļuva par populāru apbedījumu vietu, jo vietējā klostera cisterciešu mūki pēc svētceļojuma atveda un izkaisīja kapsētas vietā zemi no Golgātas kalna Palestīnā. Tā kā vietas kapsētā trūka, tika uzbūvēta celtne, kurā tika glabāti no jaunierīkotajos kapu vietās izraktie kauli. 1784. gadā klosteris tika slēgts, bet kapelu un kapsētu nopirka Švarcenbergu dzimta. 1870. gadā Švarcenbergi pasūtīja kokgriezējam Františekam Rintam noformēt kapelu, izmantojot cilvēku kaulus, un osuārijs ieguva mūsdienu izskatu.

1970. gadā Jans Švankmajers radīja īsfilmu Kostnice veltītu Sedlecas osuārijam.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

Celtnes un būves Čehijā
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Čehijā
Centrālčehijas apgabals
Mēna

Mēna () ir Baltijas jūras sala Dānijas austrumos. Kopš 2017. gada Mēnas sala ir biosfēras rezervāts. Slavena ar Mēnas krīta klintīm, kas stiepjas jūras krastā 6 kilometru garumā, sasniedzot 128 metru augstumu. Salā vairākas senas baznīcas ar freskām - vecākā no tām celta 12. gadsimtā.

Ārējās saites 

Dānijas salas
Zēlandes reģions
Narvas aplenkums

Narvas aplenkums (, , ) bija Krievijas karaspēka uzbrukums Narvai Lielā Ziemeļu kara laikā, četrus gadus pēc krieviem neveiksmīgās Narvas kaujas. 1704. gada 9. augustā krieviem izdevās Narvu ieņemt. Sākās tās aizstāvju un civiliedzīvotāju slaktiņš, kuru pārtrauca Pētera I iejaukšanās. Pēc desmit dienām turpat Narvā tika parakstīts Narvas līgums, kura rezultātā Polijas—Lietuvas ūnijas Sandomežas konfederācija, kura atbalstīja Augustu II Stipro iestājās karā Krievijas pusē. Atlikušie Narvas pilsoņi septembrī rātsnamā zvērēja uzticību Pēterim I.

Ārējās saites 

Kaujas Igaunijas teritorijā
Kaujas ar Krievijas piedalīšanos
Kaujas ar Zviedrijas piedalīšanos
18. gadsimta kaujas
Lielais Ziemeļu karš
Narva
Hila (upe)

Hila (angļu: Gila River) ir 1044 km gara Kolorādo upes pieteka, kas plūst caur Ņūmeksiku un Arizonu, Amerikas Savienotajās Valstīs. Gar upi Amerikas pamatiedzīvotāji ir dzīvojuši vismaz 2000 gadus, nodibinot vairākas lauksaimniecības kopienas, pirms to 16. gadsimtā atklāja eiropieši. Tomēr līdz 19. gadsimta vidum kolonisti neapmetās uz pastāvīgu dzīvi pie Hila upes.

Atsauces 

Upes
Upes bez fotoattēla
Ziemeļamerikas upes
Koli nacionālais parks

Koli nacionālais parks () ir 1991. gadā izveidots nacionālais parks Somijas austrumos, Ziemeļkarēlijas reģionā, Pielinena ezera rietumu krastā. Nacionālā parka galvenais mērķis ir saglabāt Somijas tradicionālo līdumu zemkopību. Meža pļavās tiek uzturēti tradicionālie govju un aitu ganāmpulki.

Galerija

Ārējās saites 

Somijas nacionālie parki
Ziemeļkarēlija
1983. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

1983. gada Pasaules čempionāts cīņas sportā notika no 22. līdz 29. septembrim Kijivā (PSRS).

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Brīvā cīņa (vīrieši)

Grieķu-romiešu cīņa

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database 

1983
1983. gads sportā
Sports Ukrainā
Sports PSRS
Danu Spataru

Danu Spataru (; dzimis ) ir moldāvu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Moldovas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Spataru pārstāv Armēnijas Premjerlīgas kluba Ararat-Armenia sastāvā.

Biogrāfija

Klubu karjera 
Spataru savā futbolista karjerā spēlējis Moldovā, Rumānijā, Krievijā un Latvijā. 

Savu karjeru viņš uzsāka Moldovas klubā "Zimbru", kurā aizvadīja divas sezonas, gūstot četrus vārtus 61 līgas spēlē. Tad pārcēlās uz Rumāniju, kur spēlēja komandā Astra Giurgiu, kurā aizvadīja vienu sezonu. Pēc tam atkal atgriezās Moldovas klubā "Zimbru", kurā aizvadīja vienu sezonu, 36 līgas spēlēs gūstot 4 vārtus. 

2016. gadā pievienojās Bukarestes "Dinamo" komandai, aizvadot tajā divas spēles. 2017. gadā pārcēlās uz citu Rumānijas komandu Jasi "Politehnica", kurā aizvadīja 12 spēles, negūstot vārtus. Tad divas sezonas pavadīja Krievijā, FK Nizhny Novgorod komandā.

2019. gadā Spataru pievienojās FK Liepāja komandai.

Karjera nacionālajā izlasē 
Moldovas izlasē kopš 2014. gada Spataru aizvadījis 8 spēles, kurās nav izcēlies ar vārtu guvumiem. Pirms nacionālās izlases spēlējis arī jauniešu izlasēs. Moldovas U-17 izlasē aizvadījis 5 spēles, kurās guvis 1 vārtus. Trīs spēles aizvadījis arī Moldovas U-19 izlasē, negūstot vārtus, kā arī aizvadījis 13 mačus Moldovas U-21 izlasē, gūstot 2 vārtus.

Sasniegumi 
Zimbru Chișinău

 Moldovas kauss: 2013–14
 Moldovas Superkauss: 2014

Dinamo București

 Rumānijas Līgas kauss: 2016–17

Privātā dzīve 
Spataru ir Moldovas un Rumānijas dubultpilsonība.

Ārējās saites 
Transfermarkt profils

 1994. gadā dzimušie
 Moldovas futbolisti
Moldovas izlases futbolisti
 FK Liepāja spēlētāji
Svētās Mājas bazilika

Svētās Mājas bazilika () ir 16. gadsimta katoļu bazilika Itālijas pilsētā Loreto. Ievērojams Jaunavas Marijas pielūgsmes centrs. Daļa katoļu ticīgo uzskata, ka bazilikas kompleksā ietilpst Jaunavas Marijas māja, kuru enģeļi atnesuši no Nācaretes, caur Rijeku un Rekanati, uz Loreto.

Bazilika kā svētceļojumu objekts pazīstama vismaz no 14. gadsimta. Baznīcu gadsimtu gaitā veidojuši daudzi izcili arhitekti, tēlnieki un mākslinieki. To vidū — Džuliāno de Majano, Džuliano de Sangallo, Donato Bramante, Luidži Vanvitelli, Domenikino, Gvido Reni, Meloco da Forli, Luka Sinjorelli, Andrea Sansovino, Barlomeo Bandinelli un citi. Baznīcā atrodas arī no Libānas ciedra veidotā Loreto Melnā Madonna. Tā ir Romas pāvesta Pija XI kanoniski kronēta 1920. gadā, jo iepriekšējā bija gājusi bojā ugunsgrēkā.

Galerija

Ārējās saites 

 

Baznīcas Itālijā
Vilhelms Šreiners

Vilhelms Šreiners (1864—1936) bija vācbaltiešu ķīmiķis un diplomāts. Latvijas brīvības cīņu laikā bija pirmais Latvijas sūtnis Berlīnē un Prāgā (1919—1920).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1864. gada 25. decembrī.
Studēja Rīgas Politehniskās augstskolas Ķīmijas nodaļā, 1890. gadā iegūstot ķīmijas inženiera grādu. Līdz Pirmajam pasaules karam strādāja vairākos rūpniecības uzņēmumos, bija fabrikas direktors.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gada 18. novembrī Latvijas Pagaidu valdība īpašu uzmanību pievērsa attiecību noregulēšanai ar Vāciju, kurai piederēja faktiskā vara Latvijas teritorijā. 25. novembrī K. Ulmanis saņēma no Vācijas ģenerālpilnvarotā Augusta Vinniga paziņojumu: “Pagodinos prezidenta kungam paziņot, ka vācu valdība ir ar mieru provizoriski atzīt Latvijas tautas padomi par patstāvīgu varu un pagaidu valdību par tās izpildu komisiju (Vollzugausschuss) līdz tam laikam, kamēr miera konference izšķirsies par Latvijas nākotni saskaņā ar tautu pašnoteikšanās tiesībām.”

Pēc 1919. gada Aprīļa puča 12. maijā noturētajā Tautas padomes sēdē Šreiners bija tas, kas domubiedru vārdā prasīja, lai atgriežas darbā Tautas padomes ieceltā Ulmaņa valdība.
Latvijas pagaidu valdība viņu sūtīja uz Berlīni kā Latvijas pirmo pārstāvi; tam sekoja viņa iecelšana tādā pat amatā Prāgā. 1919. gada vasarā Šreiners ieradās Berlīnē un enerģiski un sekmīgi aizstāvēja Latvijas intereses, turēdamies pie pārliecības, ka Latvijas valsts ir arī vācbaltiešu tēvija, kura jāaizstāv ar visiem līdzekļiem pret katru ienaidnieku.

Viņš iekārtoja Latvijas pārstāvniecību un 1919. gada 18. novembrī sarīkoja pirmās Latvijas valsts dibināšanas svinības Berlīnē.
Pēc tam, kad pēc Latvijas brīvības cīņu beigām Latvijas valdība 1920. gada 15. jūlijā parakstīja līgumu par diplomātisko sakaru atjaunošanu starp Latviju un Vāciju, 1920. gada 22. oktobrī par Latvijas diplomātisko priekšstāvi Vācijā apstiprināja Dr. Oskaru Voitu, bet 1921. gada 18. aprīlī viņu iecēla par ārkārtējo sūtni un pilnvaroto ministru ar rezidenci Berlīnē.
Pēc atvaļināšanās no diplomātiskā dienesta Šreiners atgriezās Rīgā. Viņa vienīgā meita apprecējās ar Aviācijas skolas novērotāju nodaļas priekšnieku pulkvedi-leitnantu Frīdrihu Zute-Zuti (1886—1959).
Mūža nogalē Vilhelms Šreiners dzīvoja gluži privāti, ieņemdams Latvijas bankas pārstāvja vietu Slokas celulozes fabrikā. Viņa dzīves vieta bija Bāžciems pie Slokas, kur viņš ar savu kundzi mita pie savas precētās meitas.

1933. gadā Šreiners kopā ar Oto Nonācu publicēja memuārus «Pēc 18. novembra», kuros viņš vēstīja par savām diplomāta gaitām Berlīnē.

Miris 1936. gada 15. jūnijā.

Apbalvojumi 
 Triju zvaigžņu ordenis, III šķira.

Darbi 
 Pēc 18. novembra. Tautas Padomes locekļu memuāri. Valters un Rapa, 1933. — 199 lpp. (kopā ar Oto Nonācu)

Atsauces 

1864. gadā dzimušie
1936. gadā mirušie
Vācbaltu progresīvās partijas politiķi
Tautas padomes locekļi
Latvijas diplomāti
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kišiņevas "Zimbru"

Kišiņevas "Zimbru" ir Moldovas futbola klubs no Kišiņevas, kurš spēlē Moldovas Nacionālajā divīzijā, kas ir valsts augstākā līga. Klubs dibināts 1947. gadā.

No 1992. līdz 1996. gadam komanda kļuva par valsts čempioniem, bet 1997. gadā ieņēma otro vietu aiz saviem sīvākajiem konkurentiem FC Tiraspol.

Komanda ir izcīnījusi Moldovas kausu 6 reizes, ieskaitot vienu Moldovas Superkausu.

Dzelteni-zaļie savas mājas spēles spēlē "Zimbru" stadionā, kura ietilpība ir 10 400 sēdvietas.

Kopš komandas izveidošanas spēlētāju formas vienmēr ir bijušas zaļā un dzeltenā krāsā. Kluba pastāvēšanas vēsturē tam ir bijuši dažādi logo, kuros vienmēr ir bijusi zaļā un dzeltenā krāsa.

Sezonas

Dalība eirokausos 
UEFA Čempionu Līga

UEFA Kausu ieguvēju kauss

UEFA Eiropas līga

Stadions 

"Zimbru" stadions ir stadions Moldovā, Kišiņevā, kurš atklāts 2006. gada maijā, ar 10,400 sēdvietām. Tas atbilst UEFA un FIFA prasībām, kurā tiek aizvadītas vietējā čempionāta spēles un nacionālās izlases spēles. Tā ir arī mājvieta futbola klubam Kišiņevas "Zimbru".

Stadionā ir 250 VIP sēdvietas un 44 vietas žurnālistiem.

Celtniecība
Stadiona celtniecība ilga 27 mēnešus un izmaksāja 11 miljonus ASV dolāru.

Galerija

Atsauces

Ārējās saites
 Oficiālā mājaslapa 
 soccerway.com profils 

Moldovas futbola klubi
Katrīna Lielā (miniseriāls)

Katrīna Lielā () ir britu-amerikāņu četru sēriju miniseriāls. Tā scenārija autors ir Naidžels Viljamss, bet režisors Filips Mārtins. Seriāls veidots pēc Sky Atlantic un HBO Miniseries pasūtījuma. Galvenajā, Katrīnas Lielās, lomā ir Helēna Mirena.

Vairums filmas ainu uzņemts Lietuvā. Taču liela daļas filmēšanas notikusi arī Rundāles pilī, Latvijā, kur filmētas epizodes troņa istabā, pils gaiteņos un balle, kā arī ainas, kas notiek ārpusē uz pils kāpnēm. Atsevišķas epizodes uzņemtas Sanktpēterbugā (Pēterhofā), Gatčinā un Carskoje Selo.

Atsauces 

ASV televīzijas seriāli
Apvienotās Karalistes televīzijas seriāli
Adams Enrike

Adams Enrike (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2019) Enrike pārstāv NHL komandu Anahaimas "Ducks". Iepriekš Enrike ir spēlējis Ņūdžersijas "Devils" un AHL komandā Olbani "Devils".

Kanādas hokeja izlasē Enrike ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Anahaimas "Ducks" spēlētāji
Ontārio dzimušie
1985. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

1985. gada Pasaules čempionāts cīņas sportā abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā no 8. līdz 11. augustam Kolbotnā (Norvēģija), bet brīvajā cīņā no 10. līdz 13. oktobrim  Budapeštā (Ungārija).

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Brīvā cīņa (vīrieši)

Grieķu-romiešu cīņa

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database 

1985
1985. gads sportā
Sports Norvēģijā
Sports Ungārijā
Nurijevs. Baltais krauklis

"Nurijevs. Baltais krauklis" () ir 2018. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džūlijas Kavanahas grāmatu Rudolf Nureyev: The Life. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Ralfs Fainss. Citas lomas atveido Oļegs Ivenko, Adele Eksarčopolusa, Aleksejs Morozovs, Rafaēls Personazs, Luiss Hofmans, Sergejs Polunins un Maksimilians Grogorjevs. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā.

Filmas pamatā ir padomju baletdejotāja Rūdolfa Nurijeva dzīve, karjera un bēgšana no PSRS uz Rietumiem 1961. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Francijas filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
The Invisible Woman

The Invisible Woman ir 2013. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Klēras Tomalinas tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors un galveno lomu atveidotājiem ir Ralfs Fainss. Citas lomas atveido  Felisita Džonsa, Kristīna Skota Tomasa, Toms Holanders, Džoanna Skanlana un Džons Kavanahs. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā. Filmas pamatā ir patiesi notikumi.

Savas karjeras augstumos angļu rakstnieks Čārlzs Dikenss satiek daudz jaunāko Nelliju Ternanu, kura līdz pat Dikensa nāvei kļūst par viņa slepeno mīļāko.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
Anna Nele Āboliņa

Anna Nele Āboliņa (dzimusi  Rīgā, Latvijā) ir latviešu teātra, kino un seriālu aktrise.

2017. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas aktierkursu. Studējusi Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātē Baltu filoloģijas maģistrantūrā teātra zinātni teātra zinātnieces Silvijas Radzobes kursā.

Tēlojusi lomas uz vairāku teātru skatuves. Par lomām izrādē "Zenta Mauriņa. Dokumentālie sapņi", Paula Daniela izrādē "Mārtins Īdens" (Valmieras Drāmas teātris), Helēna izrādē "Jūras vējš" (Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris) tika nominēta 2018./2019. gada teātra balvai „Spēlmaņu nakts” kategorijā „Gada debija vai jaunais skatuves mākslinieks”.

Āboliņa ir no ievērojamas Latvijas aktieru dzimtas. Viņas vectēvs ir Tālivaldis Āboliņš, vecāmāte — Vera Singajevska, tēva brālis — Gundars Āboliņš.

Atsauce 

1994. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas aktieri
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi