Daugavas stadions (Rīga)

Daugavas stadions ir daudzfunkcionāls stadions Rīgā, Latvijā. Stadionā norisinās valsts mēroga futbola un vieglatlētikas sacensības, kā arī Vispārējo latviešu Dziesmu un Deju svētku deju lieluzvedumi.

Līdz 1990. gadu beigām stadiona tribīņu ietilpība bija vairāk nekā 10 000 cilvēku, taču, nojaucot vienu tribīni, tā samazinājās līdz 5562 sēdvietām. 
Kopš 2018. gadā noslēgtās rekonstrukcijas stadionā ir 10 461 sēdvietas. 

Kopš 1992. gada Daugavas stadionam ir Latvijas nacionālās sporta bāzes statuss. Līdz 2000. gadā tika uzcelts Skonto stadions, tajā savas mājas spēles aizvadīja Latvijas futbola izlase. Blakus stadionam atrodas ledus halle, divi futbola treniņlaukumi, tenisa korti, līdz 2009. gadam tajā atradās arī Latvijas Futbola federācijas galvenā mītne.

Vēsture 
Stadions dibināts 1927. gadā un piešķirts sporta organizācijai "Strādnieku sports un sargs". Tomēr vēl 1928. gadā nebija izvēlēta viņa celtniecības vieta. Stadiona projekts izgāja apspriešanu un būve sākās 1930. gadā. Uzbūvēja futbola laukumu, vieglatlētikas sektorus, skrejceļus un tribīnes no trim pusēm. Tajās bija sešas solu rindas un stāvvietas dažiem tūkstošiem skatītāju. Taču stadionu izmantoja maz, un pa visu 1933. gadu tā ieņēmumi bija tikai 618 latu. 1933. gadā likvidēja pastāvošo sporta organizāciju un nodibināja jaunu sporta biedrību "Latvijas arodorganizāciju sports", kas apsaimniekoja stadionu līdz padomju okupācijai 1940. gadā. Otrā pasaules kara laikā stadions izmantots netika.

1945. gadā tika izveidots sporta biedrības "Daugava" stadions, ko iekārtoja uz Rīgas pilsētas stadiona bāzes. 1949. gadā uzsākti sporta bāzes rekonstrukcijas darbi. Pie pārbūvētā sporta laukuma uzbūvēja tribīnes ar 5000 skatītāju sēdvietām. 1950. gadā atklāja jaunuzcelto sporta arēnu. Pēc gada pārbūvēja arī stadiona skrejceliņu un vieglatlētikas sektoru. Vēl pēc gada uzsāka esošo tribīņu pārbūvi un jaunās (Rietumu) tribīnes būvniecību pēc arhitekta Vladimira Šņitņikova projekta, būtiski palielinot skatītāju sēdvietu skaitu līdz vairāk nekā 10 800. 

1959. gadā tika iekļauts sporta kombinātā "Daugava". 1960. gadā stadiona teritorijā pabeidza mākslīgā ledus slidotavas būvniecību un atklāja Bērnu sporta skolu ar daiļslidošanas, ātrslidošanas, hokeja un vieglatlētikas nodaļām. 1978. gadā atkārtoti nojauca un 1982. gadā atklāja pēc Viktora Rimšas projekta no jauna uzcelto Rietumu tribīni ar palielinātu skatītāju ietilpību, bet 1983. gadā — viņa projektēto bobsleja estakādi. 1980. gadā uzbūvēja vieglatlētikas manēžu, vēlāk arī basketbola un volejbola laukumus.

1992. gada 27. februārī BASB "Daugava" pārveidoja par Valsts Bezpeļņas organizāciju "Daugavas stadions".  organizācijai piešķīra Nacionālās sporta bāzes statusu. 1996. gadā veikti centrālās arēnas skrejceliņu un komunikāciju, vieglatlētikas manēžas, tenisa laukuma un futbola laukuma kapitālais remonts un renovācija. 1999. gadā demontētas stadiona ziemeļu, austrumu un dienvidu tribīnes, kas samazināja skatītāju vietu daudzumu līdz 5683, pēc Andas Ārgales projekta tika atjaunota un pārbūvēta ledus halle.

2008. gadā tika veikta centrālās arēnas vieglatlētikas skrejceļu un sektoru renovācija. 2014. gadā stadionam piešķirts otrās kategorijas Starptautiskās Vieglatlētikas federāciju asociācijas sertifikāts, kas ļauj stadionā rīkot starptautiska līmeņa vieglatlētikas sacensības. Futbola stadionam ir 4. līmeņa UEFA sertifikāts, kas ļauj tajā rīkot Eiropas līgas līmeņa sacensības.

Kopš 2018. gada šajā stadionā spēles aizvada Latvijas futbola izlase.

Rekonstrukcija 
 tika uzsākti stadiona rekonstrukcijas darbi, bet 2018. gada 15. maijā tika noslēgta pirmā rekonstrukcijas kārta, kuras laikā rekonstruēja rietumu tribīni un iekštelpas, kā arī uzbūvēja ziemeļu un dienvidu tribīni. Rekonstrukcijas laikā stadiona ietilpība tika palielināta līdz 10 461 sēdvietām. Rekonstrukcijas darbi ar pārtraukumiem paredzēti līdz 2022. gadam. 2019. gada septembrī tika noslēgts līgums par ledus halles būvniecību, ar nokavēšanos tā tika pieņemta ekspluatācijā 2021. gada maijā nepilnu nedēļu pirms paredzētā pasaules hokeja čempionāta sākuma kā izlašu treniņu vieta. Tomēr 2021. gada rudenī, kad Rīgā viesojās FIFA prezidents Džanni Infantīno, viņš izteicās, ka "Daugavas" stadions neesot piemērots futbola atmosfēras baudīšanai, un sacīja, ka valstij vajadzīgs jauns moderns stadions.

Objekti 
 Rietumu tribīne (5562 sēdvietas)
 Ziemeļu tribīne
 Dienvidu tribīne

 Centrālā arēna:
 400 m garš skrejceļš ar 8 celiņiem
 4 tāllēkšanas bedres (2x6m)
 lodes grūšanas sektors (R=25m)
 diska un vesera mešanas sektors (L=100m)
 2 šķēpa mešanas sektori (L=100m)
 kārtslēkšanas sektors (L=50m; 6x6m)
 augstlēkšanas sektors (L=40m; 5x5m)
 futbola laukums (60x100m)
 Rezerves vieglatlētikas laukums (50x80m):
 100m garš skrejceļš ar 4 celiņiem
 vesera un diska mešanas sektors (L=80)
 2 šķēpmešanas sektori (L=80)
 1 tāllēkšanas bedre (2x6m)
 1 lodes grūšanas sektors (R=25m)
 1 sporta laukums (30x40m)
 Treniņu futbola laukums (69x92m)
 Treniņu futbola laukums (50x80m)
 Bobsleja trases estakāde (6x120m)
 Divi tenisa laukumi ar sarkanā tenisita segumu (36x18m)
 Ledus halle (30x60m)

Notikumi 
 2008. gada 18.-19. oktobrī Daugavas stadionā tika uzstādīts Ginesa pasaules rekords kategorijā "Vislielākais dalībnieku skaits, kas 24 stundās piedalās 100 metru stafetes skrējienā". Skrējiens bija veltīts Latvijas Republikas 90 gadu jubilejai. Stafetes skrējienā piedalījās 3807 cilvēki. Rekords apstiprināts 2009. gada 6. jūlijā.

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites 

 Daugavas stadiona mājaslapa

Futbola stadioni Latvijā
Vieglatlētikas stadioni Latvijā
Celtnes un būves Rīgā
Grīziņkalns
Augusta Deglava iela