Ventspils

Ventspils () ir viena no desmit Latvijas valstspilsētām, liela Baltijas jūras ostas pilsēta. Tās nosaukums cēlies no Ventas upes, kas plūst cauri pilsētai. Ar gandrīz 41 tūkstoti iedzīvotāju Ventspils ir sestā lielākā pilsēta valstī.

Ventspils ir nozīmīga ar savu neaizsalstošo ostu, kurā tiek pārkrauts liels daudzums naftas, kālija sāls un citu resursu. Galvenais pilsētas ieņēmumu avots ir tranzīts, kas ir ļāvis pilsētai strauji attīstīties pēc Latvijas neatkarības atgūšanas.

Vēsture 

Līdz 1230. gadam Ventas upes grīva bija kuršu ķēniņa Lamekina valsts sastāvā ar nosaukumu Saggara. Winda kā Livonijas ordeņa pils Ventas grīvā pirmoreiz minēta 1290. gadā, bet baznīca 1298. gadā. Livonijas ordeņvalsts laikos Ventspils bija Hanzas savienības locekle.

Kurzemes un Zemgales hercogistes, sevišķi hercoga Jēkaba laikā (1642-1682) bija svarīga ostas pilsēta un kuģubūves centrs. Šajā laikā tika uzbūvēti 44 karakuģi un 79 tirdzniecības kuģi, no kuriem daļa tika pārdoti citām Eiropas valstīm. Pēc Lielā Ziemeļu kara ievazātajā mēra epidēmijā 1710. gadā gāja bojā vairums pilsētas iedzīvotāju, pilsēta panīka un tās ienākumu pamatavots bija zvejniecība. 
Pēc 1795. gada hercogistes inkorporācijas Krievijas impērijā tā bija Ventspils pilskunga tiesas (Hauptmannschaft Windau) centrs un visas Ziemeļkurzemes pārvaldes centrs. 1904. gadā atklāja Ventspils-Ribinskas dzelzceļa līniju un eksportosta tika pārcelta uz Ventas upes labo krastu, kur uzbūvēja lielu labības elevatoru un saldētavu sviesta uzglabāšanai. 
Pilsētas uzplaukumu pārtrauca Pirmais pasaules karš, kad karadarbības dēļ Krievijas varas iestādes steidzīgi evakuēja vērtīgas ostas iekārtas un lielu daļu iedzīvotāju. 
Pēc Otrā pasaules kara Ventspils kļuva par PSRS tranzīta un zvejniecības ostu, bet vēlāk par lielāko PSRS naftas un naftas produktu eksportostu. 
 
Kopš Latvijas neatkarības atgūšanas notika strauja pilsētas un ostas attīstība, Ventspils veidojās ne vien par attīstītu tranzīttirdzniecības, bet arī par iecienītu tūrisma vietu.

Iedzīvotāji

Etniskais sastāvs

Tautas skaitīšanas dati (1863-2011)

Venti 
2011. gada oktobrī Ventspils pilsēta laida apgrozībā savu valūtu — ventus — ar 6 dažādiem nomināliem: 5; 10; 20; 50,100 un 500. 100 ventu atbilda 1 Latvijas latam, bet tie neaizstāja Latvijas nacionālo valūtu latu. Šobrīd 100 ventu atbilst 1 €, bet neaizstāj vienoto Eirovalūtu.

Venti ir nemonetārs norēķināšanās līdzeklis Ventspilī. Venti ir vietējā naudas vienība, kas sniedz privilēģijas, apmeklējot dažādas aktīvās atpūtas un izklaides vietas, tūrisma objektus un kafejnīcas Ventspilī. Uz visām ventu naudas zīmēm ir attēlotas govis, kuras savulaik veidojuši ievērojamākie Latvijas mākslinieki starptautiskajam mākslas un mecenātisma projektam "Ventspils Govju parāde 2002". Uz ventiem attēlotās govis ir izvietotas Ventspils pilsētvidē un joprojām ir tūristu iecienītākie apmeklēšanas objekti.

Ventspilī dzimuši 
 Freds Rebels (dzimis Paulis Sproģis; 1886—1968), burātājs, dēkainis
 Teodors Spāde (1891—1970), Latvijas jūras kara flotes komandieris (1931-1940), admirālis
 Jānis Tīdemanis (1897—1964), gleznotājs
 Fricis Kaņeps (1916—1981), futbolists
 Imants Ramiņš (1943), komponists
 Baiba Rivža (1949), politiķe
 Andris Daņiļenko (1959), mūziķis
 Ģirts Valdis Kristovskis (1962), politiķis
 Zane Jančevska (1964), aktrise
 Sandis Prūsis (1965), bobslejists
 Gundars Vētra (1967), basketbolists
 Ēriks Rags (1975), šķēpmetējs
 Jānis Stībelis (1976), dziedātājs
 Gatis Gūts (1976), bobslejists
 Sandis Buškevics (1977), basketbolists
 Normunds Pūpols (1984), augstlēcējs
 Ingus Janevics (1986), soļotājs

Skatīt arī 

 Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Ventspilī

Tēls kultūrā 
Krievu dzejnieks Antons Ņečajevs Ventspils pilsētai veltīja dzejoļu ciklu "Dzintara mākonis".

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 

 Pilsētas mājaslapa
 Ventspils fotogrāfijas
 Fotopastaiga pa Ventspili
 Ventspils augsto tehnoloģiju parks
 Ventspils portāls par un ap dzīvi Ventspilī

Kurzeme
 
Hanzas pilsētas