Krimas platforma

Krimas platforma (, ) ir starptautisks Ukrainas starptautisko partneru konsultāciju un darbību koordinēšanas formāts, lai novērstu Krievijas Federācijas veikto Krimas okupāciju 2014. gadā, tās sekas un draudus, un panāktu pussalas atgriešanos Ukrainas kontrolē.

Kas ir Krimas platforma 
Krimas platforma apvieno nacionālos un starptautiskos Ukrainas pussalas deokupācijas centienus.

Krimas platforma darbojas piecās prioritārās jomās:

 Krimas statusa izmaiņas neatzīšanas starptautiskās politikas konsolidācija;
 sankciju efektivitāte, apvedceļu stiprināšana un bloķēšana;
 cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību aizsardzība;
 nodrošināt drošību Azovas-Melnās jūras reģionā un ārpus tā, aizsargājot kuģošanas brīvības principu;
 okupācijas vides un ekonomisko seku pārvarēšana.

Krimas platforma joprojām ir atvērta pievienošanās procesam. Tas nozīmē, ka Ukraina aicina visas valstis piedalīties tās darbā un koncentrēties uz aspektiem, kuri ir prioritāte to ārpolitikā: cilvēktiesību aizsardzība, kuģošanas brīvība, starptautiskās tiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, vides aizsardzība, kultūras, izglītības, reliģiskās cilvēktiesības.

Dibināšanas samits un Starptautiskās Krimas platformas dalībnieku kopīgā deklarācija 
Krimas platformas dibināšanas samits notika 2021. gada 23. augustā Kijivā. Tas kļuva par platformas pirmo pasākumu augstākajā politiskajā līmenī un oficiāli uzsāka tās darbību.

Samitā uzstājās Ukrainas prezidents, Augstākās Radas priekšsēdētājs, premjerministrs, Krimas tatāru tautas līderis, ārvalstu delegāciju vadītāji, Krimas platformas ekspertu tīkla pārstāvis. Samitā piedalījās 46 valstis un starptautiskās organizācijas.

Samita laikā notika 4 paneļdiskusijas par sekojošām tēmām:

 Neatzīšanas un sankciju politika
 Drošības izaicinājumi
 Cilvēktiesību aizsardzība pagaidu okupētajā Krimā
 Krimas tatāru tautas tiesību atjaunošana

Krimas platforma turpinās darboties paralēli vairākos līmeņos:

 Starpvaldību
 Parlamentārā
 Ekspertu

Starptautiskās Krimas platformas dalībnieku kopīgā deklarācija ir ne tikai platformas oficiāla palaišana. Tā atkārtoti apstiprināja formulas "Krima ir Ukraina" nemainīgumu, nosodīja Krievijas Federācijas noziegumus Krimā un ta apkārtnē, iezīmēja Ukrainas pussalas deokupācijas starptautiskās politikas parametrus.

Krimas platformas un ekspertu tīkla parlamentārā dimensija 
Ukrainas Verhovna Rada sadarbībā ar NATO Parlamentāro Asambleju izveidoja atbalsta grupas Krimas platformai Latvijas un Lietuvas parlamentos.

2021. gada 6. augustā Kijivā notika Krimas platformas ekspertu tīkla dibināšanas forums. Tai jau ir pievienojušies vairāk nekā 200 Ukrainas un ārvalstu neatkarīgie eksperti un zinātnieki no 33 valstīm.

Tīkls nodrošinās pastāvīgu uzraudzību un rūpīgu situācijas analīzi okupētajā Krimas pussalā, Melnajā un Azovas jūrā, izstrādās saturīgas idejas un priekšlikumus Krimas platformas prioritārajās jomās un sniegs profesionālus ieteikumus par Krimas deokupācijas nacionālo un starptautisko politiku.

Krimas platformas unikalitāte 
Krimas platformas samits ir pilnīgi unikāls starptautisks notikums, ņemot vērā augstos kvantitatīvos un kvalitatīvos rezultātus, kuri ir sasniegti, pateicoties ieguldītājiem cilvēkresursiem, institucionālajiem un finanšu resursiem.

Pirmkārt, Krimas platforma pārsniedza visu iepriekšējo Ukrainas starptautisko pasākumu rezultātus pēc augsta līmeņa delegāciju skaita, kas bija pārstāvētas tās Samitā. «Sauso ciparu» valodā: Krimas platformas samitā piedalījās 46 oficiālās delegācijas, no kurām 14 vadīja valstu un valdību vadītāji, 2 — parlamentu vadītāji, vairāk nekā desmit ministru un valdību locekļu līmenī, 4 — starptautisko organizāciju vadītāji.

Otrkārt, Krimas platformas unikalitāte atspoguļojas tās koordinācijas un konsultatīvā formāta novitātē,, proti, tās trīs līmeņi — starpvaldību, parlamentu sadarbības un ekspertu. Pateicoties šai īpašajai struktūrai, katrs no Krimas platformas līmeņiem var stiprināt un papildināt viens otru. Šis ir pirmais starptautiskais formāts Ukrainas vēsturē, kas papildus diplomātu centieniem ietver būtiskas parlamentārās un ekspertu diplomātijas sastāvdaļas.

Visbeidzot, Krimas platformas samitā Ukraina ir parādījusi savu vadību reģionālā līmenī kā valsts, kas ierosina nestandartamehānismus konfliktu risināšanai situācijā, kad tradicionālās diplomātijas instrumenti nedarbojas. Krimas platformas samits piesaistīja ievērojamu Ukrainas un pasaules mediju uzmanību. Pasākumā tika akreditēti 370 žurnālisti, no kuriem 170 bija ārvalstu.

5 fakti par Krimas platformas dalībniekiem 
1.23.augustā Kijivā Krimas platformas dibināšanas samitā piedalījās 46 valstis un starptautiskās organizācijas.

2. Starp tiem:
 3/4 Eiropas kontinenta valstis;
 ES un NATO kā iestādes;
 7/7 G7 valstis;
 27/27 ES valstis;
 30/30 NATO valstis;
 Ļubļinas trīsstūris (Ukraina, Polija, Lietuva);
 Asociētā trijotne (Ukraina, Gruzija, Moldova);
 visi Ukrainas kaimiņi (izņemot Baltkrieviju un Krievijas Federāciju);
 4/7 Kontinentu.

3. Visi delegāciju vadītāji neatkarīgi no līmeņa ir pilnvaroti oficiāli pievienot savas valstis Krimas platformai un pieņemt deklarāciju.

4. Krimas platformas deklarācija ir atvērta arī pēc samita, tāpēc platformas dalībnieku loks turpinās augt.

5. Samitā oficiāli tika izveidota Krimas platformas darbība (starpvaldību, parlamentu un ekspertu) visos līmeņos, kas turpināsies līdz brīdim, kamēr pussala tiks atgriezta Ukrainas valdības kontrolē.

Atsauces 

Krima