1993. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1993. gada notikumi Latvijā.

Valsts amatpersonas

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Latvijas Radio kļuva par Eiropas Raidorganizāciju Savienības (EBU) biedru.
 26. janvāris — Ārkārtas Sinode par Latvijas Evaņģēliski luteriskās Baznīcas vadītāju ievēlēja Jāni Vanagu.

Februāris 
 1. februāris:
 Stājās spekā līgums par tirdzniecību un komerciālo un ekonomisko sadarbību starp Latviju un Eiropas Ekonomisko Kopienu.
 Latvija ieguva savu starptautisko tālsakaru kodu 371. Latvijai no ārvalstīm varēja piezvanīt caur Stokholmas centrāli, apejot Maskavas starptautisko centrāli.

Marts 

 5. marts — Latvijā sāk atteikties no Latvijas rubļiem. Apgrozībā tika laista Latvijas Republikas nacionālā valūta lats (pirmās 5 latu banknotes).

 15. marts — Latvijas ģenerālprokurors Jānis Skrastiņš un Krievijas ģenerālprokurors Valentīns Stepankovs parakstīja starpvalstu līgumu par notiesāto izdošanu soda izciešanai dzimtenē. Līdz ar to tika atrisināts arī jautājums par bijušā OMON komandiera vietnieka Sergeja Parfjonova izdošanu Krievijai.
 29. maijs — Rīgā, Elizabetes ielā posmā no Krišjāņa Barona līdz Brīvības ielai notika Basketbola sacīkstes, jeb Adidas Streetbols. Tajā piedalījās aptuveni 650 komandas un tika uzstādīts Eiropas rekords dalībnieku skaita ziņā.

Aprīlis 
 17. aprīlis — notika Latvijas Kristīgo demokrātu savienības 1. kongress.

Maijs 
 5. maijs — tika parakstīts līgums par attiecībām zvejniecībā starp Latvijas Republiku un Eiropas Ekonomisko Kopienu.
 10. maijs — slaveno Latvijas basketbolisti Uļjanu Semjonovu kā pirmo sievieti no Eiropas uzņēma Basketbola slavas zālē Springfīldā, ASV.
 14. maijs — tika izdota Satiksmes ministra pavēle par valsts akciju sabiedrības Lattelekom izveidošanu. Par ģenerāldirektoru tika nozīmēts P. Videnieks.
 15. maijs — 10:00 savu darbību uzsāka Radio SWH.
 18. maijs — Latvijas Republikas Augstākā padome pieņēma likumu "Par akciju sabiedrībām".

Jūnijs 
 ES Padome Kopenhāgenā apstiprināja prasības jaunajām kandidātvalstīm, kas tām jāizpilda, lai varētu iestāties Eiropas Savienībā.
 5.—6. jūnijs — 5. Saeimas vēlēšanas, kurās piedalījās 23 politiskās partijas; vēlētāju aktivitāte bija 89,9%. 
 27. jūnijs — tika atklāti XXI Vispārējie latviešu Dziesmu un XI Deju svētki, kas noslēdzās 4. jūlijā.

Jūlijs 
 6. jūlijs — darbu sāka Latvijas Republikas 5. Saeimas 1. sesija, un tā atjaunoja Latvijas Republikas Satversmi.
 7. jūlijs — Latvijas Republikas Saeima par Valsts prezidentu ievēlēja Gunti Ulmani.

Augusts 
 12. augusts — svinīgi tika atklāta pazīstamās zviedru kompānijas "Ericsson" Latvijas birojs.

Septembris 
 7. septembris — tika izveidota Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra.
 25. septembris — Latvijas Universitātes Lielajā aulā dibināšanas pilnsapulcē tika izveidota politiskā partija — savienība "Latvijas Ceļš" (LC). 1993. gada notikušajās 5. Saeimas vēlēšanās LC uzvarēja, iegūstot 36 deputātu vietas. Partija līdzdarbojās visās valdībās līdz pat 8. Saeimas vēlēšanām, kad neiekļuva parlamentā. Vēlāk LC apvienojās ar Latvijas Pirmo partiju.
 27. septembris — Rīgā tika atklāta Eirofakultāte, kurā dažādu augstskolu studenti bez maksas varēja klausīties Rietumeiropas universitāšu vieslektoru lekcijas tiesību zinātnēs, ekonomikā, publiskajā administrācijā un politikas zinātnēs. Eirofakultāti nodibināja Baltijas jūras valstu padome pēc toreizējo Vācijas ārlietu ministra Hansa Dītriha Genšera un Dānijas ārlietu ministra Ufes Ellemana Jensena iniciatīvas. Projekts tika slēgts 2005. gadā.

Oktobris 
 5. oktobris — Ministru kabinets aizliedza trīs prokomunistiskas organizācijas — Latvijas Komunistu savienību, Veterānu tiesību aizsardzības savienību un Krievijas pilsoņu asociāciju.
 6. oktobris — tika reģistrēts un dibināts SIA "Apgāds Zvaigzne ABC".
 10. oktobris — Bīskapa Boļeslava Sloskāna mirstīgās atliekas pārveda no Beļģijas uz Latviju un pārapbeda Aglonā, bazilikas kriptā blakus kardinālam Julijanam Vaivodam.
 18. oktobris — Latvijas rublis tika pilnīgi izņemts no apgrozības.
 29. oktobris — Baltijas asamblejas 3. sesijā tika rosināts izveidot pastāvīgu starpvalstu sadarbības organizāciju — Baltijas padomi, kas darbotos uz Baltijas asamblejas un Baltijas Ministru padomes bāzes. Pieņēma Baltijas asamblejas statūtus, tā ir konsultatīva un koordinācijas organizācija, kuru veido 20 deputāti no katras Baltijas valsts.

Novembris 
 1. novembris — Basteja bulvārī, gar ielas malu, tika ierīkotas pirmās pašvaldības maksas autostāvvietas Rīgā. Sākotnēji tajās tika izmantoti mehāniskie maksas skaitītāji, kurus kā dāvinājumu Rīga saņēmusi no Helsinkiem, bet 1994. gadā no franču uzņēmuma "Schlumberger" tika iegādāti pirmie elektroniskie laika skaitītāji.
 15. novembris — Ministru prezidents Valdis Birkavs uzstājās ar ziņojumu ANO Ģenerālajā asamblejā. ANO Ģenerālā asambleja pieņēma rezolūciju Par pilnīgu ārvalstu karaspēka izvešanu no Baltijas valstīm.
 20. novembris — Baltijas valstu aizsardzības spēku vadītāji nolēma dibināt Baltijas miera uzturēšanas bataljonu.

Decembris 
 8. decembris — Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 48. sesijas 3. komisija pieņēma rezolūciju par situāciju cilvēktiesību jomā Igaunijā un Latvijā.
 14. decembris — sākās tiesas prāva valsts uzņēmuma "Latvbiofarm" Olainē ražoto narkotiku lietā.
 15. decembris — darbību uzsāka radiostacija Radio Skonto.
 15. decembris - Radio "Imanta" ir viena no pirmajām reģionālajām raidstacijām Latvijā, kura savu darbību uzsāka 1993. gada 15. decembrī, nodrošinot 24 stundu raidīšanu diennaktī.
 22. decembris — plkst. 19.00 sāka raidīt Latvijas Kristīgais Radio.

Dzimuši 
 3. februāris — Deniss Korotkevičs, futbolists
 15. februāris:
 Sāra Blicava (Sara Blicavs), latviešu izcelsmes Austrālijas basketboliste
 Intars Išējevs, vieglatlēts
 3. jūnijs — Oskars Darģis, futbolists
 3. augusts — Kaspars Vecvagars, basketbolists
 24. oktobris — Uvis Kalniņš, peldētājs
 15. novembris — Paula Dukure, dziedātāja

Miruši 
 4. marts — Anšlavs Eglītis, rakstnieks un gleznotājs (1906)
 31. marts — Romis Bēms, gleznotājs (1927)
 16. aprīlis — Valdis Kalnroze, gleznotājs (1894)
 3. oktobris — Vilnis Eglājs, inženieris un politiķis (1938)
 14. oktobris — Lipmans Berss, matemātiķis (1914)
 9. novembris — Anatols Dinbergs, diplomāts (1911)
 8. decembris — Aleksandrs Koblencs, šahists (1916)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada