joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Žeikari

Žeikari var būt:
 Žeikari — ciems Baltinavas novadā;
 Žeikari — ciems Salnavas pagastā, Kārsavas novadā.
Tropi (nozīmju atdalīšana)

Tropi var būt:

Tropu josla
Tropi - ciems Madonas novada Ošupes pagastā
Varakļānu novada Murmastienes pagasta Mazo Tropu ciema cits nosaukums
1. tramvaju maršruts (Daugavpils)

1. tramvaju maršruts ir Daugavpils sabiedriskā transporta maršruts, kas kursē no Butļerova ielas līdz Stacijai. 

Saistībā ar rekonstrukcijas darbiem no 2019. gada 17. septembra tramvaju kustība posmā "Tirgus" — "Stacija" tika pārtraukta un 1. maršruta tramvajus novirzīja uz 3. tramvaju maršruta galapunktu "Cietoksni". Rekonstrukcijas darbus plānoja pabeigt 2019. gada 31. decembrī. Darbus pabeidza 2020. gada 2. janvārī.

Maršruts 
Butļerova iela — Stacija kursē pa šādām ielām: Jātnieku iela, Smilšu iela, Valkas iela, 18. novembra iela, Vienības iela, Parādes iela, Maizes iela un Stacijas iela.

Stacija — Butļerova iela kursē pa šādām ielām: Stacijas iela, Maizes iela, Skaņu iela, Parādes iela, Vienības iela, 18. novembra iela, Valkas iela, Smilšu iela un Jātnieku iela.

Pieturvietas 
1. tramvaju maršrutā kopumā ir 36 pieturas virzienā Butļerova iela — Stacija ir 19 pieturas, bet virzienā Stacija — Butļerova iela ir 17 pieturas.

Skatīt arī 
 Daugavpils
 Autobusu satiksme Daugavpilī
 Tramvaju satiksme Daugavpilī

Atsauces

Ārējās saites 
 Saraksts

Tramvaju satiksme Daugavpilī
Krāmers

Krāmers (Kramer) ir nīderlandiešu un lejasvācu izcelsmes vārds, kas apzīmē tirgotāju vai mazumtirgotāju, un tas ir izplatīts profesiju uzvārds. Krāmers var būt:

 Kristofs Krāmers (Christoph Kramer), Vācijas futbolists (dzimis 1991. gadā);
 Stenlijs Krāmers (Stanley Kramer), ASV kinorežisors un producents (1913—2001).

Skatīt arī 
 Kramers

Uzvārdi
Hanss fon Rozens

Johans "Hanss" Oto fon Rozens (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu muižnieks, pēdējais Lielstraupes pils īpašnieks un politiķis. Krievijas Impērijas Trešās Valsts domes (1907-1912) deputāts no Vidzemes guberņas, oktobristu partijas biedrs. Krievijas Valsts padomes loceklis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1870. gadā Lielstraupes muižas īpašnieka Frīdriha fon Rozena un viņa sievas Virgīnijas, dzimušas Bolto fon Hombahas, ģimenē. No 1882. līdz 1889. gadam mācījās Bērzaines ģimnāzijā. No  1889. līdz 1893. gadam studēja Hallē, Berlīnē, Tartu. 1893. gadā Hallē ieguva filozofijas doktora grādu. 1898. gadā apprecējies ar Johannu fon Fītinghofu-Šēlu no Krapes. No 1899. līdz 1909. gadam bija tika ievēlēts par Vidzemes guberņas muižnieku sapulces deputātu. No 1911. līdz 1912. gadam un 1914. līdz 1920. gadam bija Vidzemes landrāts.

Pēc 1905. gada revolūcijas, kad Lielstraupes pils tika nodedzināta, to atjaunoja, rekonstruējot vecās detaļas, ievērojot vēsturisko patiesību un saglabājot tikai šai celtnei raksturīgo noskaņu. Pils atjaunošanas darbi tika veikti arhitekta Vilhelma Bokslafa (1858 — 1945) vadībā laikā no 1906. līdz 1909. gadam. Paveiktie darbi pilī kļuva par pirmajiem zinātniskās restaurācijas piemēriem Latvijas muižu arhitektūrā.

Pēc Pirmā pasaules kara līdz 1932. gadam dzīvoja Rīgā, vēlāk Straupē. 1939. gadā izbrauca uz Vāciju, kur 1945. gadā miris.

Ārējās saites 

Erik-Amburger-Datenbank ieraksts 

1870. gadā dzimušie
1945. gadā mirušie
Vācbaltieši
Silagals (Murmastienes pagasts)

Silagals (arī Silagols, latgaliski: Sylagols) ir ciems Varakļānu novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta rietumos 5,8 km no pagasta centra Murmastienes, 22,5 km no novada centra Varakļāniem un 213,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Grāna grāvja krastā.

Atsauces
Tiltagals (Murmastienes pagasts)

Tiltagals (arī Tiltagols, latgaliski: Tyltagols) ir ciems Varakļānu novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 6,3 km no pagasta centra Murmastienes, 11,9 km no novada centra Varakļāniem un 202,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P84 (Madona—Varakļāni) un V869 (Tiltagals–Mežastrodi–Varakļāni) krustojuma.

Atsauces
Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens

Mārtiņš Šulcs fon Ašerādens (, 1617—1682) bija vācbaltiešu cilmes Zviedrijas armijas ģenerālis.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Aizkraukles pils komendanta virsleitnanta Simona Šulca (ap 1588-1633) ģimenē. Viņa vectēvs Hermanis Šulcs bija kritis Kokneses kaujā. Pēc Poļu—zviedru kara (1600—1629) beigām 1630. gadā iestājās karaļa Gustava II Ādolfa dienestā, 1652. gadā paaugstināts par majoru, 1674. gadā karalis Kārlis XI viņam piešķīra brīvkunga Šulca no Aizkraukles (Schultz von Ascheraden) titulu un viņš piedalījās Skones karā (1675–1679).
1679. gadā paaugstināts par ģenerālleitnantu, no 1681. gada viņš bija Ingermanlandes un Keksholmas gubernators.

Miris  Narvā.

Muižas Latvijā un Igaunijā 
 Aizkraukles muiža (Schloß Ascheraden) 
 Skrīveru muiža (Römershof)
 Zalabu muiža (Selubben) 
 Veibes muiža (Winterfeld) 
 Barišu muiža (Borgeshof, Borigshof)
 Šķiliņu pusmuiža (Schillingshof) 
 Stippenhof
 Buļļi (Bullenhof)
 Jergies
 Krīdneru muiža (Krüüdneri mõis, Krüdnershof)

Ģimene 
Mārtiņš Šulcs bija precējies ar Rīgas birģermeistara Lorenca Cimermaņa meitu Annu Margaretu. Viņu bērni:

 Anna Margareta,
 Johans Heinrihs (miris 1670), Zviedrijas armijas kapteinis,
 Gustavs (1654—1677), Zviedrijas armijas kapteinis,
 Kārlis Frīdrihs Šulcs fon Ašerādens (Schoultz von Ascheraden, 1656—1728), Zviedrijas armijas pulkvedis, Aizkraukles un Krīdneru muižu īpašnieks,
 Mārtiņs Simons (1660—1730), Zviedrijas armijas ģenerālleitants.

Atsauces 

Zviedrijas dižciltīgie
Vācbaltieši
Zviedru Vidzeme
1617. gadā dzimušie
1682. gadā mirušie
10. autobusu maršruts (Daugavpils)

10. autobusu maršruts ir Daugavpils sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Autoostas līdz Ruģeļiem. 10. autobusu maršrutu apkalpo A/S "Daugavpils satiksme". Sākot ar 2022. gadu, lielākā daļa reisu tiek pagarināta līdz Ruģeļu ūdenskrātuvei uz vasaras sezonu (no 1. jūnija līdz 15. septembrim).

Maršruts 
 Virzienā Autoosta — Ruģeļi autobusi kursē pa šādām ielām: Imantas iela, Daugavas iela, 18.novembra iela, Jelgavas iela un  Nometņu iela.

 Virzienā Ruģeļi — Autoosta autobusi kursē pa šādām ielām: Nometņu iela, Jelgavas iela, 18.novembra iela, Daugavas iela un Imantas iela.

Pieturvietas 

10. autobusu maršrutā ir 30 pieturas, virzienā Autoosta — Ruģeļi ir 16 pieturas, bet virzienā Ruģeļi — Autoosta ir 14 pieturas.

Ārējās saites 
 Saraksts
 Video

Autobusu satiksme Daugavpilī
Hanoveres Sofija Šarlote

Braunšveigas un Lineburgas hercogiene Sofija Šarlote (; dzimusi , mirusi ) bija pirmā Prūsijas karaliene - konsorte no 1701. gada 18. janvāra līdz savai nāvei 1705. gada 1. februārī kā karaļa Prūsijā Frīdriha I sieva.

Hanoveres Sofija Šarlote bija Hanoveres kūrfirsta Ernsta Augusta vienīgā meita. Sofijas Šarlotes brālis 1714. gadā kļuva par Lielbritānijas karali Džordžu I. Sofija Šarlote ar Frīdrihu Vilhelmu I apprecējās 1684. gada 8. oktobrī. Pāris lielākoties dzīvoja šķirti, Hanoveres Sofija Šarlote dzīvoja pilī Berlīnē, ko pēc viņas nāves pārdēvēja viņas vārdā par Šarlotenburgas pili. Sofija Šarlote atbalstīja māksliniekus un mūziķus, sarakstījās ar Leibnicu.

Ārējās saites 

1668. gadā dzimušie
1705. gadā mirušie
Hanoveres dinastija
Lejassaksijā dzimušie
Jūliuss Bušs

Jūliuss Teodors Vilhelms Bušs (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs. Kalpoja Neretas draudzē. Nogalināts 1907. gadā.

Dzimis mācītāja ģimenē. Tēvs bija mācītājs Birzgalē, vēlāk Neretā. Tēvs bija 1905. gada revolūcijas pretinieks, saasinoties situācijai pagastā, atbēga uz dzimto Birzgali. 

Jūliuss Bušs jaunākais no 1894. līdz 1900. gadam mācījās ģimnāzijā Rīgā. No 1900. līdz 1905. gadam studēja teoloģiju Tartu Universitātē. No 1906. gada jūnija līdz novambrim bija adjunkts Vecsaulē un Jaunsaulē, vēlāk Sunākstē. 1906. gada martā kļuva par Neretas draudzes mācītāju. 1907. gada 11. augustā 6 kilometrus no mācītājmuižas Jūliuss Bušs, kopā ar kučieri tika nogalināts uzbrukumā ar šaujamieročiem.

Ārējās saites 
 Oskar Schabert: Baltisches Märtyrerbuch, Furche-Verlag. Berlin 1926. S. 61 ff. Der Bericht basiert auf den Aufzeichnungen eines Bruders Julius Busch´, Carl Christian Gottfried Busch.

1879. gadā dzimušie
1907. gadā mirušie
Latvijas cilvēki
Vācbaltieši
Ogres novadā dzimušie
Migels Anhels Lopess (riteņbraucējs)

Migels Anhels Lopess (; dzimis  Peskā) ir profesionāls Kolumbijas šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv UCI WorldTeam komandu .

Karjera

Astana 
2016. gadā Lopess uzvarēja Tour de Suisse daudzdienu sacensībās.

2017. gada Vuelta a España Lopess uzvarēja divos atsevišķos posmos un jauno braucēju klasifikācijā.

2019. gada martā uzvarēja Volta a Catalunya daudzdienu sacensībās.

2020. gada Tour de France Lopess uzvarēja 17. posmā.

Movistar 
2020. gada novembrī tika ziņots, ka no nākamās sezonas Lopess pievienosies  komandai. 2021. gada septembrī līgums tika lauzts pēc konflikta ar komandas vadību 2021. gada Vuelta a España laikā.

Astana Qazaqstan 
Pirms 2022. gada sezonas Lopess atgriezās  komandā.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Kolumbijas riteņbraucēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tour de France posmu uzvarētāji
Vuelta a España posmu uzvarētāji
4. autobusu maršruts (Daugavpils)

4. autobusu maršruts ir Daugavpils sabiedriskā transporta lokveida autobusu maršruts. Autobuss brauc no Autoostas līdz Cietoksnim, talāk autobuss brauc līdz Mežciemam, pēc tam brauc atpakaļ uz Autoostu. 4. autobusu maršrutu apkalpo A/S "Daugavpils satiksme".

Maršruts 
 4. maršruta autobusi kursē pa šādām ielām: Lāčplēša iela, Cietokšņa iela, Vaļņu iela, Daugavas iela, Parka iela, Ventas iela, Vidzemes iela, 1. pasažieru iela, Stacijas iela un Lāčplēša iela.

Pieturvietas 

4. autobusu maršrutā ir 35 pieturas.

Ārējās saites 
 Saraksts
 Video

Autobusu satiksme Daugavpilī
Airine Palšīte

Airine Palšīte (; dzimusi  Viļņā) ir lietuviešu vieglatlēte, startē augstlēkšanas sacensībās. Lietuvas rekordiste augstlēkšanā gan stadionā, gan telpās.

Absolvējusi Viļņas Universitāti. Guvusi panākumus jauniešu vecumā. 2015. gada Universiādē guvusi uzvaru ar 1,84 m, savukārt 2011. gada Universiādē izcīnījusi sudraba medaļu ar 1,96 m. 2013. gada Eiropas U-23 čempionātā izcīnījusi sudraba medaļu ar 1,92 m.

2015. gada Eiropas čempionātā telpās (1,94 m) un 2016. gada Pasaules čempionātā telpās (1,96 m) izcīnījusi 4. vietu. 2016. gada Eiropas čempionātā izcīnījusi sudraba medaļu (1,96 m). Vairākas reizes kļuvusi par Lietuvas čempioni. 2014. gadā uzstādīja Lietuvas rekordu — 1,98 m.

2017. gada Eiropas čempionātā telpās Belgradā A. Palšīte kļuva par čempioni, uzstādot jaunu personisko un Lietuvas rekordu — 2,01 m.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Lietuvas vieglatlētes
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Augstlēcēji
Pols Rubenss

Pols Rubenfelds (, dzimis ), plašāk zināms kā Pols Rubenss (Paul Reubens), ir amerikāņu aktieris.

Ārējās saites 

 
 

1952. gadā dzimušie
ASV televīzijas aktieri
Luiziānā dzimušie
Ilzene

Ilzene ir ciems Alūksnes novada Ilzenes pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Jaunzemiem, 27 km no novada centra Alūksnes un 184 km no Rīgas.

Uz Ilzeni ved autoceļš V375. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Ilzenes muižu, kas ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Kā atsevišķi kultūras pieminekļi izcelti arī kungu māja un pumpja māja.

Atsauces
Baja

Baja var būt:
 Baja — pilsēta Ungārijā;
 Bejas cits nosaukums;
Džakomo Karisimi

Džakomo Karisimi (); dzimis , miris ) bija agrīnā baroka laika Romas skolas itāļu komponists. Devis būtisku ieguldījumu kantātes un oratorijas žanra attīstībā. 

No 1624. līdz 1627. gadam bija ērģelnieks Tivoli katedrālē. 1628. gadā kļuva par Romas Sant'Apollinare baznīcas, kas piederēja Collegium Germanicum skolai, kapelmeistaru. Palika šajā amatā līdz nāvei, kaut arī vairākkārt saņēma prestižus amata piedāvājumus, kā arī nekad nav ceļojis ārpus Itālijas. Marka Antuāna Šarpentjē skolotājs.

Ārējās saites 
 
 Karisimi profils AllMusic 
 Karisimi notis IMSLP 

Lacio dzimušie
Itāliešu komponisti
Baroka komponisti
Ruta Beitia

Ruta Beitia (; dzimusi  Santanderā) ir bijusī spāņu vieglatlēte, startēja augstlēkšanas sacensībās. Izcīnījusi zeltu 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Trīskārtēja Eiropas čempione, 2013. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja, uzvarējusi Eiropas čempionātā telpās. Spānijas rekordiste (2,02 m, kas uzstādīts Sansevastjanā 2007. gadā).

Par Riodežaneiro olimpisko čempion R. Beitia kļuva 37 gadu un 141 dienas vecumā, kļūstot par vecāko olimpiādes uzvarētāju šajā disciplīnā.

Pirmo Spānijas rekordu augstlēkšanā labojusi jau 19 gadu vecumā 1998. gadā (1,98 m). Savukārt trešo reizi par Eiropas čempioni R. Beitia kļuva 2016. gadā 37 gadu vecumā.

Personiskie rekordi

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Kantabrijā dzimušie
Spānijas vieglatlētes
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Augstlēcēji
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Drammene

Drammene () ir pilsēta Norvēģijā, Buskerudas filkes un Drammenes komūnas administratīvais centrs. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 68,9 tūkstoši cilvēku. Ar piepilsētām iedzīvotāju skaits sasniedz 116 tūkstošu cilvēkus. Drammene atrodas pie Drammenselvas upes ietekas Drammensfjordā, līdz ar to tā ir nozīmīga Norvēģijas ostas pilsēta. Tā atrodas aptuveni 40 km attālumā no Norvēģijas galvaspilsētas Oslo.

Ārējās saites 

Norvēģijas pilsētas
Lūleo

Lūleo (, , ) ir pilsēta Zviedrijā, Norbotenas lēnes administratīvais centrs. Lūleo ir lielākā pilsēta Zviedrijas ziemeļos. Pilsētā dzīvo aptuveni 47 tūkstoši iedzīvotāju, bet Lūleo pašvaldībā iedzīvotāju skaits sasniedz gandrīz 76 tūkstošus.

Lūleo atrodas Botnijas līča krastā, līdz ar to tā ir nozīmīga Zviedrijas ostas pilsēta. Pēc kravu apgrozījuma tā ir septītā lielākā Zviedrijas osta.

Zviedrijas pilsētas
Smilšukalns

Smilšukalns ir ciems Varakļānu novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 8,1 km no pagasta centra Kokariem, 7,3 km no novada centra Varakļāniem un 195,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz austrumiem no Stirnienes starp autoceļu A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)) ziemeļos uz dzelzceļa līniju Krustpils—Rēzekne II dienvidos, Varakļānu strauta krastā.

Atsauces
Stirnienes muiža

Stirnienes muiža (arī Muiža) ir ciems Varakļānu novada Varakļānu pagastā, pagasta centrs. Atrodas pagasta dienvidu daļā 9,5 km no bijušā pagasta centra Kokariem, 8,6 km no novada centra Varakļāniem un 194,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V870 (Pievedceļš Stirnienes skolai) un V761 (Rožupe–Rudzāti–Varakļāni) krustojuma, uz dienvidaustrumiem no Stirnienes. 1989. gadā tajā dzīvoja 88 iedzīvotāji.

Atsauces
Šķēles

Šķēles ir ciems Varakļānu novada Varakļānu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumos 11,6 km no pagasta centra Kokariem, 10,7 km no novada centra Varakļāniem un 201,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta netālu no autoceļa P84 (Madona—Varakļāni), Teicijas upes krastā.

Atsauces
Pokémon Go

Pokémon Go ir bezmaksas GPS bāzēta papildinātās realitātes spēle mobilajām iekārtām, ko izstrādājis uzņēmums Niantic iOS un Android iekārtām. Tā tika publiskota 2016. gada jūlijā. Spēlē iespējams sagūstīt, cīnīties ar tiem un apmācīt virtuālus Pokémon tēlus, kuri parādās dažādās vietās reālajā pasaulē. Lai arī spēle ir pieejama bez maksas, tās iekšienē par naudu iespējams iegādāties papildinājumus. Nākotnē plānots piedāvāt arī valkājamu Bluetooth iekārtu Pokémon Go Plus, kas brīdinās lietotājus par tuvumā esošiem Pokémon tēliem. 

Šī spēle ļoti ātri kļuva populāra, uzņēmums Digital Vision ziņo, ka divas dienas pēc laišanas klajā Pokemon Go jau lejupielādēta 5,16% ASV Android ierīču.

Spēles process 
Pokémon GO piedāvā iespēju spēlētājam iejusties pokemonu trenera lomā. Šīs būtnes ir nepieciešams ķert un trenēt, lai varētu sacensties ar citiem pokemonu treneriem. Spēles sākumā spēlētājs izveido savu avatāru, no sākuma ir iespējams mainīt spēlētāja tēlu. Tajā laikā, kad spēlētājs pārvietojas reālajā pasaulē, viņa avatars, pateicoties GPS, ceļo pa karti spēlē. Ja blakus atrodas pokemons, spēle paziņo par to un piedāvā spēlētājam to sameklēt, izmantojot telefona vai planšetdatora kameru. Pokemona attēlu spēles laikā var ieraudzīt caur telefona kameru. Šajā spēlē ir dažādi pokemoni, tādēļ viņi var atrasties dažādās vietās. Piemēram, ūdens pokemonus var sastapt pie upēm, ezeriem vai strūklakām. Spēlē ir virtuālā valūta — pokemonētas, kuras var nopirkt par savu naudu. Par šīm monētām spēlē var nopirkt dažādas ekstras, kas palielina spēlētāja progresu. Dažreiz šīs monētas var atrast, tieši tāpat, kā pokemonus. Visi pirkumi un pokemoni ir atrodami inventārā, kurā ietilpst 500 vienību. 

Satiekot mežonīgo pokemonu, spēlētājam tas ir jānoķer, iemetot tam ar pokebumbu. Pokemoni spēj izvairīties no pokebumbas. Pirms bumbiņas mešanas ir jāpārliecinās, kādas krāsas riņķis ir apkārt pokemonam: ja tas ir zaļš, tad pokemonu var noķert, ja oranžs — pokemons var aizbēgt, bet, ja sarkans, tie visticamāk, ka var aizbēgt. Jebkurā momentā to var nofotografēt. Veiksmīgu medību rezultātā pokemons, pārejot kolekcijā, var iedot virtuālo spēles valūtu: zvaigžņu putekļus un konfektes, ar kurām var attīstīt pokemonu spējas. Ir vēl viens veids, kā iegūt pokemonu: var nopirkt to olas un ievietot inkubatorā. Lai ola izšķiltos, ir nepieciešams nostaigāt konkrētu distanci ( sākot ar 2 km līdz 10 km). Pokemona suga, kas izšķilsies, ir atkarīga no tā, cik lielu distanci spēlētājs būs veicis. Vēl ir iespējams nopirkt ēsmu, kas pievilina retos pokemonus.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Pokemoni
Android spēles
IOS spēles
Mira

Mira var būt:
 Mira — pilsētciemats Baltkrievijā;
 Mira — bijusī PSRS polārstacija.
Iljiniči

Iļjiņiču dzimta ir sena Lietuvas dižkunigaitijas muižnieku dzimta  15. — 16. gs. Dzimtas pirmsākumi meklējami pareizticīgo bajāru vidū. Par pirmo zināmo dzimtas pārstāvi tiek uzskatīts Janeks Iļjiņičs.

 Jurijam Iļjiņičam — jaunākajam tika piešķirts Svētās Romas impērijas grāfa tituls. Ar Jurija Iļjiņiča nāvi 1569. gadā, dzimta izzuda, visi valdījumi, tajā skaitā arī Miras pils, pārgāja Radvilu dzimtas īpašumā.

Pastāv vēl viena Iļjiņiču dzimta, kuras pirmsākumi ir atrasti 17. gs. Šo abu dzimtu starpā kopīga saistība nav atrasta.

Literatūra 
 „Энцыклапедыя гісторыі Беларусі”, Izdota: БелЭн, 1996. gads — 527 lpp.: іл. .

Lietuvas dižkunigaitijas dižciltīgo dzimtas
Vestienas iela (Rīga)

Vestienas iela ir Rīgas iela, Vidzemes priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Vestienas iela ir Braslas ielas turpinājums, tā sākas pie Augusta Deglava tilta un beidzas krustojumā ar Pildas ielu.

Ielu savienojumi 
Vestienas iela krustojas ar šādām ielām:
 Braslas iela 
 Stopiņu iela ("T" veida krustojums)
 Zeltiņu iela ("T" veida krustojums)
 Vietalvas iela 
 Piedrujas iela 
 Kaibalas iela ("T" veida krustojums)
 Rēznas iela ("T" veida krustojums)
 Pildas iela

Interesanti objekti 
 Vestienas ielā 35 atrodas "Rīgas satiksmes" 7. autobusu parks

Sabiedriskais transports 
Vestienas ielā kursē 13. un 20. maršruta autobusi, kā arī 263. maršruta minibusi.

 15. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Stopiņu ielas līdz Pildas ielai.
 20. un 63. maršruta autobusi kursē ielas posmā — no Vietalvas ielas līdz Pildas ielai.

Atsauces 

Ielas Dārzciemā
Vidzemes priekšpilsēta
Driksa

Driksa jeb Driksna ir Lielupes atteka Jelgavas teritorijā, kas aptek Pasta salu un Pils salu, uz kuras atrodas Jelgavas pils.
Upes garums ir 5,2 km, platums 150-500 m, tā ir savienota ar Lielupi 4 vietās — augštecē, lejtecē, kā arī augšpus autoceļa tilta un lejpus Jelgavas pilsētas. Attekas izveidošanās saistīta ar ledus sastrēgumiem Lielupē.

Vēsture 
Driksas kreisajā krastā 17. gadsimtā izveidojās Jelgavas vecpilsēta ar promenādi, ko agrāk sauca par Upes ielu (), tagad par Jāņa Čakstes bulvāri (1929—1948, no 1989). Driksas krastā atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes, vēlāk Kurzemes guberņas bagātāko muižnieku pilsētas nami, Mēdemu pils Upes ielā 9, Kurzemes Bruņniecības nams Upes ielā 13 (vēlākā Jelgavas Valsts ģimnāzijas ēka, 1922—1938), Annas pamatskola, sinagoga un citas ēkas, kas Otrā pasaules karā nopostītas.

Projekta "Ielu infrastruktūras attīstība un Driksas upes krastmalas sakārtošana" ietvaros 2012. gadā pabeidza divu līmeņu promenādes un 152 metrus gara gājēju vanšu tilta jeb Mītavas tilta izbūvi pār Driksas upi uz Pasta salu. Jāņa Čakstes bulvāra rekonstrukcijas laikā veica arī pontona tilta izbūvi zem Driksas tilta un rekonstruēja Pasta salas tiltu pāri kanālam.

Atsauces

Seni attēli 

Latvijas upes
Lielupes baseina upes
Ādažu iela (Bukulti)

Ādažu iela ir viena no Garkalnes novada ielām Bukultos. Iela sākas krustojumā ar Jaunciema gatvi un beidzas krustojumā ar Baltezera ielu.

Ielu savienojumi 
Ādažu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Jaunciema gatve ("T" veida krustojums)
 Lejasvīgantu iela ("T" veida krustojums)
 Rudens iela ("T" veida krustojums)
 Vasaras iela ("T" veida krustojums)
 Laipu iela ("T" veida krustojums)
 Pakalniešu iela ("T" veida krustojums)   
 Nogāzes iela ("T" veida krustojums)     
 Tīreļu iela ("T" veida krustojums)   
 Grāvju iela ("T" veida krustojums)   
 Muižas iela ("T" veida krustojums)   
 Silmalas iela ("T" veida krustojums)   
 Zemes iela ("T" veida krustojums)   
 Radio iela ("T" veida krustojums)   
 Evijas iela ("T" veida krustojums)   
 Skaņu iela ("T" veida krustojums)   
 Paparžu iela ("T" veida krustojums)   
 Atvaru iela ("T" veida krustojums) 
 Ošu gatve ("T" veida krustojums) 
 Baltezera iela

Skatīt arī 
 Garkalnes novads
 Bukulti

Ielas Bukultos
Garkalnes novads
Diļupe

Diļupe (arī Diļupīte, Dīļupīte) ir Sedas upes labā krasta pieteka Valkas novadā.

Sākas pie Bozēniem. Līkumojot tek austrumu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Sedā pie Strenču novada robežas. Upi šķērso valsts autoceļš V237 (Ērģeme–Turna–Daksti). Upes krastos nav lielu apdzīvotu vietu.

Atsauces 

Valkas novada upes
Salacas baseina upes
Sedas pietekas
Alberts Keselrings

Alberts Keselrings (; dzimis , miris ) bija vācu gaisa spēku ģenerālfeldmaršals Otrā pasaules kara laikā. 

Dienot armijā kopš 1904. gada, karoja gan Pirmajā, gan Otrajā pasaules karā. Komandēja Vācijas gaisa spēkus iebrukumā Polijā un Francijā, kaujā par Britāniju, kā arī iebrukumā PSRS. Vēlāk komandēja vācu spēkus Vidusjūras kara teātrī, tai skaitā kampaņu Ziemeļāfrikā. Līdz 1944. gada oktobrim, kad nejauši guva savainojumu autoavārijā, komandēja vācu spēkus Itālijā. Kara beigās bija vācu karaspēka komandieris Rietumu frontē. 

Pēc kara tiesāts britu tiesā Itālijā par kara noziegumiem, sodīts ar nāvi, kas nomainīts ar mūža ieslodzījumu. 1952. gadā atbrīvots veselības stāvokļa dēļ.

Ārējās saites 

Vērmahta virsnieki
Vācijas virsnieki
Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieri
Bavārijā dzimušie
Viestura prospekts

Viestura prospekts ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Mežaparkā un Sarkandaugavā. Tā sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas krustojumā ar Mīlgrāvja ielu. Visā garumā iela klāta ar asfalta segumu.

Ielu savienojumi 
Viestura prospekts krustojas ar šādām ielām:
 Meža prospekts
 Gustava Zemgala gatve
 Lēdurgas iela
 Ostas prospekts
 Mīlgrāvja iela

Interesanti objekti 
 Viestura prospektā atrodās policijas iecirknis un kopmītne

Sabiedriskais transports 
 2., 11., 19. un 24. maršruta autobusi  kursē visa Viestura prospekta garumā no Meža prospekta līdz Mīlgrāvja ielai.

 58. maršruta autobusi kursē no Gustava Zemgala gatves līdz Mīlgrāvja ielai.

Skatīt arī 
 Vidzemes priekšpilsēta
 Mežaparks
 Sarkandaugava

Ielas Sarkandaugavā
Ielas Mežaparkā
Ziemeļu rajons
Jons Trinkūns

Jons Trinkūns (), garīgais vārds Jauņus (Jaunius; dzimis Klaipēdā 1939. gada 28. februārī, miris Viļņā 2014. gada 20. janvārī), bija lietuviešu etnologs, folklorists un no 2002. gada līdz savai nāvei 2014. gadā seno baltu ticības kopas „Romuva” garīgais vadītājs — krīvs.

Dzīvesgājums 
Trinkūns piedzima 1939. gada 28. februārī Klaipēdā. 1957. gadā viņš pabeidza Kauņas 4. vidusskolu, bet 1965. gadā — Viļņas Universitātes Lietuviešu valodas un literatūras fakultāti, iegūstot filologa specialitāti. Studiju laikā Trinkūns interesējās par Indijas kultūru un nodibināja „Indijas draugu biedrību” (Indijos bičulių draugija), kas viņu pamudināja pievērsties arī seno lietuviešu pagāniskajai ticībai.

No 1969. līdz 1973. gadam Trinkūns bija aspirants un pasniedzējs Viļņas Universitātes Filoloģijas fakultātes Filoloģijas katedrā. 1969. gadā viņš nodibināja novadpētniecības biedrību „Ramuva”, kas sāka nodarboties ar seno baltu rituāliem, tostarp tajā pašā gadā ar domubiedriem Ķernaves pilskalnā aizsākot Rasas svētku svinēšanu, uz kuru pirmajā reizē ieradās ap simts cilvēku, bet turpmākos gadus svinētāju skaits arvien pieauga. 1973. gadā padomju varasiestādes svinēšanu aizliedza, bet Trinkūnu „par politisku darbību” atlaida no darba Viļņas Universitātē.

Gandrīz divdesmit gadus viņš pavadīja ceļodams pa Lietuvas ciemiem un pētīdams lietuviešu tautas dzīvās tradīcijas, līdz 1988. gadā, sākoties Lietuvas neatkarības kustībai Sajūdis, Trinkūns varēja atgriezties darbā universitātē un sāka strādāt par palīgu Filozofijas un socioloģijas institūta Ētikas nodaļā. No 1990. līdz 1993. gadam viņš vadīja Lietuvas Kultūras ministrijas Etniskās kultūras nodaļu. 1992. gadā Trinkūns kopā ar domubiedriem reģistrēja seno baltu ticības kopu „Romuva”. 1998. gadā Viļņā notikušajā Pasaules etnisko reliģiju kongresā ievēlēts par šīs organizācijas vadītāju. 2002. gadā viņš saņēma garīgo vārdu Jauņus (no lietuviešu valodas — 'jaunais') un tika iesvētīts par „Romuvas” garīgo vadītāju — krīvu —, kurš bija līdz pat savai nāvei 2014. gadā.

Miris Viļņā 2014. gada 20. janvārī. Apbedīts Rokantišķu kapos.

Darbi 
 Of Gods & holidays: the Baltic heritage. — Viļņa: Tvermė, 1999. — 214 lpp: ilustr. — 
 Baltų tikėjimas: lietuvių pasaulėjauta, papročiai, apeigos, ženklai. — Viļņa: Diemedis, 2000. — 127 lpp: ilustr. — 
 Lietuvių pasaulėjauta: papročiai, apeigos, ženklai. — Viļņa: Diemedis, 2003. — 127 lpp: ilustr. — 
 Lietuvių senosios religijos kelias. — Viļņa: Asveja, 2009. — 265 p.: ilustr. — 
 Žodžiai mūsų Dievams ir Deivėms: maldos, giesmės ir eilės / māksliniece Gintare Markevičiene. — Viļņa: Romuva, 2010. — 56 p.: ilustr.
 Baltų religija šiandien / sast. Jons Trinkūns, rediģēja Inija Trinkūniene, Jons Vaiškūns, Žemīna Trinkūnaite. — Viļņa: Senovės baltų religinė bendrija, 2011. — 41 lpp: ilustr. — 
 Baltic religion today. — Viļņa: Senovės baltų religinė bendrija, 2011. — 41 lpp: ilustr. —

Apbalvojumi 

 Jona Basanaviča prēmija (1997)
 Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordeņa Bruņinieka krusts (2013)

Atsauces 

Lietuviešu etnologi
Lietuviešu folkloristi
Klaipēdā dzimušie
Bakara

Bakara (, ) ir kāršu spēle, kuru ļoti bieži spēlē kazino. Šajā spēlē ir jāliek likme vai spēlētājs uzvarēs, zaudēs, vai būs neizšķirts. Ja ir neizšķirts un spēlētājs ir uzlicis likmi uz to koeficients ir 8:1 tātad spēlētājs saņem 8 reizes vairāk nekā uzlika likmē. Punkti tiek skaitīti šādi: 2 līdz 9 ir punktu vērtība šīm kārtīm, 10, kungs, dāma un kalps ir 0 punkti un dūzis ir 1 punkts. Uzvar spēlētājs kura 2 kāršu kopējā vērtība ir tuvāka skaitlim 9. Ja kāršu vērtība ir vairāk nekā 9 tad tiek ņemts vērā tikai otrais cipars. Piemēram, kopējās vērtības 14 patiesā vērtība ir 4
Ja spēlētāja punktu summa pēc 2 kāršu saņemšanas ir 0 līdz 5 punkti, spēlētājs saņem trešo kārti

Kāršu spēles
Uzbrukums Nicā 2016. gadā

Uzbrukums Nicā 2016. gadā bija terora akts  vakarā, kad Tunisijas izcelsmes Francijas pilsonis Muhameds Lauežs Bulels kravas mašīnā iebrauca cilvēku pūlī Nicā, Francijā, Promenade des Anglais, kur cilvēki Bastīlijas dienā bija pulcējušies uguņošanas vērošanai. Tā rezultātā tika nogalināti 87 cilvēki, ieskaitot pašu teroristu, vairāk nekā 400 cilvēki guva ievainojumus. Pēc uzbrukuma veikšanas kravas automašīnas vadītāju policija nogalināja. Šis bija trešais liela mēroga teroristu uzbrukums Francijā pēdējā pusotra gada laikā pēc Charlie Hebdo apšaudes 2015. gada janvārī un 2015. gada 13. novembra terora aktiem Parīzē.

Atsauces 

Francijas vēsture
2016. gads
Ābrams Idelsons

Ābrams Zevi Idelsons (, ; dzimis , miris ) bija Jūrkalnē dzimis ebreju komponists, muzikologs, ebreju tautas dziesmu vācējs un sabiedrisks darbinieks. 
Tiek uzskatīts par vienu no ticamākajiem ebreju dziesmas Hava Nagila autoriem. Pirmās Palestīnā sarakstītās ebreju operas "Yiftaḥ" autors. Daudz ceļojis pa pasauli, dzīvojis ASV un Palestīnā. Monumentālās Thesaurus of Hebrew Oriental Melodies desmit sējumos (1914–1932) autors.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1882. gadā Jūrkalnē ebreju šoheta (miesnieka) un hazana (dziedātāja) Azriela Idelzona ģimenē. Mācījās dziedāšanu pie Liepājas sinagogas dziedātāja Ābrama Mordehaja Rabinoviča, turpināja ebreju mūzikas studijas Kēnigsbergā, Londonā, Berlīnē un Leipcigā. Darbojās kā hazans Regensburgas (1903) un Johanesburgas (1905) sinagogās. 1906. gadā viņš izceļoja uz Jeruzalemi, kur strādāja par mūzikas skolotāju un sinagogas hazanu, 1910. gadā nodibināja ebreju mūzikas institūtu, izdeva ebreju dziesmu skaņuplates (1906—1921). 1914. gadā izdeva Jemenas ebreju dziesmu grāmatu.  

Pirmā pasaules kara laikā Idelsons dienēja Osmaņu impērijas armijā kā Gazas kapelmeistars, pēc kara beigām izceļoja uz Vāciju, tad uz ASV, kur no 1924. līdz 1934. gadam bija Cincinati rabīnu semināra (Hebrew Union College) ebreju mūzikas profesors. 1937. gadā Idelsons kopā ar ģimeni pārcēlās uz Johanesburgu, kur mira 1938. gadā.

Darbi 
 Hebräisch-Orientalischer Melodienschatz, 10 Bände, Berlin und Leipzig 1914–1932
 תולדות הנגינה העברית (Ebreju mūzikas vēsture divos sējumos), Jeruzāleme 1924–1928
 Jewish Music. Its Historical Development, New York 1929, 1944
 Manual of Musical Illustrations of Lectures on Jewish Music and Liturgy, Cincinnati 1926

Ārējās saites 
 Кантор из Скайсткалне - автор «Хава нагилы» 

Latvijas ebreji
Ventspils novadā dzimušie
Kukris

Kukris (arī Kiekuru ezers, Kukru ezers, Kukuru ezers, Kūkuru ezers, Kūrīļu ezers)  ir caurteces subglaciāls ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos.

Dibens - dūņains. Krasti - lēzeni, ziemeļrietumos un dienvidaustrumos - zemi. Krasti viegli pieejami tikai no dienvidu puses. Ietek - grāvis no Vircēli, iztek grāvis uz Zūdaini.

Gar krastu bieza niedru josla. Makrofīti - niedres, vilkvālītes, meldri, ūdensrozes, lēpes, hāras, elodejas. Ezerā dzīvo līdakas, raudas, ruduļi, līņi, karūsas un asari.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

Atsauces 

Valkas novada ezeri
Ērģemes pagasts
Voksova

Voksova ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8 km no pagasta centra Salienas, 35 km no novada centra Daugavpils un 265 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P69.

Atsauces
Faļtopi

Faļtopi ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta  centrālajā daļā 9 km no pagasta centra Salienas, 36 km no novada centra Daugavpils un 267 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu pie autoceļa V673, Poguļankas upes krastā.

Atsauces
Gaveitiški

Gaveitiški, arī Gaveiniški, ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Salienas, 28 km no novada centra Daugavpils un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Atsauces
Karļinova

Karļinova ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā, 4 km no pagasta centra Salienas, 30 km no novada centra Daugavpils un 261 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P69, netālu no Poguļankas upes. Veidojusies ap vēsturisko Karlīnes muižu (Gut Karlinhof).

Atsauces
Meteliški

Meteliški ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 7 km no pagasta centra Salienas, 26 km no novada centra Daugavpils un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Atsauces
Ritāni

Ritāni, arī Rītāni, ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā, 13 km no pagasta centra Salienas, 39 km no novada centra Daugavpils un 270 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V673, netālu no Poguļankas un Mālkalnes upju ietekas Daugavā.

Atsauces
Silene (Salienas pagasts)

Silene ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 20 km no pagasta centra Salienas, 24 km no novada centra Daugavpils un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P68, netālu no Skrudalienas pagasta ciema ar tādu pašu nosaukumu.

Atsauces
Halmstade

Halmstade () ir pilsēta Zviedrijā, Hallandes lēnes administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Zviedrijas dienvidos, rietumu piekrastē pie Nisanas upes ietekas Kategatā starp Gēteborgas un Malmes pilsētām. 2014. gadā Halmstadē dzīvoja 58,6 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir 20. lielākā Zviedrijas pilsēta. Halmstades aglomerācijā dzīvo vairāk nekā 95 tūkstoši cilvēku. Pēc šī rādītāja tā ir 12. lielākā Zviedrijas pilsēta.

Zviedrijas pilsētas
Mīlgrāvja iela

Mīlgrāvja iela ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Sarkandaugavā un Trīsciemā. Tā sākas krustojumā ar Viestura un Ostas prospektu un beidzas krustojumā ar  Ezera ielu, kura pārtop par Jaunciema gatvi. Visā garumā Mīlgrāvja iela klāta ar asfalta segumu.

Ielu savienojumi 
Mīlgrāvja iela krustojas ar šādām ielām:
 Viestura prospekts
 Ostas prospekts
 Ezera iela
 Jaunciema gatve

Sabiedriskais transports 
 2., 11., 19., 24. un 58. maršruta autobusi  kursē visas Mīlgrāvja ielas garumā no Viestura prospekta līdz Jaunciema gatvei.
 200. un 224. maršruta mikroautobusi  kursē visas Mīlgrāvja ielas garumā no Viestura prospekta līdz Jaunciema gatvei.

Skatīt arī 
 Ziemeļu rajons
 Sarkandaugava
 Trīsciems

Ielas Sarkandaugavā
Ielas Trīsciemā
Ziemeļu rajons
Dainis Upelnieks

Dainis Upelnieks (dzimis  Bauskā) ir latviešu stenda šāvējs.

2015. gadā izcīnījis 62. vietu Pasaules čempionātā, 2015. gada Eiropas čempionātā izcīnījis 15. vietu, savukārt pēc gada — 21. vietu. 

Pārstāvēja Latviju .

Atsauces

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Bauskā dzimušie
Latvijas šāvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Omuļi

Omuļi ir ciems Valkas novada Ērģemes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 10,9 km no pagasta centra Ērģemes, 23,8 km no novada centra Valkas un 175,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V256 (Ērģeme–Igaunijas robeža) un V230 (Omuļi–Kurģi) krustojuma.

Atsauces
Stašališki

Stašališki ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Salienas, 29 km no novada centra Daugavpils un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējās nozīmes autoceļiem, Poguļankas upes pietekas krastā, divus kilometrus no Latvijas—Baltkrievijas robežas.

Atsauces
Šlapaki

Šlapaki ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Salienas, 28 km no novada centra Daugavpils un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V707, Poguļankas upes krastā.

Atsauces
Zaļesje (Salienas pagasts)

Zaļesje ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7 km no pagasta centra Salienas, 31 km no novada centra Daugavpils un 262 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējās nozīmes autoceļiem, Kirjaņiškas ezera krastā, divus kilometrus no Latvijas—Baltkrievijas robežas.

Atsauces
JCSAT-2B

JCSAT-2B (sākotnēji JCSAT-14) ir Japānas uzņēmuma SKY Perfect JSAT sakaru pavadonis. Tas palaists 2016. gada maijā. Tas apkalpo klientus Japānas teritorijā, kā arī Āzijā, Austrālijā un Klusā okeāna reģionā.

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmums SSL uz platformas SSL-1300 bāzes. 
Kosmiskā aparāta masa startā bija 4696 kg, sausmasa 2622 kg. Tas ir apgādāts ar 26 C un 18 Ku joslas raidītājiem.

Līgums ar SSL par JCSAT-14 izgatavošanu tika noslēgts 2013. gada jūnijā.

JCSAT-14 tika palaists  05:21 UTC ar nesējraķeti Falcon 9 v1.2 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC-40. 32 minūtes pēc starta pavadonis tika ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā.

Pēc Falcon 9 otrās pakāpes atdalīšanās pirmā pakāpe veica veiksmīgu nosēšanos uz okeāna platformas.

Pavadonis tika pozicionēts punktā 154° austrumu garuma. Tur tas nomainīs pavadoni JCSAT-2A.

Atsauces

Ārējās saites 
 JCSAT-2B JSAT vietnē  
 JCSAT-14 izgatavotāja vietnē 
 JCSAT-14 starta nodrošinātāja vietnē 
 JCSAT-14 Gunter Dirk Krebs vietnē 

JCSAT
8. tramvaju maršruts (Rīga)

8. tramvaju maršruts bija  Rīgas sabiedriskā transporta tramvaju maršruts, kas kursēja no Tapešu ielas līdz Mežaparkam. Maršruts bija kā 2. un 11. tramvaju maršruta apvienojums.

8. tramvaju maršrutu apkalpoja RP SIA "Rīgas satiksme" 5. tramvaju depo.

Maršruts 
 Virzienā Tapešu iela — Mežaparks tramvaji brauca pa šādām ielām: Tapešu iela, Mazā Kuldīgas iela, Margrietas iela, Mazā Nometņu iela, Bāriņu iela, A. Grīna bulvāris, Slokas iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Aspazijas bulvāris, Kr. Barona iela, Matīsa iela, Miera iela, Brasas tilts, Gaujas iela, Ķīšezera iela, Kokneses prospekts un Meža prospekts.
 Virzienā Mežaparks — Tapešu iela tramvaji brauca pa šādām ielām: Meža prospekts, Kokneses prospekts, Ķīšezera iela, Gaujas iela, Brasas tilts, Miera iela, Matīsa iela, Kr. Barona iela, Aspazijas bulvāris, Prāgas iela, Centrāltirgus iela, Maskavas iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Slokas iela, A. Grīna bulvāris, Bāriņu iela, Mazā Nometņu iela, Margrietas iela, Kuldīgas iela un Tapešu iela.

Pieturvietas 
8. tramvaju maršrutā pavisam kopā bija 71 pietura. Virzienā Tapešu iela — Mežaparks bija 35 pieturas, bet virzienā Tapešu iela — Mežaparks bija 36 pieturas.

Maršruts ar mainītu virzienu 
Virzienā 5. tramvaju depo (Brīvības ielā) — Tapešu iela tramvaji brauca pa šādām ielām: Brīvības iela, Kr. Barona iela, Aspazijas bulvāris, Prāgas iela, Centrāltirgus iela, Maskavas iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Slokas iela, A. Grīna bulvāris, Bāriņu iela, Mazā Nometņu iela, Margrietas iela, Kuldīgas iela un Tapešu iela..

Virzienā Tapešu iela — 5. tramvaju depo (Brīvības ielā) tramvaji brauca pa šādām ielām: Tapešu iela, Mazā Kuldīgas iela, Margrietas iela, Mazā Nometņu iela, Bāriņu iela, A. Grīna bulvāris, Slokas iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Aspazijas bulvāris, Kr. Barona iela un Brīvības iela.

Maršruta ar mainītu virzienu pieturvietas 
Virzienā 5. tramvaju depo (Brīvības ielā) — Tapešu iela bija 24 pieturas.

Bet virzienā Tapešu iela — 5. tramvaju depo (Brīvības ielā) bija 25 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas satiksme
 Rīgas metropolitēns

Tramvaju satiksme Rīgā
Purgaile

Purgaile (arī Ķaka, Ķēķupīte) ir Sedas kreisā krasta pieteka Valkas un Valmieras novados.

Iztece - uz rietumiem no Laiviņu purva. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Sedā lejpus Rikandas ietekas. Upi šķērso valsts autoceļš A3 (Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)) un dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Valkas novada upes
Valmieras novada upes
Strenču novada upes
Salacas baseina upes
Sedas pietekas
AS Nancy

Association Sportive Nancy-Lorraine, zināms arī kā AS Nancy, ASNL vai vienkārši Nancy, ir Francijas futbola klubs no Nansī. Klubs ir dibināts 1967. gadā. Pašlaik spēlē Francijas futbola otrajā līmenī — Ligue 2. Klubs ir vienreiz kļuvis par Francijas kausa ieguvējiem un vienreiz uzvarējis arī Francijas līgas kausa izcīņā. Lielākais panākums Francijas čempionātā — divreiz sasniegta 4. vieta (1977. un 2008. gadā). Mājas spēles aizvada Marsela Piko stadionā, kurā ir 20 087 skatītāju vietas.

Viens no kluba visu laiku pazīstamākajiem spēlētājiem ir Mišels Platinī, kas komandā spēlējis no 1972. līdz 1979. gadam.

Sasniegumi 
 Francijas 2. līga
 Čempioni (5): 1974–75, 1989–90, 1997–98, 2004–05, 2015–16
 Vicečempioni (1): 1969–70
 Francijas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1977–78
 Francijas līgas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2005–06

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā vietne 

Francijas futbola klubi
Turna

Turna ir ciems Valkas novada Ērģemes pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,1 km no pagasta centra Ērģemes, 18,5 km no novada centra Valkas un 153,9 km no Rīgas. Uz dienvidiem no ciema atrodas Sedas purvs.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V237 (Ērģeme–Turna–Daksti). 

Ciemā ir Tautas nams, sociālo dzīvokļu nams un Otrā pasaules kara brāļu kapi.

Vēsture 

Latvijas PSR laikos bija Ļeņina kolhoza centrs ar kolhoza krejotavu-sierotavu, mehānisko darbnīcu un klubu, tur bija arī veikals un sakaru nodaļa. 1969. gadā Turnā bija 66 iedzīvotāji.

Ekonomika 

Turnā 2015. gadā tika atklātas "Enrial Timber" kamīnmalkas un taras dēļu ražotnes. Ražotnes sakarus apgrūtināja sliktais ceļu stāvoklis. 2019. gadā "Enrial Timber" tika likvidēta.

Sports 

Turnas tautas namā ziemas sezonā ik gadus notiek 6 posmu Ērģemes pagasta galda spēļu čempionāti, kuros piedalās arī apkārtējo pagastu iedzīvotāji. Spēles notiek 6 disciplīnās (šahs, dambrete, galda teniss, galda hokejs, šautriņu mešana, novuss). Ciematā tiek rīkotas arī sacensības zemledus makšķerēšanā Valda ezerā, spaikbolā, strītbolā un dažos citos sporta veidos.

Atsauces
Suķieris

Suķieris (arī Suķiera ezers)  ir ezers Valkas novada Ērģemes pagasta ziemeļaustrumos, apmēram 5,5 kilometrus uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem no Ērģemes.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

Atsauces 

Valkas novada ezeri
Ērģemes pagasts
Valdis (ezers)

Valdis (arī Vadžu ezers, Valda ezers, Valža ezers, Valžezers, Valžu ezers) ir publisks subglaciāls caurteces ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos, uz dienvidrietumiem no Turnas.

Dibens - smilšains, vietām dūņains. Krasti - zemi, austrumos - slīpi. Ezerā ietek grāvis un strauts, iztek - strauts uz Sedu. Ūdens krāsa - dzidrūdens. Makrofīti - niedres, ezera meldri, garlapu gundegas, grīšļi, glīvenes (visgarās, spožās, peldošās), dzeltenās lēpes, skujenes, sūnas, hāras. Ezerā dzīvo līdakas, raudas, līņi, karūsas, akmeņgrauži, asari un plauži. Sastopami vēži. Ezerā mīt bebri.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā. Ezera ziemeļaustrumos ierīkota atpūtas vieta un peldvieta.

Atsauces 

Valkas novada ezeri
Ērģemes pagasts
Vēršādiņa

Vēršādiņa (arī Vēršāda, Vēršādas ezers)  ir subglaciāls ezers Valkas novada Ērģemes pagasta dienvidos, uz dienvidiem no Valda.

Notece uz Valdi. Makrofīti - raglapes, niedres, lēpes, ūdensrozes.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

Atsauces 

Valkas novada ezeri
Ērģemes pagasts
Cepšu ezers

Cepšu ezers (arī Cepsis, Cepša ezers)  ir publisks caurteces ezers Valkas novada Kārķu pagasta austrumos.

Dibens - dūņains, rietumos un dienvidrietumos - smilšains. Krasti lēzeni, rietumos un dienvidrietumos - pieejami. Ezerā ietek četri grāvji, iztek - Šēlupīte uz Ķiri. Ūdens krāsa - brūnūdens. Makrofīti - niedres, ezera meldri, šaurlapu vilkvālītes, grīšļi, dzeltenās lēpes, peldošās glīvenes. Ezerā dzīvo ķīši, ruduļi, raudas, plauži, līdakas, asari un pliči.

Ezers ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta teritorijā.

Atsauces 

Valkas novada ezeri
Kārķu pagasts
Stērstu iela (Rīga)

Stērstu iela ir viena no ielām Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas pie Ķekavas un Ziepju ielu krustojuma. Iela sastāv no 2 braukšanas joslām.

Ielu savienojumi 
Stērstu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Ķekavas iela
 Ziepju iela
 Mazā Stērstu iela
 Tumes iela
 Dignājas iela
 Staburaga iela
 Nelķu iela
 Putnu iela
 Džūkstes iela

Skatīt arī 
 Zemgales priekšpilsēta
 Ziepniekkalns

Ielas Ziepniekkalnā
Higiēna

Higiēna ir pasākumu kopums, kas nodrošina cilvēka organisma normālu funkcionēšanu un veselības saglabāšanu. Pasaules veselības organizācija ir definējusi, ka higiēna ir apstākļi un ieradumi, kas uztur veselību un preventīvu darbību kopums slimību izplatīšanās novēršanai. Šaurā nozīmē ar terminu "higiēna" saprot tīrību, tomēr tas aptver daudz plašāku kopumu — veselīgu vidi veidojošas profilaktiskas darbības, dzīvesveidu un sadzīves apstākļus.

Higiēna ir arī medicīnas nozare, kas pētī ārējo dzīves apstākļu ietekmi uz cilvēka organismu un veselību, izstrādā pasākumus un normas veselības aizsardzībai pret nelabvēlīgu ārējo faktoru iedarbību. Medicīnas higiēna aptver ar veselības aizsardzību saistītas prakses, piemēram, vides tīrību, instrumentu sterilizēšanu, roku higiēnu, ūdens attīrīšanu un medicīnisko atkritumu iznīcināšanu.

Saistībā ar sabiedrības veselību tiek lietoti apzīmējumi: ķermeņa higiēna, personīgā higiēna, miega higiēna, mentālā higiēna, zobu higiēna, nodarbinātības higiēna — saistībā ar sabiedrības veselību.

Pārtikas, farmācijas un citu produktu ražošanā higiēna ir nozīmīga daļa no kvalitātes nodrošināšanas procesa, pārbaudot produkta atbilstību drošai lietošanai mikrobioloģiskā līmenī un definējot higiēnas prasības ražošanas apritē iesaistītajam personālam. Eiropas Savienība ir definējusi stingras prasības pārtikas higiēnas jautājumos, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa patērētāju aizsardzību pārtikas nekaitīguma ziņā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Likumi.lv Minimālās higiēnas prasības pārtikas uzņēmumos
 LR Slimību profilakses un kontroles centra infografika Vai rokas nomazgāji

Veselība
Aizupieši (Kalupes pagasts)

Aizupieši ir ciems Daugavpils novada Kalupes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Kalupes, 33 km no novada centra Daugavpils un 213 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V678, netālu no Kalupes.

Atsauces
Andrupīte (Ķires pieteka)

Andrupīte ir Ķires kreisā krasta pieteka Valkas un Valmieras novados.

Izteka uz dienvidiem no Kārķiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Līvena grāvis savieno Andrupīti ar Sedas upi. Ietek Ķirē lejpus Kārķiem. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Valkas novada upes
Valmieras novada upes
Naukšēnu novada upes
Salacas baseina upes
Ķires pietekas
Odesas aplenkums (1941)

Odesas aplenkums (krievu: Оде́сская осада), pazīstama arī kā Odesas aizstāvēšana (krievu: Оде́сская оборо́на) jeb vienkārši kauja par Odesu (vācu: Schlacht um Odessa), bija militāra kauja un aplenkums, kas norisinājās Otrā pasaules kara laikā Ukrainas PSR teritorijā. Aplenkums norisinājās no 1941. gada 8. augusta līdz 16. oktobrim, kurā vācu un rumāņu karaspēka vienībās centās ieņemt samērā labi nocietināto Odesas pilsētu, kas tajā laikā vismaz no vācu virspavēlniecības skata punkta tika uzskatīta par svarīgu ostas un dzelzceļa mezgla tīklu.

Atsauces 

Otrais pasaules karš
Kaujas ar PSRS piedalīšanos
Kaujas ar Vācijas piedalīšanos
1941. gads
Otrā pasaules kara kaujas
Andrijova

Andrijova, arī Andrijeva, ir ciems Daugavpils novada Kalupes pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Kalupes, 39 km no novada centra Daugavpils un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no vietējās nozīmes autoceļiem, starp Lielo un Mazo Kalupes ezeru, Kalupes krastā.

Atsauces
Delfino Pescara 1936

Delfino Pescara 1936, saukts arī Pescara Calcio vai vienkārši Pescara, ir Itālijas futbola klubs no Peskāras. Klubs ir dibināts 1936. gadā, pašlaik spēlē Itālijas C sērijā. Mājas spēles aizvada Adriatico stadionā, kurā ir 20 476 skatītāju vietas. Komanda ir divas reizes uzvarējusi B sērijā, augstākais sasniegums A sērijā — 14. vieta 1987.—1988. gada sezonā.

Sasniegumi 
 B sērija
 Čempioni (2): 1986–87, 2011–12
 C sērija
 Grupas uzvarētāji (1):  1973–74

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā vietne 
 Kluba oficiālā lapa vietnē "Facebook"

Itālijas futbola klubi
Tēva diena

Tēva diena ir svētki, kas veltīti tēva lomas godināšanai ģimenē un sabiedrībā.

Tēva dienas sākumi meklējami 20. gadsimta sākumā Amerikas Savienotajās Valstīs, kur to sāka atzīmēt, lai pievērstu uzmanību tēva lomai bērnu audzināšanā. ASV tā pirmoreiz svinēta 1910. gada 19. jūnijā, bet 1966. gadā Tēva diena kļuva par valsts svētkiem. Gadsimta laikā šie svētki iemantojuši nozīmīgu vietu pasaulē, tos svin visos apdzīvotajos kontinentos neatkarīgi no ādas krāsas un reliģiskās pārliecības, līdzīgi kā Mātes dienu.

Dažādās zemēs šo svētku svinēšanas datumi atšķiras. Katoliskajā Eiropā (Spānija, Portugāle, Itālija) tie tikuši svinēti Sv. Jēkaba dienā, kur 19. marts joprojām ir Tēva diena. Vairums Eiropas valstu tāpat kā ASV, Tēva dienu atzīmē jūnija trešajā svētdienā.

Latvijā Tēva diena par oficiālu svētku dienu (taču ne brīvdienu) tika noteikta 2009. gadā, pēc bijušā LR Bērnu, ģimenes un sabiedrības integrācijas lietu ministra Ainara Baštika ierosinājuma. Tā tiek svinēta septembra otrajā svētdienā.

Atsauces 

Starptautiski svinamas dienas‎