Ruriks

Ruriks, arī Rjuriks vai Roriks (varjagu: Roðrekr) (ap 830. - 879.) bija leģendārais rusu karavadonis, no kura sākās daudzas varjagu-krievu kņazu un lielkņazu dinastijas (Rurikoviči). Viņa jaunākie brāļi Siņeuss (Sinehus) un Truvors (Thruvaring) valdīja pār vesiem un krivičiem, bet pēc viņu nāves Ruriks kļuva par vienīgo valdnieku Ilmeņa slāvu, kriviču, meriešu, vesu, un muromiešu zemēs.

Pēc Nestora hronikas ziņām Ruriks miris 879. gadā, varu atstājot savam radiniekam Helgi (Oļegam). Viņa vienīgais zināmais dēls Ingvars (Igors) kopā ar Helgi devās pa Dņepras upi lejup un apmetās Kijevā, kur nogalināja vietējos varjagu kungus Askoldu un Diru, paziņojot "Jūs neesat ķēniņi un ne no ķēniņu dzimtas, bet tas ir Rurika dēls (Ingvars)."

Vārda cilme 

Varjagu vārds Roðrekr ir cēlies no salikteņa Roð (rudais) un rekr (spēkavīrs).
Angļu valodā tam mūsdienās atbilst vārds Roderiks (Roderick) un latviešu Rodrigo.

Hroniku ziņas 
Vienīgā hronika, kas piemin Ruriku, ir 12. gs. sākumā rakstītā Nestora hronika "Pagājušo gadu vēsture", kuras Rurika valdīšanas apraksts balstīts uz kādiem zudušiem manuskriptiem, iespējams, bizantiešu vai skandināvu hronikām. Tā vēstī, ka pēc cīņām ar vietējiem valdniekiem varjagi ir padzīti no Baltijas jūras austrumu krasta (vikingu: Austrvegr):

Savukārt vienīgā hronika, kas šajā laikā apraksta dāņu un zviedru vikingu cīņas ar šī reģiona iedzīvotājiem, ir Rimberta "Svētā Anskara dzīve", kas vēstī par zviedru ķēniņa Olafa iebrukumu Kursā 854. gadā. Tādēļ iespējams, ka Nestora hronikā pieminētie rūsu varjagi ir bijuši no Kursas un citām baltu zemēm (Nemunas, Ventas, Daugavas lejtecēm) pirms tam padzītie skandināvu kolonisti.

Interesanti, ka līdzīgu uzskatu par Rurika izcelsmi jau 18. gadsimtā pauda Mihails Lomonosovs, kurš gan baltu valodas tolaik pieskaitīja pie slāvu valodu saimes:

Dzimtas, kas savu izcelsmi saista ar Ruriku 
Galvenais raksts: Rurika dinastija

Par Rurika dinastijas pēcnācējiem sevi uzskata Gorčakovi, Kosoneni, Mozarovski, Oboļenski, Osovecki, Požarski, Rostovski, Šahovskoji, Solomini, Šuiski, Toločko, Volkonski un daudzas citas Krievijas kņazu dzimtas.

Skatīt arī 
 Normānisma teorija
 Novgorodas kņazi
 Kijevas lielkņazi
 Polockas kņazi
 Volīnijas kņazi
 Krievijas valdnieku dinastiju koki
 Veļikijnovgoroda

Literatūra 

 Войтович Л. Генеалогія династій Рюриковичів і Гедиміновичів. — К., 1992. 199 с.
 Грушевський М. С. Історія України-Руси. T. 1. — K., 1991. 648 с.
 Никон, иеромонах. Начало христианства на Руси // ВИ 1990. N 6. С.52—53
 Фомин В. В. Варяги и варяжская Русь. — М. 2005. С.439

 Stender-Petersen A. Die Varagersage als Quelle der altrussischen Chronik. — Kobenhavn, 1934. 456 s.
 Thomsen V. Ancient Russia and Scandinavie and the Origin of the Russian State. — Oxford and London, 1877. 369 p.
 Thornqust C. Studien über die nordischen Lehnworter im Russischen. — Uppsala, 1949. 418 s.
 Vernadsky G. Ancient Russia. — New Haven, 1943. 467 p.

Ārējās saites 
 Новгородская первая летопись старшего и младшего изводов. — М.-Л.: «Издательство Академии Наук СССР», 1950. — 659 с. //«Ізборник». Історія України IX-XVIII
 Пчелов Е.В. Происхождение династии Рюриковичей. Труды Историко-архивного института. Т. 34. М., 2000. С. 139-183.
 Iespējamo Rurika pēcnācēju ģenētisko testu rezultāti
 Ипатьевский список «Повести временных лет»//«Ізборник». Історія України IX-XVIII
 ИНСТИТУТ ИСТОРИИ МАТЕРИАЛЬНОЙ КУЛЬТУРЫ РАН. Рюриково городище
 ИНСТИТУТ ИСТОРИИ МАТЕРИАЛЬНОЙ КУЛЬТУРЫ РАН. Старая Ладога
 Алексеев В.М.Памятник Рюрику в великом Новгороде: за и против? Идея и легенда памятника.Материалы периодической печати//АКАДЕМИЯ ТРИНИТАРИЗМА
 Фроянов И.Я., «Исторические реалии в летописном сказании о призвании варягов»\\Вопросы истории - 1991 - № 6 — С. 3 - 15.
 Войтович Л. "Княжеские династии Восточной Европы (конец IX — начало XVI века): состав, общественная и политическая роль". — Львов, 2000.
 Меркулов В.И. "Забытая родословная Рюрика" 
 Кузьмин А. Г. «Варяги и Русь»
 Кузьмин А.Г. "Древняя Русь в IX-XI веках"
 Максим Антипов ТАЙНЫ СТАРОГО НОВГОРОДА Газета «Невское времея» 06.10.2005
 Перевезенцев С.В. Рюрик \\православный образовательный портал «Слово»

Krievzemes kņazi
Krievijas vēsture