joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Līči (Preiļu pagasts)

Līči ir ciems Preiļu novadā, Preiļu pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļu dienvidu daļā, Preiļu ziemeļrietumu pievārtē, 2,5 km no novada centra Preiļiem un 204,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļiem P62 (Krāslava—Preiļi—Madona) un P63 (Līvāni—Preiļi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Saustere

Saustere, agrāk arī Sausterciems, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P125  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Sausteres ciemam pieskaita arī valsts nozīmes vēstures pieminekli Kubalu skolu, kurā par skolotāju strādājis Ernests Dinsbergs.

Atsauces
Kārļmuiža

Kārļmuiža, agrāk arī Kārļumuiža, ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Alakstes upes krastā pie autoceļa V1368 2,5 km no pagasta centra Dundagas, 35 km no novada centra Talsiem un 155 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Kārļu (Carlshof, Karlshof) pusmuižas centru. Kārļmuižā atrodas Dundagas mežniecība, vairāki uzņēmumi.

Atsauces
Lielie Anspoki

Lielie Anspoki (arī Lielie Acpoki, ), ir ciems Preiļu novada Saunas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,4 km no pagasta centra Prīkuļiem, 13,3 km no novada centra Preiļiem un 204,9 km no Rīgas.

Atsauces
Dunski (Kastuļinas pagasts)

Dunski ir ciems Aglonas novada Kastuļinas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā 7 km no pagasta centra Priežmales, 17 km no novada centra Aglonas un 243 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V569, Mušas ezera krastā.

Atsauces
Prīkuļi

Prīkuļi ir ciems Preiļu novadā, Saunas pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 11,9 km no novada centra Preiļiem un 200,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62 (Krāslava—Preiļi—Madona). Prīkuļos atrodas Priekuļu pamatskola.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Smelteri

Smelteri (arī Smeļteri) ir ciems Preiļu novada Saunas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 10,8 km no pagasta centra Prīkuļiem, 17,7 km no novada centra Preiļiem un 211,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu V737 (Kokorieši–Jezufinova–Polkorna) un V738 (Pieniņi–Smelteri) krustojumā, Īvaiša upes krastā. Ciema ietilpst ciema daļas Lielie Orīši un Obrezi.

Atsauces
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Botsvanā

Sarakstā apkopotas tās vietas Botsvanā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli 2 vietas (1 — kultūras objekts un 1 — dabas objekts), savukārt 7 vietas Botsvanā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Botsvana Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1998. gada 23. novembrī.

Sarakstā iekļautie objekti

Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

Kandidātu sarakstā esošie objekti

Atsauces 

Botsvana
UNESCO
Botsvana
Aleksandrs Digamels

Aleksandrs Digamels (, , dzimis , miris ) bija Jelgavā dzimis franču/vācbaltiešu izcelsmes Krievijas infantērijas ģenerālis un diplomāts, Rietumsibīrijas ģenerālgubernators no 1861. līdz 1866. gadam.

Mācījies Pāžu korpusā Sanktpēterburgā. No 1825. līdz 1826. gadam piedalījās ekspedīcijā pie Kaspijas un Arāla jūrām. Karoja krievu—turku karā, piedalījās Novembra sacelšanās apspiešanā Polijā. Bija Krievijas diplomātiskajā dienestā Konstantinopolē, Kairā un Valahijā.

Ārējās saites 
Par Digamelu Erik-Amburger-Datenbank 

1801. gadā dzimušie
1880. gadā mirušie
Jelgavā dzimušie
Vācbaltieši
Ērvings Gofmanis

Ērvings Gofmanis (; dzimis , miris ) bija Kanādas un ASV sociologs un rakstnieks.

Labāk zināmais Gofmaņa devums sociālajā teorijā ir viņa pētījumi par simbolisko saskarsmi. Sākot ar viņa 1959. gada grāmatu "Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē" (The Presentation of Self in Everyday Life), tie veidoti pēc dramaturģiskās pieejas. Citi nozīmīgākie Gofmaņa darbi ir Asylums (1961), Stigma (1963), Interaction Ritual (1967), Frame Analysis (1974) un Forms of Talk (1981). Galvenie Gofmaņa pētniecības virzieni bija ikdienas dzīves socioloģija, sociālā saskarsme, sociālās patības veidošanās un iekļaušanās sociālajā pieredzē, kā arī atsevišķi sociālās dzīves elementi, piemēram, totālās institūcijas un stigmas.

Gofmanis bija Amerikas sociologu asociācijas 73. prezidents. Mūsdienās nereti tiek uzskatīts par visietekmīgāko 20. gadsimta amerikāņu sociologu. 2007. gadā Times Higher Education savā augstākās izglītības ceļvedī ierindoja Gofmani sestajā vietā humanitārajās un sociālajās zinātnēs visvairāk citēto autoru sarakstā.

Atsauces 

ASV sociologi
Kanādas sociologi
Aizklāņi

Aizklāņi ir ciems Talsu novada Rojas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie Aizklāņupes ietekas Rīgas līcī un pie autoceļa P131  no pagasta centra Rojas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Atsauces
Voveres

Voveres () ir ciems Riebiņu novada Galēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Galēniem, 15 km no novada centra Riebiņiem un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P58 (Viļāni—Preiļi—Špoģi).

Atsauces
Žocene

Žocene, agrāk arī Žociems, ir apdzīvota vieta Talsu novada Rojas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā Rīgas līča krastā pie autoceļa P131  no pagasta centra Rojas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Atsauces
Arkādijs Naidičs

Arkādijs Naidičs (; dzimis , Rīgā) ir Latvijā dzimis Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (2001), kas kopš 2015. gada maija pārstāv Azerbaidžanu.

Biogrāfija 
Rīgas šaha skolas audzēknis. Pirmais treneris - Leonīds Borisovs. Vēlāk trenējās pie lielmeistara Aivara Gipšļa un meistara Valentīna Kirilova. 1995. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā un ieņēmis 2. vietu Pasaules junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 1996. gadā Naidiča ģimene pārvākusies no Rīgas uz pastāvīgu dzīvi Vācijas pilsētā Dortmundē. Ātri kļuvis par vienu no labākajiem Vācijas jaunajiem šahistiem. 1999. gadā FIDE Naidičam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2005. gadā kļuvis par Vācijas pilsoni.

2005. gadā uzvarējis spēcīgā starptautiskā šaha turnīrā Dortmundē un Nīderlandes lielākajā ātrā šaha turnīrā Dutch Rapid Open.. 2007. gadā uzvarējis Vācijas šaha čempionātā. 2007. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" superturnīrā. 2014. gadā uzvarējis Cīrihes starptautiskajā šaha turnīrā Zurich Christmas Open.

Pārstāvējis Vācijas un Azerbaidžānas izlases lielākajās šaha komandu sacensībās:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (2006-2008, 2012-2018);
 Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (2013, 2019).
 Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (2007-2017). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 zelta (2011, 2017) medaļas, bet individuālajā 2 sudraba (2013, 2015) un bronzas (2011) medaļas.

Personīgā dzīve 
2014. gada oktobrī apprecējies ar Izraēlas šahisti Jūliju Švaigeri.

Atsauces

Ārējās saites 

  šahista profils vietnē fide.com
  šahista profils vietnē chessgames.com
  šahista profils vietnē 365chess.com
  šahista profils vietnē chesstempo.com
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)

1985. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Azerbaidžānas šahisti
Latvijas šahisti
Vācijas šahisti
Jaunzemes (Ģibuļu pagasts)

Jaunzemes ir apdzīvota vieta Talsu novada Ģibuļu pagastā. Izvietojusies pagasta austrumu daļā Talsu pilsētas dienvidu pierobežā 5 km no pagasta centra Pastendes, 2,5 km no novada domes Talsos un 120 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojas kā jauns savrupmāju apbūves rajons pilsētas pierobežā.

Atsauces
Herberts Zommers

Herberts Zommers (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris un režisors. Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (no 1949. gada). 

No 1917. līdz 1922. gadam - aktieris Valmierā. No 1922. līdz 1940. gadam Dailes teātra aktieris. No 1940. līdz 1944. gadam - aktieris Jelgavā. No 1945. līdz 1983. gadam - aktieris Latvijas PSR Drāmas teātrī (tagad Latvijas Nacionālais teātris). Tēlojis Latvijas PSR un PSRS republiku filmās, parasti epizodēs.

Filmogrāfija
Kaugurieši (1941, grāfs Mengdens)
Mājup ar uzvaru (1947, oberšturmfīrers Budbergs)
Rainis (1949, epizode)
Vētra (1960, epizode)
"Ģenerālis un Margrietiņas" (Gruzija-fiļm, 1963, ģenerālis Heihlers)
Kapteinis Nulle (1964, ekspedīcijas priekšnieks)
"Maskava-Dženova" (Belarusfiļm, 1963, epizode)
Sūtņu sazvērestība (1965, Deivids Pūls)
"Karš un miers" (Mosfiļm, 1965-67, Beningsens)
"Tēvs" (Belarusfiļm, 1971, ģenerālis Ārends)
"Septiņpadsmit pavasara mirkļi" (Gorkija kinostudija, 1973, mācītājs)
Melnā vēža spīlēs (1975, epizode)
"Sonetu vainags" (Belarusfiļm, 1976, epizode)
Meistars (1976, epizode)
Nāve zem buras (1976, epizode)
Teātris (1978, epizode)
Spāņu variants (1980, Redsdeils)

Ārējās saites 
 

Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Madonas novadā dzimušie
Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Izraēls Feigelsons

Izraēls Feigelsons bija Rīgā dzimis ebreju izcelsmes Latvijas un Izraēlas tenors.

Dzimis 1921. gadā Rīgā. Feigelsonu ģimene tika deportēta uz Sibīriju. 1947.gadā Izraēls atgriezās Rīgā. No 1949. līdz 1952. gadam mācījās dziedāšanu Latvijas Valsts konservatorijā pie profesora Rūdolfa Bērziņa. No 1952. līdz 1963. gadam izpildīja ap 30 tenora partiju LPSR Valsts operas un baleta teātrī. No 1963. gada — solists Latvijas Filharmonijā. Feigelsons dziedājis kopā ar 36 simfoniskajiem orķestriem, 50 diriģentiem. Repertuārā bija Bēthovena 9. simfonija, Mocarta un Verdi rekviēmi, Pergolēzi "Stabat Mater" un citi skaņdarbi.

1979. gadā Izraēls Feigelsons ar ģimeni emigrēja uz Izraēlu. Miris 1991. gada 23. augustā Telavivā pēc smagas slimības. Izraēla Feigelsona dēls, Rīgā dzimušais Josifs Feigelsons, ir pazīstams čellists.

Ārējās saites 
 israelfeigelson.info

Rīgā dzimušie
Latvijas ebreji
Latvijas operdziedātāji
1921. gadā dzimušie
1991. gadā mirušie
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Singapūrā

Sarakstā apkopotas tās vietas Singapūrā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. UNESCO sarakstā no Singapūras ir iekļauta 1 vieta (kultūras objekts). Singapūra Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2012. gada 19. jūnijā.

Sarakstā iekļautie objekti

Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

Atsauces 

Singapūra
Singapūra
Singapūra
Gumineicas upīte

Gumineicas upīte (arī Gumenicas strauts, Gumeņicas strauts, Gumineicas strauts) ir Istras kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas Ludzas novada Rundānu pagastā, netālu no robežas ar Zilupes novada Lauderu pagastu. Plūst austrumu virzienā pie Koņovas šķērsojot autoceļu V517 (Pakalni—Lauderi—Ploski). Ietek Istras upē netālu no Pīteriem.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Vacumnīki, Koņova, Gumineica, Pīteri.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Istras pietekas
Zilupes novada upes
Buferis (autobūve)

Buferis (no ), atvairis jeb sarunvalodā bamperis (no ) ir automobiļa priekšējā un aizmugurējā sānu triecienu absorbējoša ierīce.
Ir standarti, kas nosaka bufera uzstādīšanas augstumu un triecienu absorbējošas īpašības.

Standarti 
Starptautiskie drošības noteikumi: Apvienoto Nāciju Organizācija ir izstrādājusi noteikumus, kuri pašlaik pieņemti lielākajā pasaules daļā. Tie nosaka, ka transportlīdzekļa drošības sistēmai jāturpina darboties normāli pēc sadursmes 4 km/h ātrumā.

Amerikas Savienotajās Valstīs no 1973. līdz 1982. gadam izmantoja noteikumus, kuri nodrošināja, ka pēc sadursmes 8 km/h ātrumā auto paliek bez nopietniem bojājumiem. Automobiļu dizaineriem un autobraucējiem tas ļoti nepatika, jo lielā mērā pasliktinājās automašīnu dizains.

Vēsture 
Pirmo reizi priekšējais buferis tika izmantots 1898. gadā. 20. gadsimta sākumā automašīnās buferiem bija ļoti vienkārša konstrukcija. 1930. gados, konstrukcija attīstījās un bija spēcīgāka. 1950. gadā buferiem parādījās skaists dizains, sāka uzlikt virzienrādītājus un miglas lukturus. 1960.-1975. automobiļu mode Ziemeļamerikā un Eiropā ļoti atšķiras. Eiropā dizains bija ļoti vienkāršs, uzlaboja drošību un izturību. Bija arī buferu projekti ar gāzes vai šķidro pildījumu, tomēr tie netika realizēti. 1970. gadu otrajā pusē izplatījās izturīgie un vieglie alumīnija buferi. 1976. gadā starp Eiropas autoražotājiem strauji sāka izplatīties plastmasas buferi.
Tajā laikā ASV izplatījās sporta automašīnu (muscle cars) mode. Protams, aizsardzība bija tikai simboliska. Tas bija līdz 1973. gadam, kad ASV pieņēma savus drošības standartus.

Mūsdienas 
Mūsdienās buferi tiek izgatavoti no stikla šķiedras, termoplastikas vai līdzīgiem materiāliem. Buferiem iekšā atrodas metāla stiprinātāji. Tiek piemēroti jaunie noteikumi par gājēju aizsardzību (Pedestrian protection — Unece Vehicle Regulations). Jau no rūpnīcas buferi ir aprīkoti ar drošības spilveniem, kā arī pārsega pacelšanas sistēmu, lai samazinātu sitiena ietekmi.

Automašīnu detaļas
Automašīnu drošība
Istra (upe)

Istra (arī Istrenka) ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas iztekot no Dziļezera Ludzas novada Iastras pagastā pie Vecslabadas. Upe tek uz ziemeļiem ar lieliem un maziem līkumiem. Tek pa Latgales augstienes Dagdas un Rāznavas pauguraini, lejtece Zilupes līdzenumā. Baseinā 23 ezeri. Ietek Zilupē lejpus Zilupes pilsētas.

Pietekas: Gumineicas upīte (kreisais krasts), Lauderu upīte (kreisais krasts), Grīva (labais krasts).

Tecējumā šķērso autoceļus V545 (divreiz, Lauderi—Vecslabada—Šķaune), V514 (Duboviki—Lauderi), V517 (Pakalni—Lauderi—Ploski), A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Terehova, P136 (Ludza—Brigi—Zilupe), kā arī dzelzceļa līniju Rēzekne II—Zilupe.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Vecslabada, Peličova, Šilki, Pīteri, Lauderu pagasta Čiuciši, Zeļesjes pagasta Čiuciši, Sološi, Strugi, Ziļi, Kamenka, Rakovci, Sviļova, Zaļesjes pagasta Cibuļi, Brigu pagasta Cibuļi.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Istra
Brigu pagasts
Zilupes novada upes
Istra

Istra var būt:

 Istra — upe Ludzas un Zilupes novados, Zilupes kreisā krasta pieteka;
 Istra — aprūpes ciems Ludzas novada Istras pagastā;
 Istra — pilsēta Krievijā;
 Istras pussalas nosaukums.
Korņovkas upīte

Korņovkas upīte (arī Kornovka, Korņevkas strauts) ir upe Ludzas novadā.

Sākas Ludzas novada Nirzas pagastā, netālu no Nirzas ezera. Plūst dienvidaustrumu virzienā, šķērsojot autoceļu V541 (Bambāni–Raipole). Ietek Mazajā Lauderu ezerā.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Vondi, Korņovka.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Zilupes novada upes
Lauderu upīte

Lauderu upīte (arī Lauderu strauts) ir upe Ludzas novadā, Istras kreisā krasta pieteka.

Iztek no Lauderu ezera pie Lauderiem, šķērsojot autoceļu V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski). Plūst dienvidu virzienā, ietekot Istrā.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Istras pietekas
Zilupes novada upes
Rūdovi

Rūdovi (arī Rudova, Rūdova) ir ciems Zilupes novada Lauderu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,9 km no pagasta centra Lauderiem, 16,3 km no novada centra Zilupes un 304,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no vietējas nozīmes autoceļiem.

Atsauces
Skredeļi

Skredeļi var būt:

Skredeļi - skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā
Skredeļi - skrajciems Zilupes novada Lauderu pagastā
Kārlis Kepke

Kārlis Vilhelms Kepke (dzimis  (pēc vecā stila — ), miršanas dati nav zināmi) bija baltvācu riteņbraucējs.

Dzimis Stalbes muižā baltvācu strādnieku Augusta un Kristīnes Kepkes ģimenē. Brālis arī riteņbraucējs Augusts Kepke.

Piedalījies  Stokholmā, kur izstājās šosejas riteņbraukšanas 320 km grupas braucienā. 1913. gadā piedalījies treka sacensībās I Viskrievijas sporta spēlēs, kur uzvarējis 5 verstu braucienā un izcīnījis 2. vietu 20 km braucienā.

Atsauces

Ārējās saites 

1890. gadā dzimušie
1912. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu
Latvijas riteņbraucēji
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Moldovā

Sarakstā apkopotas tās vietas Moldovā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. UNESCO sarakstā no Moldovas ir iekļauta 1 vieta (kultūras objekts), savukārt 2 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. Moldova Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 2002. gada 23. septembrī.

Sarakstā iekļautie objekti

Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

Kandidātu sarakstā esošie objekti

Atsauces 

Moldova
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Moldovā‎
Moldova
Lūcija Jēruma-Krastiņa

Lūcija Jēruma-Krastiņa (dzimusi , mirusi ) bija latviešu anatome un antropoloģe. Pirmā sieviete, kurai Latvijas Universitāte piešķīra doktora grādu.

Precējusies ar psihiatru Nikolaju Jērumu.

1925. gadā absolvējusi Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāti. Pēc tam līdz 1944. gadam docējusi universitātes Anatomijas katedrā. 1944. gadā emigrējusi uz Vāciju, 1948. gadā pārcēlusies uz dzīvi Venecuēlā.

Izpētījusi latvietes antropoloģisko tipu. Venecuēlā sākusi arī gleznot.

Atsauces 

1899. gadā dzimušie
1968. gadā mirušie
Latviešu antropologi
Trimdas latvieši
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas medicīnas zinātnieki
Latvijas goda doktori
Latvijas Universitātes goda doktori
Kovališki

Kovališki var būt:

Kovališki - skrajciems Daugavpils novada Tabores pagastā
Kovališki - skrajciems Ludzas novada Rundēnu pagastā
Kovališki - skrajciems Rēzeknes novada Feimaņu pagastā
Kovališki - apvidus (ciems) Zilupes novada Lauderu pagastā
Aglonka

Aglonka ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas Ludzas novada Istras pagastā, netālu no Garanu Šķaunes ciema. Plūst dienvidaustrumu virzienā. Caurtece caur Aglonkas ezeru, pēc kura upes tecējums pagriežas austrumu virzienā. Netālu no ietekas Zilupē šķērso autoceļu P52 (Zilupe—Šķaune—Ezernieki). Ietek Zilupē netālu no Katalovas.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Istras pagasta Pricimova, Pasienes pagasta Pricimova. 

Lejpus Aglonkas ezera upe tiek saukta arī par Podupi.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Zilupes novada upes
Pasienes pagasts
Istras pagasts
Koršupe

Koršupe ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Zilupes novada upes
Sviestskābā rūgšana

Sviestskābā rūgšana ir rūgšanas veids, kurā sviestskābes baktērijas, tostarp Clostridium ģints pārstāvji, vienkāršos ogļhidrātus, bet daudzas klostrīdijas arī saliktos ogļhidrātus (piemēram, dekstrīnus, cieti, pektīnvielas u.c), pārraudzē sviestskābē, oglekļa dioksīdā un ūdeņradī. Rūgšanā nelielā daudzumā kā blakusprodukti veidojas arī etiķskābe, butilspirts, etilspirts un acetons.

Sviestskābās rūgšanas vispārējā reakcija:

С6H12O6 → C3H7COOH + 2CO2 + 2H2  

Pārtikā sviestskābā rūgšana ir nevēlama, jo izraisa dārzeņu bojāšanos, siera uzrūgšanu, konservu uzpūšanos un sviesta sarūgtēšanu.

Atsauces 

Rūgšana
Patmalīšu upe

Patmalīšu upe (arī Patmaliešu upe) ir Plisunkas labā krasta pieteka Ludzas novadā. Iztek no Pintu ezera dienvidu gala. Tek paralēli Plisunkai, jo starp abām upēm novietojies Grebļa kalns. Ietek Plisunkā netālu no tās ietekas Zilupē.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Pasienes pagasts
Zilupes novada upes
Grissin Bon Reggio Emilia

Pallacanestro Reggiana, sponsorēšanas dēļ šobrīd startē ar nosaukumu Grissin Bon Reggio Emilia, ir basketbola klubs no Redžo nell'Emīlijas, Itālijas. Klubs dibināts 1974. gadā, komanda pārsvarā spēlējusi pirmajā un otrajā Itālijas čempionāta līgā. Kopš 2012. gada rudens atgriezās augstākajā līgā, katru sezonu uzlabojusi sniegumu un 2015. gada vasarā pirmoreiz kluba vēsturē tika līdz Itālijas čempionāta finālam un 2016. gadā šo panākumu atkārtoja. 2014. gadā ieguva FIBA Eiropas Izaicinājuma kausu, trešo prestižāko klubu trofeju kontinentā. 

2010. gadā kluba jauniešu komandai pievienojās latviešu basketbolists Ojārs Siliņš, bet divus gadus vēlāk, 2012. gadā noslēdza ar klubu pirmo profesionāļa līgumu. Klubu pameta 2016. gada vasarā. Kopš 2014. gada kluba jauniešu komandā spēlē cits latviešu jaunais basketbolists Artūrs Strautiņš, kurš jau 2015./2016. gada sezonā nereti izgāja laukumā pirmās komandas sastāvā, bet 2016. gada vasarā parakstīja jaunu profesionāļa līgumu uz četrām sezonām.

Atsauces 

Itālijas basketbola klubi
Trubilova

Trubilova ir ciems Zilupes novada Pasienes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 4,8 km no pagasta centra Pasienes, 16,8 km no novada centra Zilupes un 316,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no Pasienes, nomaļus no valsts vietējas nozīmes autoceļiem.

Atsauces 

Latvijas skrajciemi
Verbovka

Verbovka ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas netālu no Zaļesjes pagasta Bukatinas ciema. Upe tek uz ziemeļaustrumiem, šķērsojot autoceļu P52 (Ploski—Zilupe—Šķaune—Ezernieki), ietekot Zilupē lejpus Pasienes. Apdzīvotās vietas krastos: Bukatina, Podavaļina.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Zilupes novada upes
Justs Sirmais

Justs Sirmais ar skatuves vārdu Justs (dzimis ) ir latviešu dziedātājs.

Beidzis mācības Rīgas Valsts 1. ģimnāzijā. 2016. gadā uzvarēja Latvijas atlasē Eirovīzijas dziesmu konkursam "Supernova 2016" ar dziesmu Heartbeat, kuru sarakstījusi Aminata Savadogo, Latvijas pārstāve 2015. gada Eirovīzijā. Viņš Latviju pārstāvēja Eirovīzijas dziesmu konkursā Stokholmā, Zviedrijā. Finālā tika ieņemta 15. vieta.
 tika izlaista dziesma "Ko tu dari?", kas ir pirmā Justa dziesma latviešu valodā. 2016. gadā iznācis arī viņa EP albums TO BE HEARD.

2018. gadā kopā ar Dagmāru Leganti vadījis konkursu Supernova.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

1995. gadā dzimušie
Latviešu dziedātāji
Ķekavas novadā dzimušie
Latvijas Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki‎
2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
Supernovas dalībnieki
Grīva (upe Latgalē)

Grīva ir Istras labā krasta pieteka Ludzas novadā.

Sākas netālu no Dubovikiem, plūst ziemeļu virzienā, paralēli Zilupei. Augštecē caurtek Zaļesjes un Sovānu ezeriem. Lejtecē šķērso autoceļus A12, P52 un dzelzceļa līniju Rēzekne II—Zilupe. Ietek Istrā pie Zilupes pilsētas, netālu no Istras ietekas Zilupes upē.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Duboviki, Zaļesje, Sovāni, Surbeļi, Zilupe.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Narvas baseina upes
Istras pietekas
Zilupes novada upes
Kamenka

Kamenka var būt:

 Kamenka - skrajciems Riebiņu novada Rušonas pagastā
 Kamenka - skrajciems Zilupes novada Zaļesjes pagastā
 Kamenka — pilsēta Krievijā, Penzas apgabalā
 Kamenka - pilsēta Moldovā, Piedņestrā
 Kamenka — sala Pleskavas ezerā.
Kamenka (Zaļesjes pagasts)

Kamenka ir ciems Zilupes novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 9,5 km no pagasta centra Zaļesjes, 5,5 km no novada centra Zilupes un 301,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V517 (Pakalni–Lauderi–Ploski), Istras upes labajā krastā.

Atsauces
Marks Railenss

Deivids Marks Railenss Voterss (; dzimis ) ir angļu aktieris, teātra režisors un dramaturgs.

No 1995. līdz 2005. gadam bija Šekspīra teātra Londonā mākslinieciskais vadītājs. Trīs reizes saņēmis Tony balvu. Pazīstams ar lomām tādās filmās kā Prospero's Books (1991), Angels and Insects (1995), Institute Benjamenta (1996) un Intimacy (2001). Par lomu TV filmā The Government Inspector (2005) ieguva BAFTA televīzijas balvu.

Par Rūdolfa Ābela lomu filmā "Spiegu tilts" (2015) saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais otrā plāna aktieris, kā arī BAFTA kino balvu.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1960. gadā dzimušie
Kentā dzimušie
Angļu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
BAFTA televīzijas balvas ieguvēji
Tony balvas ieguvēji
Enriko Paoli

Enriko Paoli (; , Trieste — , Redžo nell'Emīlija) bija Itālijas starptautiskais lielmeistars šahā (1996).

Biogrāfija 
Šahu iemācījies spēlēt deviņu gadu vecumā. Pēc profesijas skolotājs. Līdz 26 gadu vecumam nav spēlējis šaha turnīros. Pirmo panākumus guvis nacionālajos šaha turnīros 1937. gadā Merano (2. vieta), 1938. gadā Milānā (3. vieta). 1939. un 1943. gadā izcīnījis 3. vietu Itālijas šaha čempionātos. FIDE Paoli 1951. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1964. gadā viņš kļuvis par FIDE starptautisko arbitru. Trīs reizes uzvarējis Itālijas šaha čempionātos (1951, 1957, 1968). Pasaules šaha olimpiādēs Itālijas izlases sastāvā piedalījies 4 reizes (1954, 1970-1972, 1976). Uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Vīnē (1950/1951), Impērijā (1959), Redžo nell'Emīlijā (1968/1969). No 1958. gada bijis gadskārtējo starptautisko šaha turnīru organizators Itālijas pilsētā Redžo nell'Emīlijā.

Atstājis vērtīgu ieguldījumu šaha galotņu teorijā. Paoli šaha kompozīcijas saņēmušas 176 balvas dažādos konkursos. Par sasniegumiem šahā 1996. gadā viņam piešķirts FIDE starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 
  šahista profils vietnē chessgames.com
  šahista profils vietnē 365chess.com
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"

1908. gadā dzimušie
2005. gadā mirušie
Friuli-Venēcijā Džūlijā dzimušie
Itālijas šahisti
Šaha problēmisti
Odre

Odre ir ciems Talsu novada Laucienes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā Šķēdes upes krastos pie autoceļa P128  no pagasta centra Laucienes,  no novada centra Talsiem un no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Odres (Odern) muižas centru.

Atsauces
Rakšina

Rakšina ir ciems Zilupes novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos, uz rietumiemno Zilupes, 7,9 km no pagasta centra Zaļesjes, 2,3 km no novada centra Zilupes un 299,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P52 (Ploski–Zilupe–Šķaune–Ezernieki) un P136 (Ludza–Brigi–Zilupe) krustojuma.

Atsauces
Sovāni

Sovāni ir ciems Zilupes novada Zaļesjes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 1,8 km no pagasta centra Zaļesjes, 4,7 km no novada centra Zilupes un 304 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P52 (Ploski–Zilupe–Šķaune–Ezernieki), Grīvas upes labajā krastā. uz dienvidiem no ciema atrodas Sovānu ezers.

Atsauces
Artūrs Strautiņš

Artūrs Strautiņš (dzimis  Jūrmalā) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2014. gada pārstāv Grissin Bon Reggio Emilia klubu Itālijā.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Jūrmalā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Zaļesjes ezers

Zaļesjes ezers ir ezers Ludzas novada Zaļesjes pagasta centrālajā daļā.

Uz austrumiem no ezera pie autoceļa P52 atrodas Zaļesjes ciems, ezeru caurtek Grīvas upe.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi, izņemot ziemeļu krastu, kas lēzens. Makrofīti: kosas, meldri, vilkvālītes, glīvenes, mazlēpes, hāras, elodejas. Dzīvo līdakas, asari, raudas.

Atsauces 

Ludzas novada ezeri
Zaļesjes pagasts
Zilupes novada ezeri
Vita Matīse

Vita Matīse (dzimusi ) ir latviešu burātāja.

Divas reizes piedalījusies Vasaras Olimpiskajās spēlēs (, ). 2000. gadā Sidnejā Mistral klasē viņa ieņēma 22. vietu, pēc četriem gadiem Atēnās — 20. vietu.

1997. gadā uzvarējusi Baltijas jūras valstu spēlēs. 2013. un 2014. gadā kļuvusi par pasaules čempioni Pasaules vindsērfinga čempionātā Raceboard klasē.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1972. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas burātāji
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Latvijas Mākslas akadēmijas absolventi
Armuškas

Armuškas (latgaliešu: Armuškys) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8,6 km no pagasta centra Dekšārēm, 9 km no novada centra Viļāniem un 207,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)), Malmutas upes krastā.

Atsauces
Bokāni (Dekšāres pagasts)

Bokāni (arī Bokoni) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 7,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 16,3 km no novada centra Viļāniem un 202,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Varakļāniem, netālu no autoceļa A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)), Varakļānu strauta krastā.

Atsauces
Boltais grāvis

Boltais grāvis ir Īdeņas kanālā ietekošās Suļkas upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Ietek Suļkā netālu no autoceļa V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti), apdzīvotu vietu krastos nav.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Rēzeknes novada upes
Viļānu novada upes
Brangova

Brangova ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Dekšārēm, 13,1 km no novada centra Viļāniem un 207,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no Dekšārēm, nomaļus no valsts ceļiem.

Atsauces
Cakuli

Cakuli ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 9,6 km no pagasta centra Dekšārēm, 15,2 km no novada centra Viļāniiem un 205,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti).

Cakulos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Cakulu senkapi (Kara kapi).

Atsauces
Čeveri (Dekšāres pagasts)

Čeveri ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 9,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 13,8 km no novada centra Viļāniem un 208,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti).

Atsauces
Dekšoru strauts

Dekšoru strauts (arī Dekšoru upīte) ir Malmutas upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Tek gar Dekšāru autrumu nomali. ietek Malmutā lejpus Dekšārēm.

Atsauces 

Rēzeknes novada upes
Daugavas baseina upes
Malmutas pietekas
Viļānu novada upes
Garanči (Dekšāres pagasts)

Garanči ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 10,8 km no pagasta centra Dekšārēm, 15,3 km no novada centra Viļāniem un 209,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Malmutas upes krastā.

Garančos atrodas vietējās nozīmes arheoloģijas piemineklis — Garanču apmetne.

Atsauces
Marks Renšo

{{Riteņbraucēja infokaste
| name          = Marks Renšo
| piktogramma   = Cycling (road) pictogram.svg
| piktogramma izm = 26px
| piktogramma saite = šosejas riteņbraukšana
| vārds_orig    = Mark Renshaw
| image         = 2015 Tour de France team presentation, Mark Renshaw.jpg
| caption       = Renšo 2015. gada Tour de France
| fullname      = 
| nickname      = Markieemark/Princis Harijs
| birth_date    = 
| birth_place   = 
| height        = 179 cm
| weight        = 73 kg
| currentteam   = 
| discipline    = šoseja
| role          = braucējs
| ridertype     = Sprinteris
| amateuryears1 =
| amateurteam1  =
| proyear 1     = 2004–2005
| proteam 1     = 
| proyear 2     = 2006–2008
| proteam 2     = 
| proyear 3     = 2009–2011
| proteam 3     = 
| proyear 4     = 2012–2013
| proteam 4     = 
| proyear 5     = 2014–2015
| proteam 5     = 
| proyear 6     = 2016–2019
| proteam 6     = 
| majorwins     =
Lielās tūres
 Giro d'Italia
 2 TTT (2009, 2011)
Daudzdienu sacensības
Tour of Qatar (2011)
viendienas un klasikas
Clásica de Almería (2013)
| updated        = 
| medaltemplates =

}}Marks Renšo' (; dzimis ) ir bijušais Austrālijas šosejas riteņbraucējs. Viņa karjeras lielākā uzvara ir 2011. gada Tour of Qatar daudzdienu sacensību kopvērtējums un viendienas sacensības Clásica de Almería 2013. gadā. No 2009. līdz 2011. gadam, pārstāvot , un atkal kopš 2014. gada Renšo ir pildījis cita sprintera, Marka Kevendiša, galvenā palīga lomu sprinta finišos.

Pēdējos karjeras gadus aizvadīja UCI ProTeam komandā ''. 2019. gada jūlijā paziņoja par profesionāļa karjeras noslēgšanu.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 

1982. gadā dzimušie
Austrālijas riteņbraucēji
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Limfoma

Limfoma ir kāds no asins šūnu grupas audzējiem, kas attīstās no limfātiskajām šūnām. Bieži ar vārdu "limfoma" tiek apzīmēti tikai vēzim līdzīgie, nevis visi audzēji. Starp slimības simptomiem ir palielināti limfmezgli, drudzis, paaugstināta svīšana, neparedzēts svara zudums, nieze un nogurums. Palielinātie limfmezgli parasti nerada sāpes, intensīvākā svīšana notiek naktīs.

Limfomai pastāv vairāki desmiti apakštipu. Galvenās limfomas kategorijas ir Hodžkina limfoma un nehodžkina limfoma. Apmēram 90% visu limfomu ir nehodžkina limfomas.

Pie slimības riska faktoriem pieder saslimšana ar Epstaina—Bāras vīrusu un fakts, ka ar slimību ir bijis saslimis kāds no ģimenes locekļiem. Nehodžkina limfomas riska faktori ir saslimšana ar autoimūnijām slimībām, HIV/AIDS, cilvēka T šūnu limfotropo vīrusu, liela gaļas un tauku daudzuma ēšana, imūnsupresijas zāļu lietošana. Palielinātu limfmezglu gadījumā slimību var diagnosticēt, veicot limfmezglu biopsiju. Diagnostikā var būt lietderīga asins, urīna, kaulu smadzeņu testēšana. Limfoma parasti izplatās uz plaušām, aknām un/vai smadzenēm.

Limfomu var ārstēt ar ķīmijterapiju, staru terapiju, mērķtiecīgu terapiju un ķirurģiju. Ārstēšanas rezultāts ir atkarīgs no slimības apakštipa, daži veidi ir ārstējami, lielākajā daļā gadījumu ārstēšana paildzina izdzīvošanas laiku. 2012. gadā ar limfomu bija saslimuši 566 tūkstoši cilvēku visā pasaulē, tā izraisīja 305 tūkstošu cilvēku nāvi. Šis ir septītais izplatītākais vēžu veids (3—4% visu vēžu). Bērniem tas ir trešais izplatītākais vēzis. Biežāk sastopams attīstītajās valstīs nekā jaunattīstības valstīs.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Audzēji
Garvacainieki

Garvacainieki (vai Garvacainīki) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 10,2 km no pagasta centra Dekšārēm, 14,7 km no novada centra Viļāniem un 209,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no autoceļa V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti).

Atsauces
Griužinieki

Griužinieki (arī Griužinīki) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,6 km no pagasta centra Dekšārēm, 15,8 km no novada centra Viļāniem un 205,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Ikaunieki (Dekšāres pagasts)

Ikaunieki (arī Ikaunīki) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 9,8 km no pagasta centra Dekšārēm, 10,8 km no novada centra Viļāniem un 208,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Jaunsaimnieki (Dekšāres pagasts)

Jaunsaimnieki (arī Jaunsaimnieki 1) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 3,9 km no pagasta centra Dekšārēm, 13,8 km no novada centra Viļāniem un 203,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni) un autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)).

Atsauces
Jaunsaimnieki 2

Jaunsaimnieki 2 (arī Jaunsaimnīki 2) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 8,6 km no pagasta centra Dekšārēm, 9,6 km no novada centra Viļāniem un 207,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Kažova

Kažova (arī Kažava, Kažavas upe, Kažavka, augštecē Kažauka) ir Malmutas upes kreisā krasta pieteka Preiļu, Rēzeknes un Varakļānu novados.

Izteka no Sīļukalna pagasta Aklā purva (Sīļukalna pagasts). Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Pietekas: Varakļānu grāvis un Kokaru strauts. Šķērso dzelzceļa līniju Krustpils—Rēzekne II, autoceļu A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)). Ietek Malmutā netālu no Cakuliem. Apdzīvotās vietas krastos: Ožinieki, Varakļāni, Storas.

Atsauces 

Preiļu novada upes
Rēzeknes novada upes
Varakļānu novada upes
Daugavas baseina upes
Malmutas pietekas
Viļānu novada upes
Riebiņu novada upes
Kokaru strauts

Kokaru strauts (arī Pieres upīte) ir Kažovas upes kreisā krasta pieteka Rēzeknes un Varakļānu novados.

Tek ziemeļaustrumu virzienā ziemeļos no Varakļāniem. Ietek Kažovā pie Storām.

Atsauces 

Rēzeknes novada upes
Varakļānu novada upes
Daugavas baseina upes
Viļānu novada upes
Lazdenieki

Lazdenieki (arī Lazdinīki) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 10,2 km no pagasta centra Dekšārēm, 10,6 km no novada centra Viļāniem un 209,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Līpupeite

Līpupeite (arī Liepupīte) ir Malmutas upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Izteka - pie Viļānu pagasta Počiem. Tek ziemeļu virzienā austrumos no Masaļsku purva. Pie Masaļskiem pagriežas ziemeļrietumu virzienā, tek paralēli autoceļam A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), divreiz to šķērsojot. Ietek Malmutā netālu no Viļānu un Dekšāres pagastu robežas.

Apdzīvotās vietas upes krastos: Poči, Masaļski, Kristceļi.

Atsauces 

Rēzeknes novada upes
Daugavas baseina upes
Malmutas pietekas
Viļānu novada upes
Madžuļi (Dekšāres pagasts)

Madžuļi ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 3,7 km no pagasta centra Dekšarēm, 19,1 km no novada centra Viļāniem un 209,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Malmutas upes krastos, pie autoceļa V554 (Dekšāre–Varakļānu stacija) un dzelzceļa līnijas Krustpils—Rēzekne II. Madžuļos atrodas Varakļānu dzelzceļa stacija.

Atsauces
Mežulne

Mežulne ir Malmutas (Vecmalmutas) upes labā krasta pieteka Rēzeknes novadā.

Iztek no Suļkas upes. Plūst rietumu virzienā caur Garanču purvu. Ietek Vecmalmutā netālu no Meirānu kanāla sākuma. Apdzīvotu vietu krastos nav.

Atsauces 

Rēzeknes novada upes
Daugavas baseina upes
Malmutas pietekas
Viļānu novada upes
Mālnieki (Dekšāres pagasts)

Mālnieki (arī Moļnīki, Molinīki) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 2,5 km no pagasta centra Dekšarēm, 19,5 km no novada centra Viļāniem un 209,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni).

Atsauces
Obeliškas

Obeliškas ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 3,2 km no pagasta centra Dekšārēm, 10,7 km no novada centra Viļāniem un 210,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Olūta grāvis

Olūta grāvis ir Nagļu ūdenskrātuvē ietekošs grāvis Rēzeknes novadā.

Tek ziemeļu virzienā, lejtecē paralēli Maltas upei. Apdzīvotu vietu krastos nav.

Atsauces 

Rēzeknes novada upes
Daugavas baseina upes
Viļānu novada upes
Ožinieki

Ožinieki (arī Ožinīki) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 4,5 km no pagasta centra Dekšārēm, 17,8 km no novada centra Viļāniem un 204,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Varakļāniem, nomaļus no valsts autoceļiem, Kažovas upes krastā.

Atsauces
Pastari (Dekšāres pagasts)

Pastari ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 5,2 km no pagasta centra Dekšārēm, 11,6 km no novada centra Viļāniem un 212,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, pie dzelzceļa līnijas Krustpils—Rēzekne II.

Atsauces
Priedaine (Dekšāres pagasts)

Priedaine ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 6,9 km no pagasta centra Dekšārēm, 13,3 km no novada centra Viļāniem un 205,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Rūbežnīku grāvja krastos.

Atsauces
Puduļi

Puduļi ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 3,9 km no pagasta centra Dekšārēm, 20,9 km no novada centra Viļāniem un 210,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Rūbežnieki

Rūbežnieki (arī Rūbežnīki) ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 6,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 11 km no novada centra Viļāniem un 205,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), Rūbežnīku grāvja krastos.

Atsauces
Rūbežnīku grāvis

Rūbežnīku grāvis ir Malmutas upes kreisā krasta pieteka Rēzeknes novadā. 

Tek ziemeļu virzienā. Ietek Malmutā lejpus Soltās. Šķērso autoceļu A12 (Jēkabpils–Rēzekne–Ludza–Krievijas robeža (Terehova)). Apdzīvotās vietas krastos - Rūbežnieki, Priedaine.

Atsauces 

Rēzeknes novada upes
Daugavas baseina upes
Malmutas pietekas
Viļānu novada upes
Soltā

Soltā ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 12,1 km no novada centra Viļāniem un 207,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Malmutas upes krastā.

Atsauces
Sondori (Dekšāres pagasts)

Sondori ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2,1 km no pagasta centra Dekšārēm, 11,4 km no novada centra Viļāniem un 209,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Storas

Storas ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 8,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 17,3 km no novada centra Viļāniem un 204,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Kažovas upes krastā.

Storos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — viduslaiku nocietinājums Zviedru skansts (Jumpravas kalns, Kuces kalns).

Atsauces
Suļka

Suļka ir upe Rēzeknes un Madonas novados.

Izteka - no Bobas purva. Tek ziemeļrietumu virzienā, purvainā apvidū. Lielākā pieteka - Boltais grāvis. Atteka uz Malmutes upi - Mežulne. Ietek Īdeņas kanālā.

Šķērso autoceļu V592 (Varakļāni–Nagļi–Žogoti). Apdzīvota vieta upes krastos: Sūļagols.

Atsauces 

Rēzeknes novada upes
Madonas novada upes
Daugavas baseina upes
Īdeņas kanāla pietekas
Barkavas pagasts
Viļānu novada upes
Trokšas (Dekšāres pagasts)

Trokšas ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 2,3 km no pagasta centra Dekšārēm, 9,5 km no novada centra Viļāniem un 209,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no Dekšārēm, nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Memfiss Depajs

Memfiss Depajs (; dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) pārstāv Spānijas 1. līgas futbola  klubu "Barcelona"

Profesionāļa karjeru sācis 2011. gadā Nīderlandes PSV Eindhoven sastāvā. 2014.—2015. gada sezonā Depajs bija Nīderlandes čempionāta rezultatīvākais spēlētājs (22 vārti 30 spēlēs) un kluba sastāvā izcīnīja Nīderlandes čempiontiulu. 2015. gadā pārcēlās uz Anglijas futbola Premjerlīgas klubu Manchester United FC, bet 2017. gadā pievinojās Francijas klubam Lionas "Olympique". 2021. gadā FC Barcelona nopērk Depaju un viņš pievienojas Spānijas titulētajam klubam.

2011. gadā Nīderlandes U-17 izlases sastāvā uzvarējis Eiropas čempionātā. Pieaugušo izlasē debitējis 2013. gadā, tās sastāvā izcīnījis trešo vietu 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

2015. gadā žurnāls France Football Depaju nosauca par labāko jauno futbolistu pasaulē.

Sasniegumi 
PSV Eindhoven

 Eredivisie: 2014–15
 KNVB beker: 2011–12
 Johan Cruijff Schaal: 2012

Individuālie sasniegumi

 Eredivisie labākais vārtu guvējs: 2014–15

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
PSV Eindhoven spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji
Lionas "Olympique" spēlētāji
Dienvidholandē dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Kevins de Breine

Kevins de Breine (; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) pārstāv Anglijas futbola Premjerlīgas klubu Manchester City F.C.

Profesionāļa karjeru sācis K.R.C. Genk Beļģijā. Karjeras laikā spēlējis Beļģijā, Anglijā un Vācijā. Lielākos panākumus guvis VfL Wolfsburg sastāvā 2014.—2015. gada sezonā, kad uzvarēja Vācijas kausa izcīņā. Pats Breine tika atzīts par 2014.—2015. gada Bundeslīgas sezonas labāko spēlētāju, 2015. gada futbolistu Vācijā. Breines pāreja uz Manchester City F.C. ir viens no visu laiku dārgākajiem futbola transfēriem.

Kopš 2010. gada spēlē Beļģijas izlases sastāvā. Piedalījās  un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Genk

 Beļģijas futbola Pro līga: 2010–11
 Beļģijas kauss: 2008–09

VfL Wolfsburg

 Vācijas kauss: 2014–15
 Vācijas Superkauss: 2015

Manchester City

 Anglijas Premjerlīga: 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22
 FA kauss: 2018–19
 Anglijas Līgas kauss: 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21
 FA Community Shield: 2019
 UEFA Čempionu Līga finālists: 2020-21

Individuālie sasniegumi

 Vācijas Bundeslīgas gada labākais spēlētājs: 2014–15
 Gada futbolists Vācijā: 2015
 Beļģijas gada sportists: 2015
 Manchester City gada labākais spēlētājs: 2015–16, 2017–18, 2019–20

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Beļģijas futbolisti
Beļģijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
KRC Genk spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Brēmenes "Werder" spēlētāji
VfL Wolfsburg spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
KAA Gent spēlētāji
Austrumflandrijā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Angels Haristejs

Angels Haristejs (; dzimis ) ir bijušais grieķu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Karjeras laikā spēlējis Grieķijā, Vācijā, Nīderlandē, Francijā un Saūda Arābijā. Brēmenes "Werder" sastāvā 2003.—2004. gada sezonā uzvarēja Vācijas Bundeslīgā.

Grieķijas izlases sastāvā aizvadījis 88 spēles, kurās guvis 25 vārtus, kas ir otrs labākais rezultāts Grieķijas izlases vēsturē (Niks Anastopuls ir guvis 29 vārtus). Izlases sastāvā izcīnījis uzvaru 2004. gada Eiropas čempionātā, pats Haristejs guva uzvaras vārtus finālā. Vēl piedalījies 2008. gada Eiropas čempionātā un .

Sasniegumi 
Werder Bremen

 Vācijas Bundeslīga: 2003–04
 DFB Pokal: 2003–04

Ajax

 Johan Cruijff Schaal: 2005–06
 KNVB beker: 2005–06

Schalke 04

 DFB Pokal: 2010–11

Grieķija

 Eiropas čempionāts futbolā: 2004

Atsauces

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Centrālās Maķedonijas perifērijā dzimušie
Grieķijas futbolisti
Grieķijas izlases futbolisti
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Brēmenes "Werder" spēlētāji
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
1. FC Nürnberg spēlētāji
Leverkūzenes "Bayer" spēlētāji
Gelzenkirhenes "Schalke 04" spēlētāji
Trūpeņi

Trūpeņi ir ciems Viļānu novada Dekšāres pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos 4,1 km no pagasta centra Dekšārēm, 7,9 km no novada centra Viļāniem un 213 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Varakļānu strauts

Varakļānu strauts (augštecē Tiltagola grovs) ir Kažovas upes kreisā krasta pieteka Rēzeknes, Preiļu, Varakļānu un Jēkabpils novados.

Sākas Lielajā Pelečāres purvā, augštecē upes nosaukums ir Tiltagola grovs, un tā tek gar Lielā Pelečares purva austrumu malu, ziemeļaustrumu virzienā. Pie Stirnienes šķērso dzelzceļa līniju Krustpils—Rēzekne II. Lejtecē tek paralēli autoceļam A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)). Ietek Kažovā dienvidos no Varakļāniem.

Apdzīvotās vietas krastos: Pelšu Zlemeši, Stirniene, Bokāni, Varakļāni, Ožinieki.

Atsauces 

Rēzeknes novada upes
Preiļu novada upes
Varakļānu novada upes
Jēkabpils novada upes
Daugavas baseina upes
Atašienes pagasts
Viļānu novada upes
Riebiņu novada upes
Krustpils novada upes
Alfrēds Ruks

Alfrēds Voldemārs Ruks (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu vieglatlēts, pārsvarā startējis soļošanā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1890. gadā Siguldas mācītājmuižas kalpa Reiņa Ruka un viņa sievas Edas ģimenē.

Divas reizes piedalījās Olimpiskajās spēlēs (, ). 1912. gadā Stokholmā ieņēma 7. vietu 1500 m priekšskrējienā, 1924. gadā Parīzē — 10. vietu 10 km soļošanas priekšsoļojumā.

Septiņas reizes uzstādīja Latvijas rekordu, divas — Krievijas impērijas rekordu. Piecas reizes kļuva par Latvijas čempionu. 1913. gadā uzvarēja I Viskrievijas sporta spēlēs 10 km soļošanas distancē, tajā pašā gadā uzvarējis arī Baltijas guberņu čempionātā šajā distancē.

Viens no sporta biedrības "Marss" dibinātājiem. No 1925. gada bija Latvijas Vieglatlētikas savienības priekšsēdētājs. 

1941. gadā Ruku deportēja uz Krievijas PFSR, kur viņš mira Usoļlagā 1941. gada 30. novembrī.

Atsauces

Ārējās saites 

 Latvijas sports

1890. gadā dzimušie
Siguldā dzimušie
1941. gadā mirušie
Latvijas vieglatlēti
1912. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Padomju represiju upuri
Soļotāji
Vidējo distanču skrējēji