Dzērbenes pagasts

Dzērbenes pagasts ir viens no Cēsu novada pagastiem. Robežojās ar sava novada Taurenes pagastu, Vaives, Veselavas un  Zosēnu pagastiem, kā arī Smiltenes novada Raunas, Drustu un Launkalnes pagastiem. Pagasta centrs atrodas Dzērbenē.

Daba

Hidrogrāfija

Upes  
Asmeņupīte, Auļupīte, Dzērbe, Dzestrene, Gauja, Ķirkumupīte, Līčupe, Lubūžupīte, Maiļupīte, Māļupīte, Mellužupīte, Meļļupe, Mežmaļupīte, Pastupīte, Rauna, Skolasupīte, Skraustupīte, Vilkupīte.

Ezeri  
Pagasta teritorijā ir vairāk par 25 ezeru un citas sīkākas ūdenskrātuves. Dzērbenēs pagastā ir daudz ainaviski bagātu, skaistu vietu ar atpūtas iespējām pie ezeriem.

Arāja ezers, Asaru ezers, Asmenis, Brenkūzis, Gulbenes ezers, Ievalču ezers, Ilzes ezers, Juveris, Kapsētas ezers, Kaupēnu Velniņi, Kaupēnu ezers, Lielais Apadu ezers, Lielais Velniņš, Mazais Apadu ezers, Mazais Velniņš, Mācītājmuižas ezers, Raunaisis, Sietaliņš, Spanderu ezers, Sūnīšu ezers, Vāržums, Šķesteru ezers.

Lielākie ezeri

Vēsture 
Līdz 13. gadsimta sākumam kā atsevišķs novads ietilpa Tālavas latgaļu valstī. Pēc Tālavas sadalīšanas pārgāja Rīgas virsbiskapijas īpašumā, kuru pārvaldīja Rīgas biskaps Alberts. Kad tika dibināta Raunas pils, kopā ar Raunu, Smilteni un Piebalgu ierakstijās Raunas pilsnovadā. Izveidojās Dzērbenes un Drustu draudzes, kuram piederīgie Dievu lūdza Raunas pils baznīcā. Ap 1430. gadu Dzērbene un Drusti tika atdalīti kā patstāvīga draudze.

Ziemeļu kara laikā Dzērbene, Rauna, Piebalga, Cesvaine un citas Vidzemes pilsētas bija nopostītas. No 1657. gada līdz pat 18. gadsimta sākumam Dzerbenes novadu apmeklēja Sērga, Mēris, neraža, bads, epidēmijas un krievu dragūnu pulki, kuri pēc Cēsu ieņemšanas dedzināja visu, nogalinot visus, kurus nevarēja aizdzīt vergos un kuri nenoslēpās mežā. 

1935. gadā pagasta platība bija 110 km² un tajā dzīvoja 1825 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Dzērbenes un Meļļu ciema padomes. 1951. gadā Dzērbenes ciemam pievienoja atpakaļ Meļļu ciemu. 1961. gadā pievienoja Raunas ciema un Taurenes ciema padomju saimniecības "Dzērbene" teritoriju, bet Raunas ciemam pievienoja kolhoza "Sarkanais oktobris" zemes. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu Cēsu rajona sastāvā. 2009. gadā pagasts iekļauts Vecpiebalgas novada sastāvā. 2021. gadā Vecpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Pieminekļi 
Kultūrvēsturiskie pieminekļi: Dzērbenes muižas kungu māja (celta 18. gadsimta beigās kā klasicisma stila ēka). 19. gadsimta beigās pilij uzbūvēts masīvs neogotikas stila tornis. Pili ieskauj septiņu dīķu kaskāde.

 Dzērbenes luterāņu baznīca
 Pavēņu pilskalns (Lielais Elka kalns)
 Krustiņu senkapi (Mantas kalniņš)
 Ķētu pilskalns
 Elku kalna senkapi
 Dzērbenes viduslaiku pils
 Augstais kalns - pilskalns

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Apdzīvotās vietas: Apši, Auļi, Brici, Dzērbene, Kleķeri, Kurmi, Meļļi, Šovītes.

Ievērojamas personības 
 Markuss Gailītis (1882—1942), Latvijas politiķis, sabiedrisks darbinieks. Latvijas zemkopības ministrs no 1925. līdz 1926. gadam, Latvijas Satversmes sapulces un 2. Saeimas deputāts.
 Pauls Gailītis (1869—1943), luterāņu mācītājs un skolotājs. Latvijas Republikas izglītības ministrs (1923)
 Frīdrihs Dāvids Lencs (1745—1809), Tartu Universitātes igauņu un somu valodas pasniedzējs
 Kārlis Mūsiņš (1919—1955), Latviešu leģiona virsnieks un nacionālais partizāns. Vācu krusta zeltā kavalieris.
 Oskars Ozols (1889—1975), Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša kara ordeņa kavalieris
 Arturs Ozols (1890—1969), kuģu inženieris, Latvijas Satversmes sapulces loceklis
 Markus Ozols (1895—1942), Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša kara ordeņa kavalieris, PSRS represiju upuris
 Aleksandrs Ozols (1896—1919), Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, Lāčplēša kara ordeņa kavalieris, gājis bojā Bermontiādes laikā
 Romans Suta (1896—1944), gleznotājs
 Voldemārs Zāmuēls (1872—1948), Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes priekšsēdētājs (1917-1918), Latvijas Ministru prezidents (1924)

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti