joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Roberts Prosinečki

Roberts Prosinečki (; dzimis ) ir horvātu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks, spēlējis arī Dienvidslāvijas izlasē.

Futbolista karjera 
Karjeru sāka Zagrebas "Dinamo". Vēlāk pārstāvēja Belgradas "Crvena Zvezda" un šī kluba sastāvā 1991. gadā kļuva par Eiropas kausa ieguvēju. Karjeras turpinājumā pārstāvēja Spānijas klubus Real Madrid, Oviedo, Barcelona un Sevilla. Prosinečki ir spēlējis arī Beļģijas klubā Ljēžas "Standard" un Anglijas Pirmās divīzijas klubā Portsmouth. Karjeru noslēdza 2005. gadā Horvātijas zemāko līgu klubā Savski Marof.

Prosinečki ir nospēlējis 15 spēles Dienvidslāvijas futbola izlasē un guvis četrus vārtus, tās sastāvā piedalījies 1990. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Horvātijas izlases sastāvā piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā un divos FIFA Pasaules kausa finālturnīros (1998, 2002). 1998. gada Pasaules kausā guva divus vārtus un palīdzēja izlasei izcīnīt 3. vietu. Karjeru izlasē noslēdza 2002. gadā. Horvātijas izlases rindās nospēlējis 49 spēles un guvis desmit vārtus.

Trenera karjera 
No 2006. līdz 2010. gadam strādāja Horvātijas izlases treneru korpusā kā asistents. 2010. gadā kļuva par Belgradas "Crvena Zvezda" galveno treneri. Šaja amatā nostrādāja līdz 2012. gada augustam. Vēlāk vadīja Turcijas klubu Kayserispor. No 2014. līdz 2017. gadam bija Azerbaidžānas futbola izlases galvenais treneris. 2018. gada janvārī tika apstiprināts par Bosnijas un Hercegovinas izlases galveno treneri. Prosinečki vadībā izlase uzvarēja savā UEFA Nāciju līgas B līmeņa grupā, taču vēlāk nespēja pa tiešo kvalificēies 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīram. 2019. gada 27. novembrī pēc abpusējas vienošanās atstāja Bosnijas un Hercegovinas izlases galvenā trenera amatu. Tā paša gada decembrī Prosinečki atgriezās Turcijas kluba Kayserispor treneru korpusa vadībā.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Red Star Belgrade

 Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1987–88, 1989–90, 1990–91
 Dienvidslāvijas kauss: 1989–90
 Eiropas kauss: 1990–91

Real Madrid

 Copa del Rey: 1992–93
 Supercopa de España: 2003

Dinamo Zagreb

 Horvātijas Pirmā līga: 1997–98, 1998–99, 1999–2000
 Horvātijas kauss: 1997–98

Olimpija Ljubljana

 Slovēnijas kauss: 2002–03

Individuālie sasniegumi

 Dienvidslāvijas gada futbolists: 1990
 Horvātijas gada futbolists: 1997

Trenera karjera 
Red Star Belgrade

 Serbijas kauss: 2011–12

Atsauces

Ārējās saites 

1969. gadā dzimušie
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Dienvidslāvijas futbolisti
Dienvidslāvijas izlases futbolisti
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Horvātijas futbola treneri
Azerbaidžānas futbola izlases treneri
Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases treneri
Madrides "Real" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
Zagrebas "Dinamo" spēlētāji
Ludzas iela (Jūrmala)

Ludzas iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Ludzas iela sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 210 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ludzas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Skatīt arī 
 Dzintari

Ielas Jūrmalā
Jūrmalas ielas bez kartes
Niko Kovačs

Niko Kovačs (; dzimis ) ir horvātu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kā treneris ir vadījis Horvātijas izlasi, kā arī bijis Vācijas klubu Frankfurtes "Eintracht" un Minhenes "Bayern" galvenais treneris. Kopš 2022. gada ir Bundeslīgas kluba VFL Wolfsburg galvenais treneris.

Niko Kovača jaunākais brālis Roberts arī ir bijis profesionāls futbolists un Horvātijas izlases spēlētājs.

Futbolista karjera 
Lielāko daļu no spēlētāja karjeras aizvadījis Vācijā. Karjeru sāka Cēlendorfas "Hertha", vēlāk pārcēlās uz Berlīnes "Hertha", kas tolaik spēlēja 2. Bundeslīgā. 1996. gadā pievienojās Bundeslīgas klubam Leverkūzenes "Bayer". Vēlāk spēlējis arī Hamburger SV un Minhenes "Bayern". 2003. gadā ar Bayern kļuvis par Bundeslīgas čempionu un ieguvis arī Vācijas kausu. Karjeras noslēgumā spēlēja Austrijas klubā Red Bull Salzburg.

Horvātijas izlasē debitēja  pret Maroku. Pirmos vārtus izlases labā guva  pret Vāciju. Izlases sastāvā piedalījies divos FIFA Pasaules kausa (2002, 2006) un divos Eiropas čempionāta (2004, 2008) finālturnīros. No 2004. gada līdz pat karjeras beigām bija komandas kapteinis. Karjeru izlasē noslēdza 2008. gada oktobrī, pēdējo spēli aizvadot pret Ukrainu. Izlases rindās nospēlējis 83 spēles un guvis 14 vārtus.

Trenera karjera 
Pēc spēlētāja karjeras beigām sāka strādāt Red Bull Salzburg treneru korpusā. No 2012. līdz 2013. gadam bija Horvātijas U21 izlases treneris. 2013. gada oktobrī tika apstiprināts par Horvātijas izlases galveno treneri. Vadīja komandu 2014. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kurā izlase nespēja izkļūt no grupas. 2015. gada septembrī divas kārtas pirms 2016. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīra beigām līgums ar Kovaču tika lauzts. 

2016. gada martā kļuva par Vācijas Bundeslīgas kluba Frankfurtes "Eintracht" galveno treneri. 2018. gadā ar šo klubu uzvarēja Vācijas kausa izcīņā. 2018. gada aprīlī tika paziņots, ka N. Kovačs 2018.—2019. gada sezonā būs Minhenes "Bayern" galvenais treneris. 2019. gadā ar Bayern uzvarēja Vācijas Bundeslīgā, kā arī izcīnīja Vācijas kausu. Pēc neveiksmīgā 2019.—2020. gada sezonas sākuma un zaudējuma Frankfurtes "Eintracht" ar 1:5  pēc abpusējas vienošanās amatu atstāja. 2020. gada jūlijā tika apstiprināts par Francijas Ligue 1 kluba Monaco galveno treneri. 2021. gadā aizveda komandu līdz Francijas kausa finālam. 2020.—2021. gada Francijas 1. līgas sezonu noslēdza 3. vietā. 2022. gada 1. janvārī tika paziņots, ka Kovačs atstāj galvenā trenera amatu klubā.

2022. gada maijā tika apstiprināts par Bundeslīgas kluba VFL Wolfsburg galveno treneri.

Atsauces

Ārējās saites 

1971. gadā dzimušie
Berlīnē dzimušie
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Horvātijas futbola treneri
Horvātijas futbola izlases treneri
2014. gada FIFA Pasaules kausa treneri
Berlīnes "Hertha" spēlētāji
Leverkūzenes "Bayer" spēlētāji
Hamburger SV spēlētāji
Minhenes "Bayern" spēlētāji
Raga iela

Raga iela ir iela Jūrmalā, Jaunķemeru apkaimē. Raga iela sākas krustojumā ar Kolkas ielu un beidzas ar strupceļu un pamestu sanatoriju. Kopējais ielas garums ir 500 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Raga ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

Vēsture 
Raga iela beidzās ar strupceļu, kā galā ir 1980. gadu otrajā pusē būvēta PSRS Aizsardzības rūpniecības ministrijas sanatorija, kuru pēc būvdarbu pārtraukšanas saskaņā ar LR Ministru padomes 1991. gada 26. septembra lēmumu nodeva Sociālās nodrošināšanas ministrijai.

Skatīt arī 
 Jaunķemeri

Atsauces 

Ielas Jūrmalā
Jūrmalas ielas bez kartes
Zvonimirs Bobans

Zvonimirs Bobans (; dzimis ) ir bijušais horvātu futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

Futbolista karjeru sāka Zagrebas "Dinamo". 1991. gadā pārgāja uz Itālijas klubu AC Milan. Tā sastāvā četras reizes kļuva par A sērijas uzvarētāju un 1994. gadā uzvarēja UEFA Čempionu līgā. 2001. gadā tika izīrēts Spānijas klubam Celta Vigo, bet, nespējot iekļūt tā pamatsastāvā, nolēma beigt spēlētāja karjeru. Divas reizes (1991. un 1999. gadā) atzīts par Horvātijas gada futbolistu.

Bobans ir nospēlējis septiņas spēles Dienvidslāvijas futbola izlasē, guvis arī vienus vārtus. Pirmo spēli Horvātijas izlasē aizvadīja  pret Rumāniju. Izlases sastāvā piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kurā Horvātijas izlase izcīnīja 3. vietu. Karjeru izlasē noslēdza 1999. gada novembrī pret Franciju. Horvātijas izlases rindās aizvadījis 51 spēli un guvis 12 vārtus.

Sasniegumi 
AC Milan

 Itālijas Serie A: 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1998–99
 Supercoppa Italiana: 1992, 1993, 1994
 UEFA Čempionu līga: 1993–94
 UEFA Superkauss: 1994

Dienvidslāvija

 FIFA U-20 Pasaules kauss: 1987

Atsauces

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Splitas-Dalmācijas župānijā dzimušie
Dienvidslāvijas futbolisti
Dienvidslāvijas izlases futbolisti
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
AC Milan spēlētāji
Bigo "Celta" spēlētāji
Zagrebas "Dinamo" spēlētāji
Lūks Keidžs

"Lūks Keidžs" (, Luke Cage) ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autore Čeo Hodari Koukers. Seriāls kopš 2016. gada septembra tiek pārraidīts Netflix televīzijas kanālā. Seriālam ir divas sezonas. Seriāla titulvaroni Lūku Keidžu atveido Maiks Kolters. Citas galvenās lomas atveido Simone Misika, Teo Rosi un Rozario Dosone.

Seriāla galvenais varonis Lūks Keidžs ir izbijis notiesātais ar supercilvēku spēku un neievainojamu ādu, kurš cīnās ar noziedzību un korupciju.

Ārējās saites 

ASV televīzijas seriāli
Marvel Cinematic Universe
Matiāss Jensens

Matiāss Jensens (; dzimis 1996. gada 1. janvārī) ir dāņu futbolists, kurš spēlē kā pussargs Anglijas klubā Brentford.

Karjera

FC Nordsjælland 
2015. gada janvārī Jensens noslēdza trīs gadu līgumu ar futbola klubu FC Nordsjælland, un tā paša gada vasarā 19 gadu vecumā viņš tika iekļauts komandas sastāvā. Futbolista debija klubā FC Nordsjælland notika 2015. gada 20. septembrī, aizstājot Emiliano Markondesu spēles pret FC Midtjylland 93. minūtē, kas noslēdzās ar 1-0 uzvaru Jensena kluba labā..

Jensenam bija lielisks 2017./2018. gada sezonas sākums ar 3 rezultatīvām piespēlēm un 3 vārtiem pirmajās piecās līgas spēlēs. Šis panākums nopelnīja viņam kapteiņa titulu nākamajās trīs spēles. 2018. gada sezonas sākumā kluba kapteiņa pensionēšanas dēļ Jensens pastāvīgi kļuva par komandas kapteini pēc 14 gūtajiem vārtiem un 10 rezultatīvajām piespēlēm iepriekšējā gada sniegumā.

Futbolists ieguva Dānijas Futbola asociācijas apbalvojumu "2017. gada talants". Kapteinis kļuva arī par līgas 2017./2018. gada sezonas gada spēlētāju.

Starptautiskā karjera 
2018. gada maijā viņš tika iekļauts Dānijas futbola izlases provizoriskajā 35 cilvēku sastāvā 2018. gada FIFA Pasaules kausam Krievijā. Tomēr viņš neiekļuva fināla 23 cilvēku sastāvā.

Statistika

Sasniegumi

Brentford

 Anglijas futbola čempionāts izslēgšanas spēles: 2021

Individuālie sasniegumi

 Dānijas gada talantīgākais spēlētājs: 2017
  FC Nordsjælland Gada spēlētājs: 2017-18

Atsauces 

1996. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Bigo "Celta" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Rembates iela (Jūrmala)

Rembates iela ir iela Jūrmalā, kas atrodas Dzintaru apkaimē. Rembates iela sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas pie Dzintaru mežaparka. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Rembates ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Skatīt arī 
 Dzintari

Ielas Jūrmalā
Jūrmalas ielas bez kartes
Dragau stadions

Dragau stadions (), tulkojumā Drakona stadions, ir UEFA 4. (aaugstākās) kategorijas stadions Portū, Portugālē. Stadionā ir 50 033 sēdvietas un tas ir trešais lielākais stadions valstī. Tajā savas mājas spēles aizvada futbola klubs FC Porto. Uzcelts saistībā ar 2004. gada Eiropas čempionātu futbolā.

Ārējās saites

 Stadiona profils stadiumguide.com

Futbola stadioni Portugālē
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā stadioni
Portu
Ropažu iela (Jūrmala)

Ropažu iela ir iela Jūrmalā, kas atrodas Dzintaru apkaimē. Ropažu iela sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 90 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ropažu ielā satiksmes kustība notiek vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Skatīt arī 
 Dzintari

Ielas Jūrmalā
Jūrmalas ielas bez kartes
Lotto Park stadions

Lotto Park stadions ir stadions Briselē, Beļģijā. Stadionā ir 21 500 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada Briseles "Anderlecht". Tass uzcelts 1917. gadā un iesākumā saucās Emila Versē stadions (stade Emile Versé), kāda sponsora vārdā. 1983. gadā līdz 2019. gadam stadions tika ievērojami pārbūvēts un to nosauca "Anderlecht" prezidenta Konstanta Vandena Stoka vārdā (stade Constant Vanden Stock).

Ārējās saites

 Stadiona profils stadiumguide.com

Futbola stadioni Beļģijā
1972. gada Eiropas čempionāta futbolā stadioni
Briseles ievērojamākās vietas
Ogņens Vukojevičs

Ogņens Vukojevičs (; dzimis ) ir horvātu futbola treneris futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) Vukojevičs ir Horvātijas U20 izlases galvenais treneris un Ukrainas Premjerlīgas kluba Kijivas "Dinamo" trenera asistents.

Karjera 
Karjeras sākumā spēlēja Horvātijas klubos NK Bjelovar un Slaven Belupo. 2005. gadā pievienojās Beļģijas klubam Lierse, taču nespēja iekļūt komandas pamatsastāvā un atgriezās Horvātijā. Zagrebas "Dinamo" sastāvā kļuva par vienu no līderiem un trīs gadus pēc kārtas kļuva par Horvātijas čempionu. 2008. gadā pārgāja uz Ukrainas klubu Kijivas "Dinamo". 2009. gadā kļuva par Ukrainas čempionu. 2013. gadā tika izīrēts Krievijas klubam Maskavas "Spartak", vēlāk arī Zagrebas "Dinamo". Karjeru noslēdza Austrijā, pārstāvot Vīnes "Austria".

Horvātijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Slovākiju un jau pirmajā spēlē guva vārtus. Izlases sastāvā piedalījies 2008. un 2012. gada Eiropas čempionāta finālturnīros. Bija iekļauts izlases sastāvā arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā, taču laukumā neizgāja un pēc finālturnīra noslēdza karjeru izlasē. Izlases rindās aizvadījis 55 spēles un guvis četrus vārtus.

Kopš 2017. gada strādā par Kijivas "Dinamo" skautu Balkānu valstīs.

Sasniegumi 
Dinamo Zagreb

 Horvātijas Pirmā līga: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2014–15
 Horvātijas kauss: 2006–07, 2007–08, 2014–15
 Horvātijas Superkauss: 2006

Dynamo Kyiv

 Ukrainas Premjerlīga: 2008–09
 Ukrainas kauss: 2013–14
 Ukrainas Superkauss: 2009, 2011

Atsauces

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Bjelovaras-Bilogoras župānijā dzimušie
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
Horvātijas futbola treneri
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Zagrebas "Dinamo" spēlētāji
Kijivas "Dinamo" spēlētāji
FK Spartak Maskava spēlētāji
Sergejs Jutkevičs

Sergejs Jutkevičs (; dzimis , miris ) bija padomju kinorežisors, sociālistiskā reālisma pārstāvis, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1962). Saņēmis divas Staļina prēmijas (1941, 1947), divas PSRS Valsts prēmijas (1967, 1983), 1974. gadā viņam tika piešķirts Sociālistiskā darba varoņa nosaukums.

Sergeja Jutkeviča pazīstamākie darbi ir filmas  "Cilvēks ar šauteni" (1938), "Skanderbegs" (1953), "Otello" (1955), "Ļeņins Polijā" (1965), "Ļeņins Parīzē" (1965) u.c.

Dzīvesgājums 
Sergejs Jutkevičs dzimis  Sanktpēterburgā inženiera Josifa Jutkeviča (1877-1972) un Augstāko Bestuževa kursu filoloģijas un vēstures departamenta absolventes Natālijas Lavrovas (1880-1953) ģimenē. Pēc 1917. gada revolūcijas notikumiem ģimene pārcēlās uz Harkovu, kur Jutkevičs studēja glezniecību pie Eduarda Šteinberga. Vēlāk, dzīvojot Kijevā, vinš iepazinās un sadraudzējās ar Grigoriju Kozincevu.

Viņa radošā dzīve sākās 1917. gadā. Pilsoņu kara laikā viņš strādāja kā aktieris, mākslinieks, režisora ​​asistents Kijevas un Sevastopoles teātros. 1921-1923. gados studējis valsts augstākajās režisora ​​darbnīcās (GVIRM) pie Vsevoloda Meierholda un VHUTEMAS darbnīcās. Tajā pašā laikā viņš strādāja Nikolaja Foreggera teātra darbnīcā.

1922. gadā Jutkevičs kopā ar Gigoriju Kozincevu, Leonīdu Traubergu un Georgiju Križicki uzrakstīja manifestu "Ekscentriskums", kas kļuva par ekscentriskā aktiera teorētisko pamatprincipu aprakstu. Kopš 1926. gada vadījis savu eksperimentālo kinematogrāfijas apvienību, strādājot tajā pašā laikā par mākslinieku teātrī un kinoteātrī.

1928-1938. gados Jutkevičs darbojās kā pirmās "Lenfilm" kinostudijas darbnīcas vadītājs. 1938-1944. gados - "Sojuzdetfilm" kinostudijas mākslinieciskais vadītājs. 1939-1946. gados - PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta dziesmu un deju ansambļa mākslinieciskais vadītājs. 

1938. gadā uzņēma filmu "Cilvēks ar šauteni", kuras režisora asistents bija Pāvels Armands. Pēc tam Jutkevičs pievērsās Ļeņina tēmai, kas viņa daiļradē kļuva par vadošo - tika uzņemtas filmas "Stāsti par Ļeņinu" (1958), "Ļeņins Polijā" (1966), "Ļeņins Parīzē" (1981).

Viņš lasīja lekcijas Maskavas mākslas zinātnes institūtā, Kino vēstures teorijas institūtā (VNIIK), rakstīja teorētiskos darbus, mācīja režisora prasmi Gerasimova kinematogrāfijas institūtā līdz pat 1960. gadu beigām.

1968. gadā Sergejs Jutkevičs kopā ar krievu kino vēsturnieku Naumu Kleimanu atjaunoja nozaudēto Sergeja Eizenšteina filmu "Bežinas pļava", ko Eizenšteins uzņēma 1935. gadā, balstoties uz Pavļika Morozova oficiālo biogrāfiju.

Padomju Savienības Miera aizsardzības komitejas, PSRS Kinematogrāfistu savienības, Krievijas Federācijas teātra strādnieku savienības, PSRS Rakstnieku savienības loceklis (1964-1981).

Miris  Maskavā. Apbedīts Novodevičjes kapsētā.

Atsauces

Ārējās saites 

Padomju kinorežisori
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
Sociālistiskā Darba varoņi
PSRS Valsts prēmijas laureāti
Staļina prēmijas laureāti
1904. gadā dzimušie
Sanktpēterburgā dzimušie
1985. gadā mirušie
Maskavā mirušie
Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie
Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Karaiskaki stadions

Karaiskaki stadions ir stadions Pirejā, Grieķijā. Stadionā ir 32 115 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada Pirejas "Olympiacos". 

Futbola stadioni Grieķijā
Olimpiskās norises vietas futbolā
Aļoša Asanovičs

Aļoša Asanovičs (; dzimis ) ir bijušais horvātu futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

Futbolista karjera 
Futbolista karjeru sācis dzimtās pilsētas Splitas komandā Hajduk. 1990. gadā pievienojās Francijas klubam FC Metz, vēlāk pārstāvējis arī citus Francijas klubus Cannes un Montpellier. 1994. gadā atgriezās Hajduk komandā. 1996. gadā parakstīja līgumu ar Anglijas Premjerlīgas klubu Derby County, kurā spēlēja kopā ar savu tautieti Igoru Štimacu. Karjeras turpinājumā spēlēja arī Itālijas klubā SSC Napoli un Grieķijas klubā Panathinaikos. 2001. gadā neilgu laiku uzspēlēja Austrālijā, bet karjeru noslēdza 2002. gadā dzimtajā komadā Hajduk.

Asanovičs ir nospēlējis trīs spēles Dienvidslāvijas futbola izlasē. Horvātijas izlasē pirmo spēli aizvadīja  pret ASV, tajā gūstot arī vārtus. Izlases sastāvā piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1998. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kurā Horvātija izcīnīja 3. vietu. Karjeru izlasē noslēdza 2000. gada maijā, pēdējo spēli aizvadot pret Franciju. Horvātijas izlases rindās nospēlējis 62 spēles un guvis trīs vārtus.

Trenera karjera 
No 2006. līdz 2012. gadam bija trenera asistents Horvātijas izlasē, kad to vadīja Slavens Biličs. Vēlāk kopā ar Biliču strādājis arī Maskavas "Lokomotiv". 2015. gadā strādāja par Slovākijas kluba DAC Dunajská Streda tehnisko direktoru. 2017. gada oktobrī kļuva par Austrālijas kluba Melbourne Knights galveno treneri. 2022. gadā neilgu laiku bija Zambijas futbola izlases galvenais treneris.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Hajduk Split

 Horvātijas Pirmā līga: 1994–95
 Horvātijas kauss: 1995
 Horvātijas Superkauss: 1994
 Dienvidslāvijas kauss: 1987, 1991

Montpellier

 Coupe de la Ligue: 1992

Atsauces

Ārējās saites 

1965. gadā dzimušie
Splitas-Dalmācijas župānijā dzimušie
Dienvidslāvijas futbolisti
Dienvidslāvijas izlases futbolisti
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Horvātijas futbola treneri
FC Metz spēlētāji
Montpellier HSC spēlētāji
Real Valladolid spēlētāji
Derby County F.C. spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
Splitas "Hajduk" spēlētāji
Zambijas futbola izlases treneri
Rīgas iela (Piņķi)

Rīgas iela ir viena no Mārupes novada ielām Piņķos. Iela sākas pie Piņķu ūdenskrātuves un beidzas krustojumā ar Autoceļu A5.

Ielu savienojumi 
Rīgas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Meistaru iela
 Centra iela
 Jūrmalas iela
 Lielpriedes iela
 Autoceļš A5

Sabiedriskais transpotrs 

Pa Rīgas ielu kursē 4. un 32. maršruta autobusi. Virzienā no Abrenes ielas uz Piņķiem autobusi kursē no Autoceļa A5 līdz Meistaru ielai, kur atrodas abu maršrutu galapunkts. Virzienā no Piņķiem uz Abrenes ielu autobusi kursē no Meistaru ielas līdz Jūrmalas ielai.

Skatīt arī 
 Mārupes novads
 Piņķi

Ielas Piņķos
Mārupes novads
Rosrāte

Rosrāte () ir pilsēta Vācijas rietumos, Ziemeļreinā-Vestfālenē, Reinišas-Bergišas rajonā, tā atrodas netālu no Ķelnes. Šī apdzīvota vieta pilsētas statusu ieguva tikai 2001. gadā, tādēļ tā ir pati jaunākā pilsēta Bergiešu zemē.

Vēstures avotos pirmo reizi minētā kā Rosrāte 1356. gadā un tajā laikā iekļāva tikai dažas saimniecības. Nosaukumā zilbe "ro" nozīmē mitru, purva reljefu. Zilbe "rath" nozīmē izcirtumu. Tāpēc Rosrāte ir, iespējams, izveidota bijušā purva vietā.

Sadraudzības pilsētas 
Rosrātes sadraudzības pilsēta kopš 1998. gada ir Krepjēra Francijā.

Ārējās saites 

Ziemeļreinas-Vestfālenes pilsētas
Kaspars Zariņš

Kaspars Zariņš (dzimis 1962. gada 10. aprīlī Rīgā) ir latviešu gleznotājs un mākslas pedagogs, Latvijas Mākslas akadēmijas profesors. Darbojas arī grāmatu grafikā un animācijā.

Biogrāfija 
K. Zariņš dzimis gleznotāja un LMA rektora (1988—1997) Induļa un Veras Zariņu ģimenē. Mākslinieka dvīņubrālis Kristaps ir gleznotājs. Viņa sieva ir gleznotāja Vija Zariņa, ar kuru kopā mākslinieks veido kopīgas izstādes no 1987. gadā. Kopīgas izstādes tiek veidotas arī kopā ar brāli.Kaspara un Vijas Zariņu meitas ir mākslinieces Paula Zariņa-Zēmane un Marta Zariņa-Ģelze, kura traģiski gāja bojā 2014. gada vasaras beigās 26 gadu vecumā..Izglītību mākslas jomā uzsācis Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā (1973—1980), tālāk sekoja studijas Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļā (1980—1986), kuru beidzis, izstrādājot diplomdarbu sava tēva I. Zariņa vadībā.

Mākslinieciskā darbība 
Izstādēs K. Zariņš sācis piedalīties 1979. gadā. 1987. gadā iestājies Latvijas Mākslinieku savienībā. Pirmā personālizstāde notikusi Rīgā 1990. gadā, vēlāk tās notikušas arī Cēsīs, Maskavā, Vīnē un Ventspilī. Kopumā sarīkojis 30 personālizstādes. Mākslinieka darbi atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja, Latvijas Mākslinieku savienības muzeja, Latvijas Bankas, The Wurth Museum (Vācija), Tartu Mākslas muzeja, Krievijas Kultūras ministrijas kolekcijā, kā arī privātkolekcijās Krievijā un ASV.Darbojies arī grāmatu grafikā, animācijā, saņēmis Latvijas nacionālā kino balvu “Lielais Kristaps” nominācijā “Labākais animācijas mākslinieks” par animācijas filmu “Vai tu ko teici?” (studija “Dauka”, 2009).

Pedagoģiskā darbība 
Pedagoga gaitas K. Zariņš sācis 1991. gadā kā Latvijas Mākslas akadēmijas Vides mākslas nodaļas vecākais pasniedzējs. No 1992. gada ir Glezniecības nodaļas pasniedzējs. 1995. gadā kļuva par asociēto profesoru. No 1997. gada ir viens no Monumentāli dekoratīvās un multivizuālās mākslas meistardarbnīcas vadītājiem. 2008. gadā kļuva par profesoru.

Atsauces

Ārējās saites 
 Kaspara Zariņa mājaslapa
https://web.archive.org/web/20190327104119/https://www.carevacontemporary.com/kaspars-zari

1962. gadā dzimušie
Latviešu mākslinieki
Latviešu animatori
Rīgā dzimušie
Latvijas Mākslas akadēmijas absolventi
Lielā Kristapa balvas ieguvēji
Latvijas Mākslas akadēmijas darbinieki
KF Llapi

KF Llapi () ir 1932. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Besianas (Podujeva), kas šobrīd spēlē Kosovas Superlīgā.

Sasniegumi 
 Kosovas Superlīgā
 Čempioni (0): 
 Kosovas kauss
 Kausa ieguvēji (0):
 Finālisti (1): 2017

Atsauces

Ārējās saites 
 oficiālā mājaslapa

Llapi
KF Ballkani

KF Ballkani () ir 1947. gadā dibināts Kosovas futbola klubs no Terandas, kas šobrīd spēlē Kosovas Superlīgā.

Atsauces

Ārējās saites 
 transfermarket

Ballkani
Iron Fist

"Iron Fist" ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autors ir Skots Baks. Seriāls kopš 2017. gada marta tiek pārraidīts Netflix televīzijas kanālā. Seriālam pašlaik ir izdota viena sezona. Seriālā galvenās lomas atveido Fins Džonss, Džesika Henvika, Toms Pelfrijs un Džesika Strupa.

Seriāla galvenais varonis ir Denijs Rands, kuram piemīt pārdabiskas cīņas prasmes, kā arī mītisks "Dzelzs dūres" spēks.

Ārējās saites 

ASV televīzijas seriāli
Marvel Cinematic Universe
Alens Bokšičs

Alens Bokšičs (; dzimis ) ir bijušais horvātu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks.

Karjera 
Karjeru sācis Splitas "Hajduk", 1991. gadā pievienojās Francijas klubam AS Cannes, tomēr traumu dēļ sezonā aizvadīja tikai vienu spēli. 1992. gadā pārgāja uz Marseļas "Olympique" un 1992.—1993. gada sezonā kļuva par Francijas 1. līgas labāko vārtu guvēju. Šajā sezonā kļuva arī par UEFA Čempionu līgas uzvarētāju, bet Francijas čempiontituls klubam tika atņemts. 

Karjeras turpinājumā pārstāvēja Itālijas klubus Lazio un Juventus. Ar katru no tiem pa reizei kļuva par Itālijas čempionu, ar Juventus 1996. gadā uzvarēja arī Starpkontinentālajā kausā, bet Lazio sastāvā divreiz kļuva par Itālijas kausa ieguvēju un 1998.—1999. gada sezonā uzvarēja UEFA Kausu ieguvēju kausa izcīņā. Karjeru noslēdza Anglijas Premjerlīgas klubā Middlesbrough FC. 1993. gadā ir ticis atzīts par Horvātijas gada futbolistu.

Bokšičs 20 gadu vecumā bija iekļauts Dienvidslāvijas futbola izlases sastāvā 1990. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, taču nevienu spēli tā arī neaizvadīja. Horvātijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Ukrainu. Pirmos vārtus izlases labā guva  pret Igauniju 1996. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā. Izlases sastāvā piedalījies arī Euro 1996 finālturnīrā. Traumas dēļ netika iekļauts sastāvā uz 1998. gada FIFA Pasaules kausa turnīru, kurā Horvātija izcīnīja 3. vietu. Pasaules kausā tomēr izdevās piedalīties 2002. gadā, 32 gadu vecumā. 2002. gada oktobrī ar spēli pret Bulgāriju noslēdza karjeru izlasē. Izlases rindās nospēlējis 40 spēles un guvis desmit vārtus.

Sasniegumi 
Hajduk Split

 Dienvidslāvijas kauss: 1991

Marseille

 UEFA Čempionu līga: 1992–93

Juventus

 Itālijas Serie A: 1996–97
 Starpkontinentālais kauss: 1996

Lazio

 Itālijas Serie A: 1999–2000
 Coppa Italia: 1998, 2000
 UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1999

Individuālie sasniegumi

 Ligue 1 labākais vārtu guvējs: 1992–93
 Horvātijas gada futbolists: 1993

Atsauces

Ārējās saites 

1970. gadā dzimušie
Splitas-Dalmācijas župānijā dzimušie
Dienvidslāvijas futbolisti
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Middlesbrough FC spēlētāji
Splitas "Hajduk" spēlētāji
The Defenders

"The Defenders" ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autori ir Daglass Petrī un Marko Ramirezs. Seriāls kopš 2017. gada jūlija tiek pārraidīts Netflix televīzijas kanālā. Seriālam pašlaik ir izdota viena sezona. Seriālā galvenās lomas atveido Fins Džonss, Čārlijs Kokss, Kristena Ritere un Maiks Kolters.

Seriālā Pārgalvis, Džesika Džonsa, Dzelzs Dūre un Lūks Keidžs apvienojas, lai cīnītos ar ļaundariem.

Ārējās saites 

ASV televīzijas seriāli
Marvel Cinematic Universe
Igors Tudors

Igors Tudors (; dzimis ) ir horvātu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, bijis Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada jūlija Tudors ir Francijas 1. līgas kluba Marseļas "Olympique" galvenais treneris.

Futbolista karjera 
Profesionāla futbolista karjeru sācis dzimtās pilsētas Splitas komandā Hajduk. 1998. gadā pievienojās Itālijas A sērijas klubam Turīnas "Juventus", tajā arī aizvadīja lielāko daļu no savas spēlētāja karjeras. Tā sastāvā divreiz kļuva par Itālijas čempionu. 2003. gadā spēlēja UEFA Čempionu līgas finālā, kurā Juventus piekāpās citam Itālijas klubam AC Milan. Karjeru noslēdza 2008. gadā savā pirmajā komandā Hajduk. 2001. gadā ir ticis atzīts par Horvātijas gada futbolistu.

Horvātijas izlasē debitēja  1998. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Ukrainu. 1998. gada Pasaules kausa finālturnīrā piedalījās trīs spēlēs, palīdzot komandai izcīnīt 3. vietu. Izlases sastāvā piedalījies arī 2004. gada Eiropas čempionāta un 2006. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīros. Karjeru izlasē noslēdza pēc 2006. gada Pasaules kausa. Izlases rindās nospēlējis 55 spēles un guvis trīs vārtus.

Trenera karjera 
Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. Trenera karjeru sāka Hajduk. Vēlāk trenēja arī Saloniku PAOK, Turcijas klubus Karabükspor un Galatasaray. 2018. gadā neilgu laiku bija Itālijas A sērijas kluba Udinese galvenais treneris, palīdzot komandai saglabāt vietu A sērijā. 2019. gada martā atgriezās Udinese galvenā trenera amatā, bet tā paša gada 1. novembrī tika atbrīvots no amata. 2020. gada janvārī atgriezās Splitas Hajduk galvenā trenera amatā. 2020. gada augustā kļuva par Turīnas "Juventus" trenera asistentu. Pēc 2020.—2021. gada sezonas darbu Turīnas klubā atstāja kopa ar galveno treneri Andrea Pirlo. 2021. gada septembrī kļuva par Hellas Verona galveno treneri. Viņa vadībā komanda noslēdza A sērijas sezonu 9. vietā. Pēc sezonas atstāja Veronas klubu un 2022. gada jūlijā kļuva par Francijas vienības Marseļas "Olympique" galveno treneri.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Juventus

 Itālijas Serie A: 2001–02, 2002–03
 Supercoppa Italiana: 2002, 2003
 Itālijas Serie B: 2006–07
 UEFA Intertoto kauss: 1999

Individuālie sasniegumi

 Horvātijas gada futbolists

Trenera karjera 
Hajduk Split

 Horvātijas kauss: 2012–13

Atsauces

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Splitas-Dalmācijas župānijā dzimušie
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Horvātijas futbola treneri
Splitas "Hajduk" spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Ēriks Andrē

Ēriks Semjuels Andrē (; dzimis 1983. gada 4. aprīlī Bokaratonā, Floridā, ASV) ir amerikāņu komiķis, aktieris un televīzijas raidījuma vadītājs. Viņš ir televīzijas kanāla Adult Swim raidījuma The Eric Andre Show autors un vadītājs. Andrē pazīstams arī ar Maika lomas attēlojumu televīzijas kanāla FXX seriālā Man Seeking Woman. Kā balss aktieris ieskaņojis filmās "Karalis Lauva" (2019), "Supersavienotie" (2021) un "Dziedi! 2" (2021). Ir viens no scenārija autoriem filmai Jackass Forever (2022).

Personīgā dzīve 
Andrē ir ateists un trancendentālās meditācijas praktizētājs.

Atsauces 

1983. gadā dzimušie
Ebreji
Ateisti
Ebreju kinoaktieri
ASV komiķi
ASV televīzijas aktieri
The Punisher

"The Punisher" ir amerikāņu televīzijas seriāls, kura autors ir Stīvs Laitfūts. Seriāls kopš 2017. gada novembra tiek straumēts Netflix. Seriālam pašlaik ir izdota viena sezona. Seriālā galvenās lomas atveido Džons Berntāls, Bens Bārnss, Ambera Rouza Reva un Džeisons R. Mūrs.

Frenks Kāsls, kurš zināms kā "Soģis", izmanto dažādas nāvējošas metodes, lai cīnītos ar noziegumiem Ņujorkā un atriebtu savas ģimenes nāvi.

Ārējās saites 

ASV televīzijas seriāli
Marvel Cinematic Universe
Nakts autobusa maršruts N6

N6. nakts autobusa maršruts bija Rīgas sabiedriska transporta maršruts, kas kursēja no Centra uz Dreiliņiem. Kursēja naktī no piektdienas uz sestdienu un no sestdienas uz svētdienu. Tika slēgts 2020. gada 21. martā, sākoties COVID-19 pandēmijai Latvijā.

Maršruts 
Centrs — Dreiliņi kursēja pa šādām ielām: Marijas iela, Satekles iela, Ernesta Birznieka-Upīša iela, Lāčplēša iela, Avotu iela, Augusta Deglava iela, Ilūkstes iela, Akadēmiķa Mstislava Keldiša iela, Andreja Saharova iela, Akadēmiķa Mstislava Keldiša iela, Ulbrokas iela, Augusta Deglava iela un Ēvalda Valtera iela.

Dreiliņi — Centrs kursēja pa šādām ielām: Ēvalda Valtera iela, Augusta Deglava iela, Avotu iela, Ernesta Birznieka-Upīša iela, Dzirnavu iela, Satekles iela un Marijas iela.

Pieturvietas 
Maršrutā ir 42 pieturas.

Skatīt arī 
 Mikroautobusu satiksme Rīgā
 Rīgas satiksme

Ārējās saites 
 Maršruta saraksts 

Nakts autobusu satiksme Rīgā
Aleksanders Čeferins

Aleksanders Čeferins (; dzimis ) ir slovēņu jurists un futbola funkcionārs, pašreizējais UEFA prezidents.

Čeferins ir pabeidzis Ļubļanas Universitātes juridisko fakultāti. Vēlāk strādāja savas ģimenes juridiskajā birojā, kurā īpaši pievērsās sportistu un sporta klubu interešu aizstāvībai. 2011. gadā kļuva par Slovēnijas Futbola asociācijas prezidentu.

 tika ievēlēts par 7. UEFA prezidentu. Līdz ar to automātiski kļuva arī par FIFA viceprezidentu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Biogrāfija, uefa.com 

1967. gadā dzimušie
Slovēnijas cilvēki
UEFA prezidenti
Slovēnijā dzimušie
Nakts autobusa maršruts N10

N10. nakts autobusa maršruts bija Rīgas sabiedriska transporta maršruts, kas kursēja no Centra uz Ziepniekkalnu. Kursēja naktī no piektdienas uz sestdienu un no sestdienas uz svētdienu. Tika slēgts 2020. gada 21. martā, sākoties COVID-19 pandēmijai Latvijā.

Maršruts 
Centrs — Ziepniekkalns kursēja pa šādām ielām: Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Mārupes iela, Ojāra Vācieša iela,, Torņakalna iela, Vienības gatve, Ģimnastikas iela, Tadaiķu iela, Valdeķu iela, Saulkalnes iela, Graudu iela, Valdeķu iela un Ozolciema iela.

Ziepniekkalns — Centrs kursēja pa šādām ielām: Ozolciema iela, Valdeķu iela, Graudu iela, Saulkalnes iela, Valdeķu iela, Tadaiķu iela, Ģimnastikas iela, Vienības gatve, Jelgavas iela, Buru iela, Laivu iela, Mūkusalas iela, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela un Marijas iela.

Pieturvietas 
Maršrutā bija 43 pieturas.

Skatīt arī 
 Mikroautobusu satiksme Rīgā
 Rīgas satiksme

Ārējās saites 
 Maršruta saraksts 

Nakts autobusu satiksme Rīgā
Lerojs Fers

Lerojs Fers (dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, pussargs, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Eredivisie kluba Feyenoord sastāvā.

Sasniegumi 
Feyenoord

 KNVB beker: 2007–08

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Norwich City F.C. spēlētāji
Swansea City A.F.C. spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
Queens Park Rangers F.C. spēlētāji
Dienvidholandē dzimušie
Darils Janmāts

Darils Janmāts (; dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, aizsargs, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Eredivisie kluba ADO Den Haag sastāvā.

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
Dienvidholandē dzimušie
Tirgoņu iela (Jūrmala)

Tirgoņu iela ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Tirgoņu iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Lienes ielu. Kopējais ielas garums ir 700 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tirgoņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Uz Tirgoņu ielas atrodas Jūrmalas pilsētas muzejs.

Ielu savienojumi 
Tērvetes iela ir savienota ar šādām ielām:
 Jūras iela
 Jomas iela
 Lienes iela (T veida krustojums)

Skatīt arī 
 Majori

Ielas Jūrmalā
Jūrmalas ielas bez kartes
Lapu iela (Rīga)

Lapu iela ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā. Lapu iela sākas krustojumā ar Amālijas ielu un beidzas krustojumā ar Ernestīnes ielu. Kopējais ielas garums ir 380 metri, tā ir klāta ar asfalta un bruģa segumu. Lapu ielā ir pārsvarā īres namu apbūve.

Lapu iela pirmo reizi Rīgas adrešu grāmatās ir sastopama 1861. gadā ar nosaukumu Laubes iela. Precīzs gads, kurā pārsaukta par Lapu ielu nav zināms.

Ielu savienojumi 
Lapu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Amālijas iela
 Bišu iela
 Nometņu iela
 Melnsila iela
 Ormaņu iela
 Ernestīnes iela

Atsauces

Skatīt arī 
 Āgenskalns

Ārējās saites 
 Āgenskalna ielas Citariga.lv

Ielas Āgenskalnā
Kurzemes rajons
Vīlips Švēde

Vīlips Švēde (dzimis 1849. gadā Salacgrīvas novadā; miris 1905. gadā) bija latviešu surdopedagogs un kultūras darbinieks.

Dzīvesgājums

Personiskā dzīve 
Dzimis 1849. gadā Ķiķupvēveros, Valmieras apriņķa Salacgrīvas draudzes novadā (tagad Salacgrīvas pagasts) Krišjāņa un Grietas Švēdu ģimenē, kur bija ceturtais bērns pēc brāļiem Sīmaņa Friča un Jura (Georga) un māsas Jūlas. Vēlāk piedzima jaunākā māsa Anete, kas mira piecu gadu vecumā. Precējies ar Karolīnu Švēdi. Viņu ģimenē kopa dzimuši astoņi bērni.

Izglītība un pedagoģiskā darbība 
1871. gadā beidzis Cimzes skolotāju semināru Valkā. Strādājis par skolotāju Bauņu pagasta Mīlīšu skolā. Vēlāk mācījies par nedzirdīgo skolotāju Rīgā, Vācijā un Šveicē. Bijis 1875. gadā dibinātās Valmieras kurlmēmo skolas (tagad daļa no Valmieras Gaujas krasta vidusskolas) pirmais priekšnieks (direktors) un skolotājs.

Sabiedriskā darbība 
Aktīvi darbojies sabiedriskajā dzīvē. Dibinājis un vadījis Valmieras Latviešu biedrību. Kā biedrības priekšnieks V. Švēde rīkoja Valmieras apriņķa dziesmu svētkus 1883. gada 5. un 7. jūnijā (pēc vecā stila). Svētki tika rīkoti, lai vāktu ziedojumus 1881. gadā mirušā Jāņa Cimzes pieminekļa celšanai Valkā.

Piemiņa 

1934. gadā Valmieras Kurlmēmo skolas pagalmā atklāja V. Švēdem veltītu pieminekli, kura autors bija nedzirdīgais tēlnieks Vilhelms Treijs.

2017. gada rudenī, kad Valmieras Vājdzirdīgo bērnu internātvidusskolas reorganizācijas dēļ vajadzēja lemt par topošās specializētās skolas nosaukumu, tika piedāvāts jauno skolu nosaukt Vīlipa Švēdes vārdā, tomēr Valmieras pilsētas domes deputāti lēma par labu nosaukumam Valmieras Gaujas krasta vidusskola – attīstības centrs.

Atsauces 

Limbažu novadā dzimušie
Latvijas pedagogi
FC Kuressaare

FC Kuressaare ir Igaunijas futbola klubs no Kuresāres, kas pašlaik spēlē Igaunijas Meistarlīgā.

Sezonas

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiala kluba majas lapa
 Premium liiga oficiala majas lapa
 UEFA
 foot.dk 
 weltfussballarchiv
 soccerway 

Kuressaare
Sāres apriņķis
Argentīnas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Argentīnas sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Argentīna ir piedalījusies gan vasaras (no 1900. gada), gan ziemas (no 1928. gada) olimpiskajās spēlēs.

Vasaras olimpiskajās spēles

Ziemas olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Argentīna olimpiskajās spēlēs
 Argentīnas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Jannis Manjatis

Jannis Manjatis (dzimis ) ir bijušais Grieķijas futbolists, aizsargs, Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Sasniegumi 
Olympiacos

 Grieķijas Superlīga: 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16
 Grieķijas kauss: 2012, 2013, 2015

Standard Liège

 Beļģijas kauss: 2015–16

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Centrālās Grieķijas perifērijā dzimušie
Grieķijas futbolisti
Grieķijas izlases futbolisti
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Helsinku IFK (futbols)

HIFK (IFK Helsingfors) ( — ‘Sporta kluba biedri Helsinkos’) ir Somijas futbola klubs no Helsinkiem. Dibināts 1897. gadā, spēlē Somijas futbola čempionāta Ykkönen līgā.

Sasniegumi 
 Veikkausliiga
 Čempioni (7): 1931, 1931, 1933, 1937, 1947, 1959, 1961
 Vicečempioni (7): 1909, 1912, 1928, 1929, 1934, 1935, 1971
 Somijas kauss
 Kausa ieguvēji (0): 
 Finālisti (1): 1959
 Somijas līgas kauss
 Kausa ieguvēji (0): 
 Finālisti (0):

Sezonas

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājas lapa

Somijas futbola klubi
Doktors Zoidbergs

Doktors Džons Zoidbergs () ir izdomāts tēls animētā televīzijas seriālā "Futurāma". Zoidbergs ir krabjveīdīgs citplanētietis, kurš strādā par ārstu uzņēmumā Planet Express. Par cilvēku anatomiju zina maz, pirmās satikšanās laikā nosaucis Fraju par sievieti.

Animācijas tēli
Futurāmas tēli
Lazars Hristodulopuls

Lazars Hristodulopuls (dzimis ) ir Grieķijas futbolists, pussargs, Grieķijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Grieķijas Superlīgas kluba Atromitos.

Sasniegumi 
Panathinaikos

 Grieķijas Superlīga: 2009–10
 Grieķijas futbolā: 2009–10

AEK Athens

 Grieķijas Superlīga: 2017–18

Olympiacos

 Grieķijas Superlīga: 2019–20
 Grieķijas kauss: 2019–20

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Centrālās Maķedonijas perifērijā dzimušie
Grieķijas futbolisti
Grieķijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Bologna F.C. 1909 spēlētāji
Hellas Verona F.C. spēlētāji
Dženovas "Sampdoria" spēlētāji
Matija Perins

Matija Perins (dzimis ) ir Itālijas futbolists, vārtsargs, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Serie A kluba Genoa C.F.C. sastāvā, kas viņu īrē no Turīnas "Juventus".

Sasniegumi 
Juventus

 Itālijas Serie A: 2018–19
 Supercoppa Italiana: 2018

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Futbola vārtsargi
Genoa C.F.C. spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
ASV olimpiskajās spēlēs

ASV olimpiskajās spēlēs piedalās kopš to izveidošanas 1896. gadā. ASV ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gadā, kad tā boikotēja olimpiskās spēles Maskavā. Kā arī tā ir piedalījusies visās ziemas olimpiskajās spēlēs.

ASV sportisti visās olimpiskajās spēlēs kopumā ir ieguvuši 2827 olimpiskās medaļas. No tām 2522 ir iegūtas vasaras olimpiskajās spēlēs un 305 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs. ASV ir viss olimpiskajām medaļām bagātākā valsts. Kā arī ASV ir ar visvairāk zelta medaļām vasaras olimpiskajās spēlēs. No sporta veidiem visvairāk medaļu ir vieglatlētikā (802 medaļas) un peldēšanā (553 medaļas). Ar medaļām visbagātākais ASV sportists ir peldētājs Maikls Felpss, kurš olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 28 medaļas. Viņš ir arī visu laiku vistitulētākais olimpietis. ASV nav izdevies izcīnīt olimpisko medaļu tikai dažos sporta veidos: galda teniss, badmintons un rokasbumba.

Rīkotās olimpiskās spēles 
ASV kopumā ir rīkojusi 8 olimpiskās spēles (4 vasaras olimpiskās spēles un 4 ziemas olimpiskās spēles) un 2028. gadā rīkos devītās olimpiskās spēles. ASV ir valsts, kas rīkojusi visvairāk olimpiskās spēles.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits vasaras olimpiskajās spēlēs

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem 

• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem 

• — startēja viens un tas pats sportists vairākos sporta veidos.

Medaļu tabulas 
Skatīt arī: Olimpisko medaļu skaits pēc valsts

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem 

• Šajā tabulā nav iekļautas divas medaļas — viena sudraba medaļa hokejā un viena bronzas medaļa daiļslidošana, ko ASV sportisti izcīnīja 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Medaļu sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem 

• Šajā tabulā ir iekļautas divas medaļas — viena sudraba medaļa hokejā un viena bronzas medaļa daiļslidošana, ko ASV sportisti izcīnīja 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot ASV ir ieguvuši piecas vai vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumos .

Karognesēji

Ārējās saites 
 
 
  

 
Valstis olimpiskajās spēlēs
Sauc mani savā vārdā

"Sauc mani savā vārdā" (, ) ir 2017. gada pusaudžu romantiskā drāmas filma. Filmas režisors ir Luka Gvadanjīno, scenārija autors — Džeimss Aivorijs. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma 2007. gada Andrē Asimana romāna motīviem un ir noslēguma daļa Gvadanjīno Desire triloģijai, pēc filmām "Es esmu mīlestība" (Io sono l’amore, 2009) un "Saules apžilbinātie" (A Bigger Splash, 2015). Filmas darbība norisinās 1983. gadā Ziemeļitālijā, kur izveidojas romantiskas attiecības starp 17 gadīgo Elio Perlmanu (Timotijs Šalame) un viņa tēva, profesora, 24 gadus veco studentu—asistentu Oliveru (Armijs Hammers). Pārējās lomas atveido Maikls Stalbergs, Amira Kazara, Estere Garela un Viktuāra Du Boisa.

Filmas izstrāde sākās 2007. gadā, kad producenti Pīters Spīrs un Hauards Rosenmans ieguva tiesības uz Asimana romāna ekranizāciju. Džeimss Aivorijs sākotnēji bija paredzēts kā projekta režisors, bet beigās kļuva par scenārija autoru un līdzproducentu. Gvadajīno projektam pievienojās kā lokāciju konsultants un beigās kļuva par filmas režisoru un līdzproducentu. Filmas finansējums nāk no vairākām starptautiskām kompānijām, un filmēšana galvenokārt norisinājās 2016. gada maijā un jūnijā Itālijas pilsētā Kremā. Operators Seiombhu Mukdīproms filmu uzņēma uz 35 mm kinolentes.

Filmas izplatīšanu pirms tās pasaules pirmizrādes  Sandensas Kinofestivālā uzņēmās kinokompānija Sony Pictures Classics.  ASV uzsāka ierobežotu filmas demonstrāciju, bet oficiālā ASV pirmizrāde norisinājās . Filma saņēmusi vairākas balvas un nominācijas par aktierspēli, scenāriju, režiju un mūziku. Filma tika nominēta 90. Kinoakadēmijas balvai četrās nominācijās, tajā skaitā arī kā "Labākā filma", bet ieguva tikai balvu par "Labāko adaptēto scenāriju" (Džeimss Aivorijs). Tāpat Aivorijs ir saņēmis Critics' Choice Awards, Amerikas scenāristu ģildes un BAFTA kino balvas par scenārija adaptāciju.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
Romantikas filmas
FC Urartu

FC Urartu ir Armēnijas futbola klubs no Erevānas, kas spēlē Armēnijas Premjerlīgā. Tas ir dibināts 1992. gadā, līdz 2019. gada augustam kluba nosaukums bija FC Banants. Mājas spēles aizvada Uratu stadionā. Kluba futbolisti vienreiz ir izcīnījuši Armēnijas čempiontitulu (2014. gadā) un trīs reizes uzvarējuši Armēnijas kausa izcīņā.

Sasniegumi 
 Armēnijas Premjerlīga
 Čempioni (1): 2013–14
 Vicečempioni (5): 2003, 2006, 2007, 2010, 2017–18
 Armēnijas kauss
 Kausa ieguvēji (3): 1992, 2007, 2015–16
 Finālisti (5): 2003, 2004, 2008, 2009, 2010
 Armēnijas superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 2014
 Finālisti (5): 2004, 2007, 2009, 2010, 2016

Atsauces

Ārējās saites 

 
 Soccerway profils 
 Transfermarkt kluba profils 

Armēnijas futbola klubi
Nemaņa Radoņičs

Nemaņa Radoņičs (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, pussargs, Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Vācijas Bundeslīgas kluba Berlīnes "Hertha" sastāvā, kas viņu īrē no Marseļas "Olympique".

Sasniegumi 
Red Star Belgrade

 Serbijas Superlīga: 2017–18

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Nišavas apgabalā dzimušie
Serbijas futbolisti
Serbijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
AS Roma spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
Berlīnes "Hertha" spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Lorenco Insinje

Lorenco Insinje (dzimis ) ir Itālijas futbolists, uzbrucējs, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2010. gada spēlē Serie A kluba SSC Napoli sastāvā.

Sasniegumi 
Pescara

 Itālijas Serie B: 2011–12

Napoli

 Coppa Italia: 2013–14, 2019–20
 Supercoppa Italiana: 2014

Individuālie sasniegumi

 Itālijas Serie B gada labākais futbolists: 2012

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Klaksvíkar Ítróttarfelag

Klaksvikar ÍF ir Fēru Salu futbola klubs no Klasvikas. Dibināts 1904. gadā, spēlē Fēru Salu futbola čempionāta Augstākajā līgā.

Sasniegumi 
 Augstākā līga
 Čempioni (20): 1942, 1945, 1952, 1953, 1954, 1956, 1957, 1958, 1961, 1966, 1967, 1968, 1969, 1970, 1972, 1991, 1999, 2019, 2021, 2022
 Fēru Salu kauss
 Kausa ieguvēji (6): 1966, 1967, 1990, 1994, 1999, 2016

Sezonas

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājas lapa

Fēru Salu futbola klubi
Ēriks Durms

Ēriks Durms (dzimis ) ir Vācijas futbolists, aizsargs, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada pārstāv Vācijas Bundeslīgas klubu Frankfurtes "Eintracht".

Karjeru uzsācis tādos Vācijas klubos kā 1. FSV Mainz 05, Dortmundes "Borussia". 2014. gadā debitēja Vācijas futbola izlasē un tajā pašā gadā izcīnija Pasaules kausu.

Sasniegumi 
Borussia Dortmund

 DFB Pokal: 2016–17
 DFL Supercup: 2013, 2014

Frankfurtes Eintracht

 UEFA Eiropas līga: 2021-22

Vācija

 FIFA Pasaules kauss: 2014

Ārējās saites

Atsauces 

1992. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1. FSV Mainz 05 spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
Huddersfield Town A.F.C. spēlētāji
Frankfurtes "Eintracht" spēlētāji
Reinzemē-Pfalcā dzimušie