joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Antoņina Ņenaševa

Antoņina Ņenaševa (dzimusi ) ir krievu tautības Latvijas politiķe, bijusi Rīgas domes deputāte un viena no diviem partijas "Progresīvie" līdzpriekšsēdētājiem. Šobrīd -  14. Saeimas deputāte. Ņenaševa ir praktizējoša sociālo zinību un ekonomikas skolotāja, kā arī politoloģijas lektore Rīgas Stradiņa universitātē.

Strādājusi 9. un 10. Saeimā kā "Saskaņas centra" deputāta Alekseja Holostova palīdze. Pildījusi ģenerālsekretāres un valdes priekšsēdētājas amatus sabiedriski politiskā jauniešu nevalstiskajā organizācijā (NVO)

2018. gada Saeimas vēlēšanās A. Ņenaševa kā "Progresīvo" pārstāve nesekmīgi kandidēja ar 1.kārtas numuru Rīgas vēlēšanu apgabalā. Arī 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās, partijas sarakstā ar 3.kārtas numuru netika ievēlēta. Par "Progresīvie" līdzpriekšsēdētāju kopā ar Edmundu Cepurīti viņa ievēlēta 2019. gada 14. septembrī. 2020. gada ārkārtas Rīgas domes vēlēšanās ievēlēta Rīgas domē no "Attīstībai/Par!" un "Progresīvo" apvienības saraksta.

2021. gadā saņēmusi Latvijas Sieviešu nevalstisko organizāciju sadarbības tīkla Dzimumu līdztiesības balvu par sabiedrības izpratnes veicināšanu dzimumu līdztiesības jautājumos.

Atsauces 

1988. gadā dzimušie
Latvijas krievi
"Progresīvie" politiķi
14. Saeimas deputāti
Rīgas domes deputāti (2020—2025)
Latvijas pedagogi
Baltijas Starptautiskās akadēmijas absolventi
Marija Lasickene

Marija Lasickene (; dzimusi Kučina (Кучина) ) ir krievu vieglatlēte, startē augstlēkšanas sacensībās.

Izcīnījusi zelta medaļu 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Kā arī ir trīskārtēja pasaules čempione stadionā (2015, 2017, 2019) un divkārtēja čempione telpās (2014, 2018). Uzvarējusi arī Eiropas čempionātā 2018. gadā. Vairākkārtēja IAAF Dimanta līgas sezonas čempione.

, pirms kurām tika uzskatīta par vienu no galvenajām favorītēm, nestartēja, jo Sporta arbitrāžas tiesa aizliedza Krievijas sportistiem startēt tajās sistemātisku dopinga pārkāpumu dēļ. 2017. gada aprīlī sāka startēt kā "neitrālā sportiste".

Atzīta par labāko 2019. gada Eiropas vieglatlēti.

Atsauces

Ārējās saites

1993. gadā dzimušie
Kabarda-Balkārijā dzimušie
Krievijas vieglatlētes
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Augstlēcēji
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Sifana Hasana

Sifana Hasana (; dzimusi  Adanā, Etiopijā) ir Nīderlandes vieglatlēte, vidējo un garo distanču skrējēja. Kopš 2019. gada pasaules rekordiste jūdzes skrējienā (4:12,33), viņa ir arī Eiropas rekordiste vairākās distancēs no 1500 m līdz pusmaratonam. 2020. gada jūnijā uzstādīja pasaules rekordu 10 000 m skrējienā (29:06,82), kas gan tika uzlabots jau pēc divām dienām. 2019. gada Pasaules čempionāta zelta medaļas ieguvēja 10 000 m un 1500 m distancē, pirmā sportiste vēsturē, kas spējusi lielajās sacensībās uzvarēt šajās divās dažādajās distancēs.

Dzimusi Etiopijā, viņa valsti pameta kā bēgle un 2008. gadā 15 gadu vecumā ieradās Nīderlandē. 2013. gadā saņēma šīs valsts pilsonību.

Karjera 
Sākotnēji guvusi panākumus pusmaratonā un krosa skrējienos, drīz pievērsās vidējām distancēm stadionā. No 2013. gada guvusi panākumus starptautiskā līmenī.

2014. un 2018. gada Eiropas čempionātā uzvarēja, attiecīgi, 1500 m un 5000 m distancē. 2018. gada septembrī Kopenhāgenā uzstādīja Eiropas rekordu pusmaratonā (1.05:15). 2019. gada jūlijā S. Hasana laboja Svetlanai Masterkovai gandrīz 23 gadus piederējušo pasaules rekordu jūdzes skrējienā (4:12,33).

2019. gada Pasaules čempionātā Dohā S. Hasana kļuva par uzvarētāju 10 000 metru distancē, kuru pirmo reizi karjerā sacensībās bija skrējusi tikai šajā sezonā, bet pēc tam uzvarēja arī 1500 metru distancē, kļūstot par pirmo sportisti vēsturē, kas spējusi lielajās sacensībās uzvarēt šajās divās dažādajās distancēs.

2020. gada septembrī S. Hasana uzstādīja pasaules rekordu stundas skrējienā, Briselē noskrienot 18 930 m, kas bija par 413 metriem vairāk nekā etiopietes Dires Tunes 2008. gada pasaules rekords.

2021. gada 6. jūnijā pašmāju sacensībās Hengelo, viņa laboja pasaules rekordu 10 000 m skrējienā, distanci pieveicot 29:06,82. Tomēr jau divas dienas vēlāk turpat notika Etiopijas nacionālās komandas atlases sacensības Tokijas olimpiskajām spēlēm, kurās Letesenbeta Gideja rekordu laboja vēlreiz.

Personiskie rekordi

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Nīderlandes vieglatlētes
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Vidējo distanču skrējēji
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Madss Pēdersens

Madss Pēdersens (; dzimis ) ir Dānijas šosejas riteņbraucējs, kurš pārstāv UCI WorldTeam komandu . 2019. gada septembrī viņš uzvarēja Pasaules čempionāta grupas braucienā Jorkšīrā, Anglijā.

Karjera 

2013. gadā Pēdersens uzvarēja Parīze—Rubē junioru sacensībās un ieguva sudraba medaļu 2013. gada Pasaules čempionātā  junioriem. Pēdersens uzvarēja Gente—Vevelgema U23 sacensībās, Norvēģijas tūres U23 sacensībās, kā arī Tour de l'Avenir posmā, līdz kļuva par profesionāli.

Trek–Segafredo (2017–pašlaik) 
2016. gada augustā  paziņoja, ka parakstījuši līgumu ar Pēdersenu līdz 2018. gadam.

Pirmajā profesionāļa sezonā viņu iekļāva komandas sastāvā startam 2017. gada Giro d'Italia. Viņš kļuva par Dānijas čempionu grupas braucienā, un uzvarēja Tour du Poitou Charentes kopvērtējumā pēc tam, kad bija guvis uzvaru individuālā brauciena posmā. 2017. gada septembrī Pēdersens uzvarēja Danmark Rundt kopvērtējumā.

2018. gada aprīlī viņš finišēja otrais Flandrijas tūrē, piedaloties atrāvienā. Pēdersens veica uzbrukumu pirms Kopenberga kāpuma nedaudz vairāk kā 50 kilometrus pirms finiša un viņa pievienojās Dilans van Bārle () un Sebastians Langevelds (). Nākamais uzvarētājs Niki Terpstra () Pēdersenu noķēra un apdzina pēdējā Aude Kvaremonta kāpumā, bet Pēdersens spēja aiz sevis noturēt Pasaules čempionu Peteru Saganu () un pārējo pelotonu, kļūstot par jaunāko Flandrijas tūres pjedestāla finišētāju pēdējos 40 gados. 

2019. gada 29. septembrī Pēdersens uzvarēja Pasaules čempionāta grupas braucienā smagā, lietainā trasē Harogeitas apkārtnē Jorkšīrā, Anglijā.

2020. gada 11. oktobrī Pēdersens uzvarēja Gente—Vevelgema sacensībās.

2021. gada 28. februārī uzvarēja Kīrne—Brisele—Kīrne sacensībās.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Dānijas riteņbraucēji
Vidusjitlandes reģionā dzimušie
Pauls Hermanis fon Līvens

Pauls Hermanis fon Līvens (, 1821—1881) bija Krimuldas muižas īpašnieks, Krievijas impērijas galminieks, firsts (kņazs), Vidzemes landmaršals (1862—1866). Cēlies no senas vācbaltiešu dzimtas Līveniem.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1821. gada 21. (9.) janvārī Krimuldas muižā ģenerālleitnanta Johana Georga fon Līvena (1775-1848) un viņa sievas Marijas (dzimušas Anrepas, 1797-1859) ģimenē.
1826. gadā ķeizars Nikolajs I viņa vecmāmiņai Šarlotei fon Līvenai un visiem viņas pēcnācējiem piešķīra kņazu titulu.
Studēja Tērbatas Universitātē (1838—1841), 1844. gadā aizstāvēja maģistra grādu. 1847. gadā iestājās civildienestā un 1848. gadā kļuva par ķeizara Nikolaja I galma kambarjunkuru un kancelejas darbinieku.     
Pēc tēva nāves 1848. gadā Pauls Hermanis Līvens kļuva par Krimuldas muižas īpašnieku, uzsākot plašus celtniecības darbus - uzcēla jauno muižas kungu māju, abas Šveices mājas, mūra klēti ar pagrabu un citas ēkas.
1853. gadā viņš izveidoja Krimuldas pils parku ar vairākām promenādēm, ierīkoja divas koka kāpnes – 380 pakāpieni veda no muižas pils uz Vikmestes gravu, savukārt 325 pakāpienus garās kāpnes veda no parka uz Gaujas pārceltuvi.

1861. gadā Līvens atvaļinājās no karadienesta un atgriezās Baltijā, bija Kuldīgas apriņķa bruņniecības maršals (1861-1862) un Vidzemes landmaršals (1862—1866), pēc tam Vidzemes landrāts (1866—1867), iestājās par ticības brīvību Baltijas provincēs. Viņa uzdevumā 1861.-1863. gadā vēsturnieks K. Bruinings Krimuldas viduslaiku pilsdrupās veica arheoloģiskos izrakumus un uz vecajiem pamatiem tika uzcelta cietokšņa ārsiena ar gotiskiem logiem.

1862. gada jūlijā Krimuldas muižas parku un Līvenu ģimeni apciemoja Krievijas impērijas ķeizars Aleksandrs II kopā ar sievu un galminieku svītu. Īpaši šim apmeklējumam Līvens lika uzcelt koka tiltu pār Gauju un izbūvēt Serpentīna ceļu līdz savai pilij Gaujas senlejas augšā.
1862. gadā kņazu Līvenu iecēla par Pēterburgas galma kambarkungu, 1866. gadā par galma virsceremonijmeistaru, 1870. gadā par slepenpadomnieku. 50 gadu vecumā 1871. gadā viņš Rīgā salaulājās ar Natāliju fon der Pālenu (1842—1920), viņiem piedzima pieci bērni.

Miris 1881. gada 7. jūlijā Bohēmijas kūrortā Teplicē, apglabāts Mežotnes Līvenu dzimtas kapos.

Muižas 

 Krimuldas pilsmuiža (Schloss Cremon) 
 Ķizbeles muiža  (Kipsal)
 Mežotnes muiža (Mesothen)
 Bauskas muiža ar pilsdrupām (Amt-Bauske) 
 Derpelmēmeles muiža (Dörpers-Memelshof)

Arī trīs muižas Žeimeles apkārtnē (Szeimen, Glebau, Laukesahdsche) Kauņas guberņā un piecas muižas Krievijā.

Bērni 

 Anatols Līvens (1872-1937), Latvijas Brīvības cīņu dalībnieks
 Pauls Līvens (1875—1963), Smiltenes muižas īpašnieks
 Marija (1877-1907)
 Aleksandra (1879-1944)
 Sofija (1880-1964)

Atsauces

Ārējās saites 

 ieraksts Austrum- un Dienvidaustrumeiropas institūta lapā

Latvijas dižciltīgie
Līveni
Vācbaltieši
Igaunijas Vēstures muzejs

Igaunijas Vēstures muzejs () ir vēstures muzejs, kas arodas Igaunijas galvaspilsētā Tallinā.

Muzeja ekspozīcija izvietota Tallinas Lielās ģildes ēkā, kā arī Mārjamē pilī Piritā. 

Par muzeja pirmsākumiem var uzskatīt vācbaltiešu Igaunijas Literārās biedrības nodibināšanu 1842. gadā, kura nolēma dibināt Igaunijas zemes vēstures un dabas muzeju. 1864. gadā tika atklāts provinces muzejs. Par muzeja pamatu kalpoja Rātsnama aptiekas īpašnieka Johana Burharta VIII kolekcija. No 1952. gada muzejs atrodas Tallinas Lielās ģildes ēkā. 2011. gadā tā tika rekonstruēta. Mārjamē pilī muzeja ekspozīcija ir no 1975. gada, tajā eksponēti priekšmeti, kas saistīti ar Igaunijas jaunāko vēsturi. Pils parkā Igaunijas PSR laika pieminekļu kolekcija.

Galerija

Ārējās saites 
 
  , , 

Tallina
Muzeji Igaunijā
Vēstures muzeji
Kauņas Franciska Ksaverija baznīca

Kauņas Sv. Franciska Ksaverija baznīca () jeb Kauņas Jezuītu baznīca (Kauno Jėzuitų bažnyčia) ir Romas katoļu baznīca, kas atrodas Lietuvas pilsētas Kauņas vecpilsētas Rātslaukumā. 

Baroka baznīca ir jezuītu ordeņa celta un nosaukta Franciska Ksaverija vārdā. Jezuīti ieradās misijā Kauņā 1642. gadā un 1643. gadā ierīkoja kapelu Pērkona namā. Baznīcas celtniecība tika uzsākta 1666. gadā, tā tika konsekrēta 1722. gadā, bet 1759. gadā tās celtniecība tika pabeigta. 1787. gadā baznīcu nodeva franciskāņu rīcībā. 1812. gadā franču armija baznīcu izdemolēja un tā stāvēja pamesta. 1824. gadā to piešķīra pareizticīgo vajadzībām. 1924. gadā baznīcu atkal atdeva jezuītiem. Lietuvas PSR laikā Franciska Ksaverija baznīcā ierīkoja tehniskās skolas sporta zāli. 1989. gadā to atkal atgrieza jezuītiem. 1992. gadā notika baznīcas renovācija.

Ārējās saites 

Baznīcas Lietuvā
Kauņa
Sabiedrotie (filma)

"Sabiedrotie" () ir 2016. gada kara trilleris, kura režisors un viens no producentiem ir Roberts Zemekis. Galvenās lomas filmā atveido Breds Pits, Mariona Kotilarda un Džareds Heriss. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākie kostīmi".

Filmas sižets notiek 1942. gadā, Otrā pasaules kara laikā. Makss Vatans ir Kanādas Karalisko Gaisa spēku pārstāvis, kurš Ziemeļāfrikā satiek franču pretošanās kustības dalībnieci Mariannu Bosežūru. Abi iemīlas misijas laikā Kasablankā, tomēr drīz vien Maksa un Mariannas attiecības kara ietekmē tiek pārbaudītas.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV romantikas filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
Roberta Zemeka filmas
Annemīka van Vlētena

Annemīka van Vlētena (; dzimusi ) ir Nīderlandes šosejas riteņbraucēja, kas šobrīd pārstāv  komandu. Startē arī treka riteņbraukšanas sacensībās.

Van Vlētena uzvarējusi Pasaules čempionātā grupas braucienā (2019), kā arī divreiz individuālajā braucienā (2017, 2018). Viņa divkārt uzvarējusi arī Giro Rosa sacensībās (2018, 2019), kas tiek uzskatītas par nozīmīgākajām daudzdienu sacensībām sieviešu riteņbraukšanās kalendārā.

Pārstāvējusi Nīderlandi trijās olimpiskajās spēlēs (2012 — 14. vieta grupas braucienā, 2016 — krita un izstājās grupas braucienā, esot sacensību vadībā). 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Tokijā izcīnīja sudraba medaļu grupas braucienā (vadošās komandas nebija pamanījušas, ka Austrijas sportiste Anna Kīzenhofere ir atrāvusies vienatnē, līdz ar to lielā grupa nemēģināja viņu panākt, austriete uzvarēja olimpisko velobraucienu ar vairāk nekā minūtes pārsvaru, bet otrās vietas ieguvēja A. van Vlētena finišā domāja, ka kļūst par olimpisko čempioni).

Atsauces

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Utrehtas provincē dzimušie
Nīderlandes riteņbraucēji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki riteņbraukšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki riteņbraukšanā
Avots (izdevniecība)

«Izdevniecība Avots» ir grāmatu izdevniecība Latvijā . Dibināta 1980. gadā, atdaloties no izdevniecības «Liesma»..  Pirmais izdevums izdots 1980. gadā un tas bija publicistisks darbs «Plānotā rītdiena» par Preiļu rajona kolhoza "Krasnij Oktjabrj" darbību.

1995. gada septembrī izdevniecības privatizēja. Izdevniecība kļuva par lielāko vārdnīcu izdevēju Latvijā. Tirdzniecībā ir vairāk nekā 100 vārdnīcu, to skaitā Latviešu valodas, Etimoloģijas, Svešvārdu vārdnīcas, dažādas tulkojošās vārdnīcas, sarunvārdnīcas u.c. 

Kopš privatizācijas laika izdevniecība atpazīstama ar izdotajām vārdnīcām un praktisko literatūru. Gadiem ejot, izdevniecība izdod arī personības izaugsmes grāmatas, kur atpazīstamākais no autoriem ir Robins Šarma ar savu harizmu un viedumu. Jaunākās grāmatas ir Pola Makennas pašpilnveides grāmatas ‘’Stresa vadība'' un ‘’Tūlītēja pašapziņa!’’. Kā arī padomu grāmatas bērnu audzināšanā, kā pilnvērtīgi pavadīt brīvo laiku ģimenes lokā, grāmatas veselības saglabāšanai,  un arī tās, kas palīdzēs organizēt darbu mājā un saimniecībā. Grāmatu klāstā ir grāmatas mazajiem lasītājiem, uzsvaru liekot uz izzinošu un izglītojošu grāmatu izdošanu. 

''Izdevniecība Avots'' centrālais birojs atrodas Rīgā, Puškina ielā 1a.

Atsauces

Latvijas izdevniecības
20. gadsimta sievietes

"20. gadsimta sievietes" () ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Maiks Milss. Galvenās lomas filmā atveido Anete Beninga, Elle Faninga, Greta Gērviga, Lūkass Džeids Zumans un Billijs Krudups. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkas filmu festivālā.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais oriģinālscenārijs", kur tā zaudēja filmai "Mančestra pie jūras".

Filmas sižets norisinās 1979. gadā Dienvidkalifornijā. Filmas galvenais varonis ir 15 gadus vecais Džeimijs Fīldss, kuru audzina māte Doroteja, fotogrāfe Ebija Portere un Džeimija labākā draudzene Džūlija Hemlina.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kinokomēdijas
Omārs (2015. gada filma)

"Omārs" () ir 2015. gada melnā komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Jorgs Lantimos. Galvenās lomas filmā atveido Kolins Ferels, Reičela Vaisa, Džesika Bardena, Olīvija Kolmane, Ešlija Džensena, Džons Reilijs un Maikls Smailijs. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais oriģinālscenārijs", kur tā zaudēja filmai "Mančestra pie jūras".

Filmas sižets notiek tuvā nākotnē. Cilvēki bez otras pusītes saskaņā ar Pilsētas likumiem tiek nogādāti Viesnīcā. Tur cilvēkiem ir pienākums 45 dienu laikā atrast sev partneri. Pretējā gadījumā vientuļnieki tiek pārvēsti par zvēriem un nosūtīti uz Mežu.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Francijas filmas
Īrijas filmas
Kinokomēdijas
Rusofobija

Rusofobija (, no russo- — 'krievi' un  (fobos) — 'bailes') ir pret Krieviju, krieviem, krievu valodu vai krievu kultūru vērsta negatīva attieksme un/vai bailes. Tas attiecas arī uz naidu pret Krievijas politiku, kā arī uz spēcīgu un bieži iracionālu naidu pret Krieviju. Specifisks etnofobijas novirziens. Daži speciālisti uzskata, ka rusofobija, līdzīgi antisemītismam, bieži izplatās kā vienota ideoloģija ar savu struktūru, jēdzienu sistēma, ģenēzes vēsturi, kā arī ar savām tipiskām izpausmēm.

Terminu Russophobie lieto kopš 19. gs. 30. gadiem. Tiek uzskatīts, ka pirmoreiz krievu literātu vidū šo terminu pielietoja Fjodors Tjutčevs 1867. gada 27. septembra vēstulē savai meitai Annai. Sākotnēji termins tika lietots tikai attiecībā uz Krievijas imperiālistiskās ārpolitikas nepieņemšanu, bet 21. gadsimtā to pašas Krievijas varas iestādes lieto šādas savas politikas attaisnošanai.

Atsauces 

Ksenofobija
Diskriminācija
First Reformed

First Reformed ir 2017. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pols Šreiders. Galvenās lomas filmā atveido Ītans Hoks, Amanda Seifreda un Sedriks Kailss. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Filma nominēta 91. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs".

Filmas galvenais varonis Ernsts Tollers ir mācītājs nelielā holandiešu reformu baznīcā, kas, tuvojoties savai 250. dzimšanas dienai, atrodas krīzē. Kad draudzes locekle Mērija, kura ir stāvoklī, ierodas pie Ernsta uz konsultācijām saistībā ar savu vīru, Ernsts atrod sevi krustcelēs starp savu samocīto pagātni un bezcerīgo nākotni.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Pola Šreidera filmas
Ātruma slāpētājs

Ātruma slāpētājs (neoficiālais termins "guļošais policists") ir transportlīdzekļa ātruma samazināšanas elements, kas ir viens no satiksmes nomierināšanas veidiem. Šis termins atnāca no Anglijas, un sākotnēji to sauca par "guļošo policistu". Parasti tas ir pacēlums uz brauktuves.

Pirmoreiz ātruma slāpētājus sāka izmantot ASV 20. gadsimta sākumā, lai piespiedu kārtā samazinātu automašīnu ātrumu bīstamos ceļu posmos. Tajā laikā Amerikas Savienotajās Valstīs notika strauja un masveida motorizācija, un lauksaimnieki, kuru nekustamais īpašums atradās blakus autoceļiem, bija ļoti noraizējušies par mājlopu drošību, kas bieži mēdza nokļūt zem garāmbraucošo automašīnu riteņiem. Visbiežāk slāpētājus ierīkoja dzīvojamos rajonos vai pie gājēju pārejām utt.

Darbības princips ir tāds, ka, šķērsojot slāpētāju lielā ātrumā, automašīnas balstiekārtā notiek spēcīgs trieciens. Šāda trīce noved pie dažādu transportlīdzekļa sastāvdaļu pakāpeniskas sabojāšanās: statņi, lodīšu savienojumi, riteņu gultņi, stūres stieņu gali un citi. Lai nesaīsinātu tuvākā remonta termiņu, autovadītāji bija spiesti nepārsniegt noteikto ātrumu.

Transporta infrastruktūra
Haza El Mansūrī

Hazā al-Mansūrī (, Hazzāʿ Al-Manṣūrī; dzimis ) ir Apvienoto Arābu Emirātu pirmais kosmonauts, lidotājs.

2004. gadā Hazā al-Mansūrī Halifa bin Zajeda Gaisa koledžā ieguva bakalaura grādu militārajā aviācijā. Pēc tam viņš sāka militāro dienestu bruņotajos spēkos. Viņš tika nosūtīts uz ASV apgūt iznīcinātāja F-16 pilotēšanu. Pēc tam viņš dienēja Gaisa spēkos par F-16 pilotu.

2017. gadā Hazā al-Mansūrī pieteica savu kandidatūru Apvienoto Arābu Emirātu pirmajam kosmonauta lidojumam ar Krievijas kosmosa kuģi. 2018. gada 3. septembrī viņš un Sultāns al-Nejadi tika nosaukts par kandidātiem, kas sāks gatavošanos Krievijas Kosmonautu sagatavošanas centrā. Nākamajā dienā viņi sāka apmācību. Sākotnēji AAE kosmonauta lidojums bija plānots 2019. gada aprīlī ar kosmosa kuģi Sojuz MS-12, bet pēc Sojuz MS-10 avārijas  2018. gada oktobrī lidojums tika pārcelts uz 2019. gada rudeni.

Hazā al-Mansūrī kosmosā devās 2019. gada 25. septembrī kā SKS 19. Krievijas viesekspedīcijas lidojuma dalībnieks kosmosa kuģī Sojuz MS-15 kopā ar Krievijas pārstāvi Oļegu Skripočku un amerikānieti Džesiku Meiru. al-Mansūrī Starptautiskajā kosmosa stacijā pavadīja nepilnas astoņas dienas. 3. oktobrī viņš kopā ar Alekseju Ovčiņinu un Taileru Heigu kosmosa kuģī Sojuz MS-12 atgriezās uz zemes.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums

Ārējās saites 
 Хаззаа Аль Мансури  Roskosmos 
 Хаззаа Али Абдан Халфан аль-Мансури astronaut.ru 

Apvienoto Arābu Emirātu kosmonauti
Balāde par Basteru Skragsu

"Balāde par Basteru Skragsu" () ir 2018. gada drāma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir Džoels un Ītans Koeni. Galvenās lomas filmā atveido Tims Bleiks Nelsons, Džeimss Franko, Brendans Glīsons, Toms Vaitss, Zoe Kazana, Liams Nīsons un Taina Delija. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeka Londona grāmatu All Gold Canyon un Stjuarta Edvarda Vaita grāmatu The Girl Who Got Rattled.

Filma tika nominēta trim Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākie kostīmi", "Labākā dziesma" un "Labākais adaptētais scenārijs".

Filmā apvienoti seši dažādi stāsti, kuru sižets norisinās mežonīgajos rietumos: "Balāde par Basteru Skragsu", Near Algodones, Meal Ticket, All Gold Canyon, The Gal Who Got Rattled un The Mortal Remains.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV vesterni
Drāmas
Kinokomēdijas
Can You Ever Forgive Me?

Can You Ever Forgive Me? ir 2018. gada biogrāfiska filma, kuras režisore ir Mariella Hellere. Galvenās lomas filmā atveido Melisa Makārtija un Ričards E. Grānts. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā. Filma balstīta uz Lī Izraēlas tāda paša nosaukuma memuāriem.

Filma tika nominēta trim Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā aktrise galvenajā lomā", "Labākais aktieris otrā plāna lomā" un "Labākais adaptētais scenārijs".

Filmas pamatā ir stāsts par slavenību biogrāfiju rakstnieci Lī Izraēlu, kura sāka viltot mirušu autoru un dramaturgu vēstules, tādā veidā cenšoties atdzīvināt savu lejupslīdošo karjeru.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Kapernauma (filma)

"Kapernauma" () ir 2018. gada drāma, kuras režisore un viena no scenārija autoriem ir Nadīne Labaki. Galvenās lomas filmā atveido Zains Al Rafea, Jordanosa Šiferava, Boluvatife Bankole, Kavtars Al Hadads, Fadi Kamels Jusefs un Nura El Huseini. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā", kur tā zaudēja filmai "Roma".

12 gadus vecs zēns Zains El Hadžs, kurš izcieš piecus gadus ilgu cietumsodu par kāda cilvēka saduršanu, nolemj iesūdzēt savus vecākus tiesā par nolaidību viņa audzināšanā.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
Drāmas
Ja Bīlstrīta spētu runāt

"Ja Bīlstrīta spētu runāt" () ir 2018. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Berijs Dženkinss. Galvenās lomas filmā atveido Kiki Leina, Stefans Džeimss, Kolmans Domingo, Tedžona Perisa, Maikls Bīčs, Deivs Franko, Djego Luna, Redžīna Kinga un Pedro Paskāls. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeimsa Boldvina tāda paša nosaukuma romānu.

Redžīna Kinga par savu darbu filmā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā"; pati filma šajā ceremonijā tika nominēta arī kategorijās "Labākā oriģinālmūzika" un "Labākais adaptētais scenārijs".

Tiša ir jauna sieviete, kura pirms sava bērna dzimšanas cenšas pierādīt, ka viņas mīļotais Alonzo ir nevainīgs noziegumā, kurā viņš tiek nepatiesi apsūdzēts.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Zaglēni

"Zaglēno" () ir 2018. gada Japānas drāmas filma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors un scenārija autors ir Hirokazu Kore-eda. Galvenās lomas filmā atveido Lilija Frankija, Sakura Ando, Maju Matsuoka, Kairi Jo, Miju Sasaki un Kirina Kiki. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Filmu nominēja 91. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā", kur tā piekāpās filmai "Roma".

Tokijā kopā nabadzībā dzīvo kāda cilvēku grupa: Osamu, viņa sieva Nobujo, Aki, Šota un Hatsu. Osamu un Šota regulāri apzog veikalus, lai grupu uzturētu. Kādu dienu Osamu un Šota zādzības laikā satiek Juri, kaimiņu meiteni, kura patstāvīgi tiek atstāta uz dzīvokļa balkona aiz tā aizslēgtām durvīm, un nolemj viņu ņemt dzīvot pie sevis.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
Japānas filmas
Drāmas
Darbs bez autora

"Darbs bez autora' jeb "Nekad nenovērsies" () ir 2018. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Floriāns Henckels fon Donnersmarks. Galvenās lomas filmā atveido Toms Šillings, Sebastians Kohs un Paula Bīra. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Filma tika nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās "Labākā filma svešvalodā" un "Labākais operatora darbs".

Vācu mākslinieks Kurts Bārnerts pēc Otrā pasaules kara ir aizbēdzis no Austrumvācijas un nu dzīvo Rietumvācijā, tomēr šeit viņu moka piedzīvotais bērnībā, laikā, kad dzīvi Vācijā noteica tajā valdošie nacisti.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
Vācijas filmas
Drāmas
Džokers (2019. gada filma)

"Džokers" () ir 2019. gada ASV psiholoģisks trilleris, kura režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Tods Filipss. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma tēlu. Filmā galvenās lomas atveido Hoakins Fīnikss, Roberts De Niro, Zazija Bītsa un Frānsisa Konroja. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Filmā tiek izpētīts, kā garīgi slimais komiķis Arturs Fleks mainījās un no cilvēka, kuru sabiedrība apsmēja, kļuva par Džokeru, Gotemas atpazīstamāko ļaundari.

Filma ierindojas sestajā vietā starp ienesīgākajām 2019. gada filmām, kā arī ir visu laiku ienesīgākā R reitinga (ierobežota vecuma auditorijai) filma. Tāpat filma ierindojas 32. vietā starp visu laiku ienesīgākajām filmām.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada filmas
ASV filmas
Kārnīte

Kārnīte (Karniete, Karnīte) ir Vornīnes kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - uz dienvidiem no Lielā purva. Tek rietumu virzienā. Lielākā pieteka - Dobupe. Ietek Vornīnē lejpus Užgovu. Upes krastos atrodas Spičkova, Kārnīte, Kīļi. Pie Kīļiem upi šķērso valsts autoceļš P46 (Dubļeva — Cērpene). Upes vidusteces labājā krastā Ploskīnes Lielais Vella akmens.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Balvu novada upes
Vārnienes pietekas
Balvu pagasts
Bērzkalnes pagasts
Teterupe

Teterupe  ir Bolupes kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - uz dienvidiem no Balviem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Bolupē uz dienvidiem no Šņitkas purva. Upes krastos atrodas Rāvu sala, Teteri, Stradi, Griestiņi, Kaņepiene, Upetnieki. Augštecē upi šķērso valsts autoceļš P47 (Balvi — Kapūne), V484 (Lukstiņi – Teteri), bet pie ieteces Bolupē - P36 (Rēzekne — Gulbene).

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Balvu novada upes
Bolupes pietekas
Balvu pagasts
Rugāju novada upes
Lapzemes Universitāte

Lapzemes Universitāte () ir 1979. gadā dibināta universitāte Somijas ziemeļos Lapzemes administratīvajā centrā Rovaniemi un tā ir vistālāk uz ziemeļiem esošā universitāte Eiropas Savienībā.

Fakultātes 
 Mākslas un dizaina fakultāte
 Izglītības fakultāte
 Juridiskā fakultāte
 Sociālo zinātņu fakultāte

Ārējās norādes 
 
 

Universitātes Somijā
Lapzeme (Somija)
Kompaktais mionu solenoīds

Kompaktais mionu solenoīds (KMS) () ir viens no Eiropas kodolpētījumu centra CERN Lielā hadronu pretkūļu paātrinātāja daļiņu detektoriem. Kompaktā mionu solenoīda eksperimenta uzdevums ir izpētīt plašu fizikas jautājumu loku, tostarp meklēt Higsa bozonu, ekstra dimensijas un tumšās matērijas daļiņas.

Detektors ir 14 000 tonnu smags, 21 metrus garš un 15 metri diametrā. Tas atrodas pazemē Francijas teritorijā, netālu no Ženēvas. KMS izveidē un eksperimenta norisē piedalās vairāk nekā 4000 cilvēku no 229 zinātnes iestādēm 51 valstī, tostarp RTU (no 2017. gada).

Skatīt arī
Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs

Atsauces

Ārējās saites 
 KMS eksperimenta mājaslapa
 KMS eksperiments CERN mājaslapā 
 KMS eksperiments RTU mājaslapā  

CERN
Ēna (Overņa-Rona-Alpi)
Konstancas koncils

Konstancas koncils () bija ekumeniskais koncils, kas no 1414. gada 16. novembra līdz 1418. gada 22. aprīlim notika Konstancas bīskapijas galvaspilsētā Konstancā. To pēc Svētās Romas impērijas ķeizara Sigismunda prasības sasauca pāvests (antipāvests) Jānis XXIII.

Garlvenais koncila uzdevums bij pārvarēt Rietumu shizmu. Tā tika pārvarēta, atceļot konkurējošos pāvesta amata pretendentus no amata un ievēlot Martinu V. Koncils sodīja ar nāvi Janu Husu, iesākot Husītu karus. Tāpat pasludināja par ķeceri Džonu Viklifu. Saistībā ar Polijas karalistes, Lietuvas lielkņazistes un Teitonu ordeņa konfliktiem, koncils risināja jautājumus par pagānu tiesībām un taisnīgu karu.

Ārējās saites 

 
 Konstancas koncila dokumenti 

Romas katoļu baznīca
Kristietības vēsture
Bādene-Virtemberga
Mohāčas 1687. gada kauja

Mohāčas kauja (, , ) bija kauja 1687. gada 12. augustā mūsdienu Ungārijas dienvidos Lielā turku kara laikā. Kaujas laikā Hābsburgu monarhijas karaspēks Lotringas hercoga Kārļa V vadībā sakāva Osmaņu impērijas karaspēku lielvezīra Suleimana pašā vadībā. Kaujas rezultātā Ungārijas kārtu sapulce atzina Hābsburgu pretenzijas uz Svētā Ištvāna kroņa zemēm.

Ārējās saites 

Baraņas meģe
Kaujas Ungārijas teritorijā
Kaujas ar Osmaņu impērijas piedalīšanos
Kaujas ar Austrijas piedalīšanos
1687. gads
Dāniels Stols

Dāniels Stols (; dzimis ) ir zviedru vieglatlēts, kas startē diska mešanas sacensībās, olimpiskais čempions. 

Junioru līmenī un vietējās sacensībās piedalījies arī lodes grūšanā. Pirmo reizi Pasaules čempionātā piedalījās 2015. gadā, diska mešanā iegūstot piekto vietu. Arī 2016. gada Eiropas čempionātā sasniedza 5. vietu. Piedalījies  Riodežaneiro, Brazīlijā, bet nepārvarēja kvalifikāciju, ierindojoties 14. vietā. 

2017. gada Pasaules čempionātā Londonā, aizmetot disku 69,19 metrus, izcīnīja sudraba medaļu, tikai par diviem centimetriem viņu pārspēja Lietuvas diska metējs Andrjus Gudžus. Arī 2018. gada Eiropas čempionātā ieguva sudrabu. 2019. gada Pasaules čempionātā Dohā ar rezultātu 67,59 metri kļuva par pasaules čempionu.

 Tokijā ar rezultātu 68,90 metri izcīnīja zelta medaļu.

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Zviedrijas vieglatlēti
Diska metēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Stokholmas lēnē dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Koku jūra

"Koku jūra" () ir 2015. gada drāma, kuras režisors ir Gass Van Sants. Galvenās lomas filmā atveido Metjū Makonahijs, Kens Vatanabe un Naomi Votsa. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Amerikānis Artūrs Brenans dodas uz Aokigahara mežu, kas zināms arī kā "Pašnāvību mežs", lai tur veiktu pašnāvību. Tur Artūrs sastop japāņu vīrieti Takumi Nakamuru, kurš arī vēlas sevi nogalināt, un abi vīrieši sāk ceļu pretī izdzīvošanai.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Pirms vētras

"Pirms vētras" () ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Stīvens Naits. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Anna Hetaveja, Daiena Leina, Džeisons Klārks, Džimons Honsū un Džeremijs Strongs. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Beikers Dills ir zvejas laivas kapteinis, kurš ikdienā dzīvo uz kādas salas netālu no Floridas. Beikera mierīgo dzīvi pārtrauc viņa bijusī sieva Kārena, kura Beikeram lūdz palīdzēt atbrīvoties no Kārenas jaunā, vardarbīgā vīra Frenka.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada filmas
ASV filmas
Gustava līnija

Gustava līnija (, ) bija nocietinājumu līnija Apenīnu pussalā, kuru Otrā pasaules kara laikā uzcēla Organisation Todt. Aizsardzības būves centrējās ap Montekasīno klosteri, kas nosedza ceļu uz Romu. Vācu aizsardzību komandēja ģenerālfeldmaršals Alberts Keselrings. Smagas kaujas par līniju notika no 1943. gada decembra līdz 1944. gada jūnijam. Kaut arī Sabiedroto karaspēks galu galā līniju pārrāva, Montekasīno kaujā un Ancio kaujā vien krita 98 000 Sabiedroto un 60 000 Ass karavīru.

Ārējās saites 
 The Winter Line Stories 
 

Abruco
Otrā pasaules kara aizsardzības līnijas
Itālijas kampaņa
Vesterborkas tranzītnometne

Vesterborkas tranzītnometne (, ) bija nacistu tranzīta nometne Nīderlandes ziemeļaustrumos, kuru izmantoja ebreju transportēšanai uz nāves nometnēm. 

Nometni 1939. gadā ierīkoja Nīderlandes valdība ebrejiem, kas nelegāli šķērsoja Vācijas robežu. Pēc Nīderlandes okupācijas tā  tika izmantota arestēto ebreju ieslodzīšanai un transportēšanai uz nāves nometnēm austrumos. Nometnē bija relatīvi labi sadzīves apstākļi. Darbojās skola, orķestris, frizieris, restorāni. Tomēr no 1942, gada jūlija līdz 1944. gada septembrim katru otrdienu vilciena sastāvs devās ceļā uz austrumu nometnēm, kopsummā šādi nosūtot gandrīz drošā nāvē 97 776 cilvēkus.Pazīstamākie no nometnes ieslodzītajiem varētu būt Anna Franka un Edīte Šteina.

Nometni  atbrīvoja Kanādas karavīri. Pēc kara nometnē ieslodzīja Nīderlandes kolaboracionistus, pēc Indonēzijas neatkarības kara šeit uzturējās bēgļi no Indonēzijas. 20. gadsimta septiņdesmitajos gados šeit ierīkoja memoriālo kompleksu.

Ārējās saites 

 

Trešā reiha koncentrācijas nometnes
Drente
Huans Hosē Kovo

Huans Hosē Kovo Asevo (; dzimis  Torrelavegā, Kantabrijā) ir bijušais Spānijas šosejas riteņbraucējs. Kovo uzvarēja 2011. gada Vuelta a España, pārstāvot  komandu, bet 2019. gada jūnijā šo uzvaru UCI atņēma, pamatojot ar dopinga pārkāpumiem. Tā bija viņa ievērojamākā uzvara nozīmīgās sacensībās. Kovo bija kalnu braukšanas speciālists, kurš spēja uzrādīt labus rezultātus arī individuālajā braucienā.

2019. gada 13. jūnijā UCI paziņoja, ka Kovo atzīts par vainīgu dopinga pārkāpumos, pamatojoties uz viņa bioloģiskās pases datiem.

Atsauces

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Kantabrijā dzimušie
Spānijas riteņbraucēji
Dopinga lietas riteņbraukšanā
Tour de France posmu uzvarētāji
Zeks Smits

Zeks Smits (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2019) Smits pārstāv NHL komandu Čikāgas "Blackhawks". Iepriekš Smits ir spēlējis Otavas "Senators".

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Otavas "Senators" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Ņikita Zadorovs

Ņikita Zadorovs (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Zadorovs pārstāv NHL komandu Kalgarī "Flames".

Spēlētāja karjera 
Iepriekš Zadorovs ir spēlējis Kolorādo "Avalanche", Bufalo "Sabres" un AHL komandā Sanantonio "Rampage".

Krievijas hokeja izlases sastāvā Zadorovs ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Nepabeigti raksti par Krievijas hokejistiem
Krievijas hokejisti
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Maskavā dzimušie
Mets Kalvērs

Mets Kalvērs (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2019) Kalvērs pārstāv NHL komandu Kolorādo "Avalanche". Iepriekš Kalvērs ir spēlējis Kolumbusas "Blue Jackets" un AHL komandā Springfīldas "Falcons".

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kolumbusas "Blue Jackets" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Tumšais tornis

"Tumšais tornis" () ir 2017. gada vesterns, kas balstīts uz Stīvena Kinga tāda paša nosaukuma grāmatu sēriju. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Nikolajs Arsels. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Idriss Elba, Toms Teilors, Klaudija Kima, Frens Kranzs, Ebija Lī, Ketrīna Vinnika un Džekijs Ērls Heilijs. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkas Modernās mākslas muzejā.

11 gadus veco Džeiku Čambersu vajā vīzijas par kādu Vīru Melnā, kurš vēlas iznīcināt Torni, tādējādi sagraujot arī Visumu. Lai aizsargātu Torni, Džeiks apvienojas ar Rolandu, vienīgo, kurš spēj Vīru Melnā apturēt.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV vesterni
Baltais puisis Riks

"Baltais puisis Riks" () ir 2018. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors ir Jans Demanže. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Ričijs Merits, Bels Paulijs, Dženifere Džeisone Lī, Braiens Tairī Henrijs un Rorijs Kohreins. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā. Filma balstīta uz patiesiem notikumiem.

Stāsts par pusaudzi Ričardu Veršu jaunāko, kurš 20. gadsimta 80. gados 14 gadu vecumā kļuva par visu laiku jaunāko FBI informatoru. Pāris gadus vēlāk, kad Ričards FIB vairs nebija vajadzīgs, viņš kļuva par narkotiku dīleri, par ko tika arī notiesāts.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
Arundelas pils

Arundelas pils () ir 11. gadsimta pils Rietumsaseksā. Pirmais pils īpašnieks bija Viljama I Iekarotāja līdzgaitnieks Rodžers Montgomerijs. Pils īpašnieks tradicionāli nēsā Arundelas grāfa (Earl of Arundel) titulu, kas ir senākais grāfa tituls Anglijā. 1380. gadā pilī notika Henrija IV kāzas. Kopš 15. gadsimta Arundelas pils pieder Norfolkas hercogiem (Duke of Norfolk). Pils smagi cieta Anglijas pilsoņu kara laikā. Atjaunota un pārbūvēta 18. un 19. gadsimtu laikā.

Arī mūsdienās pils pieder Norfolkas hercogiem. Pils izmantota vairāku filmu uzņemšanā, tostarp 2009. gadā šeit uzņemta "Jaunā Viktorija". Pils ir Anglijas I kategorijas aizsargājama ēka (Grade I listed building).

Galerija

Ārējās saites

 

Pilis Lielbritānijā
Rietumsaseksa
Klāgenfurtes lidosta

Klāgenfurtes lidosta () ir lidosta Austrijā, uz ziemeļrietumiem no Klāgenfurtes. Izveidots 1914. gadā kā militārais lidlauks. 1925. gadā iesākās civilie lidojumi. 

Regulārie lidojumi visu gadu:
 : Vīne
 : Ķelne/Bonna

Ārējās saites 

Lidostas Austrijā
Karintija
Viskrievijas Satversmes sapulce

Viskrievijas Satversmes sapulce () bija Krievijas Republikas demokrātiski vēlētais parlaments, ko ievēlēja 1917. gada 12.-14. novembrī un padzina 1918. gada 19. (6.) janvārī, pārtraucot parlamentārās demokrātijas veidošanos Krievijā pēc Oktobra revolūcijas.

Satversmes sapulces vēlēšanas 
Satversmes sapulces vēlēšanās 1917. gada 12. novembrī piedalījās mazāk nekā 50% balsstiesīgo iedzīvotāju. Ievēlēja 715 deputātus, no kuriem 370 (51,7%) bija labējie eseri un centristi, 175 (24,5%) boļševiki, 40 (5,6%) kreisie eseri, 17 (2,4%) kadeti, 15 (2,1%) meņševiki, 2 Tautas sociālisti un 86 etnisko partiju pārtāvji.

No Vidzemes guberņas ievēlētie deputāti 
 Jānis Bērziņš (Latvijas Sociāldemokrātija, LSD)
 Jānis Goldmanis (Zemnieku savienība)
 Kārlis Pētersons (LSD)
 Fricis Roziņš (LSD)

No Igaunijas guberņas ievēlētie deputāti 
 Jāns Anvelts (KSDSP(b))
 Jāns Poska (Igaunijas Demokrātiskais bloks)
 Ivans Rjabčinskis (Иван Рабчинский, KSDSP(b)) 
 Jūliuss Seljamā (Julius Seljamaa, Igauņu darba partija)
 Jāns Tenisons (Jaan Tõnisson, Igaunijas Demokrātiskais bloks)
 Rūdolfs Vakmans (KSDSP(b))
 Jiri Vilmss (Jüri Vilms, Igauņu darba partija)

Ziemeļu frontes karavīru ievēlētie deputāti  
 Jānis Apeters (KSDSP(b))
 Francišeks Gžeļčaks (Franciszek Grzelszczak, KSDSP(b))
 Semjons Nahimsons (KSDSP(b))
 Ivars Smilga (KSDSP(b))
 Pēteris Stučka (KSDSP(b))

Citi latviešu izcelsmes deputāti 
No Vjatkas guberņas ievēlēja Cēsīs dzimušo boļševiku Aleksandru Spundi, bet no Samāras guberņas eseri Jāni Brušvitu.

Ārējās saites 

 Постановление Временного правительства от 20 июля 1917 г. «Об утверждении раздела I положения о выборах в Учредительное собрание.» 
 Постановление Совнаркома о созыве Учредительного собрания в назначенный срок
 Учредительное Собрание (воспоминания, статьи, документы).
 Борьба за Всероссийское Учредительное Собрание и расстрел демонстрации в его поддержку в Петрограде и Москве 5 января 1918 г.
 Tales of Sub-Lieutenant Ilyin. The Tale of a Lost Day (Рассказы мичмана Ильина. Рассказ о потерянном дне) — рассказ Ф. Ф. Раскольникова о разгоне Учредительного Собрания.
 Положение о выборах в Учредительное собрание, проект наказа о применении данного положения, объяснительные записки особого совещания по выработке проекта положения о выборах в Учредительное Собрание, по вопросу о числе и распределении по избирательным округам депутатских мест .- 1917 .- 192 л. .- (Канцелярия Временного Правительства : 1917 г.) 
 Декрет о роспуске Учредительного собрания. 06.01.1918. Проект Российского военно-исторического общества «100 главных документов российской истории».

Krievijas politika
Krievijas vēsture
Derventvoters

Derventvoters ( vai ) ir ezers Apvienotajā Karalistē, Anglijas ziemeļrietumos, Kambrijas ceremoniālajā grāfistē. Viens no lielākajiem ezeriem Leikdistriktas nacionālā parka teritorijā.

Ezers ir populāra atpūtas vieta ar ievērojamu ainavisku vērtību. Ezerā vairākas salas, lielākā no tām ir Svētā Herberta sala, nosaukta 7. gadsimta svētā vārdā, kas tajā bija apmeties. Salu atļauts apmeklēt 5 dienas gadā. Ezers, iespējams, ir pēdējā vietu, kurā dzīvo lašu dzimtas sīgu ģints zivs Coregonus vandesius.

Ārējās saites 

 

Anglijas ezeri
Kambrija
Metjū Damba

Metjū (Mets) Damba (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Damba pārstāv NHL komandu Minesotas "Wild". Iepriekš Damba ir spēlējis AHL komandā Aiovas "Wild" un Hjūstonas "Aeros".

Kanādas hokeja izlases sastāvā Damba ir spēlējis 2016. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Minesotas "Wild" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Džereds Spurdžons

Džereds Spurdžons (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēle aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Spurdžons pārstāv NHL komandu Minesotas "Wild", kur pilda komandas Kapteiņa funkcijas. Iepriekš Spurdžons ir spēlējis AHL komandā Hjūstonas "Aeros" un NLA līgas komandā Langnavas "Tigers".

Ārējās saites

Atsauces 

1989. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Minesotas "Wild" spēlētāji
Laikā (2011. gada filma)

"Laikā" () ir 2011. gada zinātniskās fantastikas trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Endrjū Nikols. Galvenās lomas atveido Džastins Timberleiks, Amanda Saifreda, Kilians Mērfijs, Vinsents Karteisers, Olīvija Vailda, Mets Bomers un Džonijs Galeckis. Filmas pirmizrāde notika  Vestvudā, Losandželosā.

Sižets 
Filmas sižets notiek 2169. gadā. Cilvēki pārstāj novecot 25 gadu vecumā, tomēr uz viņu rokām sākas ieprogrammēta viena gada atskaite; kad tiek sasniegta nulle, cilvēks mirst. Laiks kļuvis par universālu valūtu, kas glabājas "laika kapsulās"; cilvēki var ar to mainīties un pagarināt vai saīsināt sava mūža garumu.

Ohaio štatā pastāv vairākas "laika zonas", no kurām visnabadzīgākā ir Deitonas zona, kamēr Ņūgrīnvičā cilvēki ir praktiski nemirstīgi. Vils Salass ir Deitonas rūpnīcas darbinieks, kurš tiek apsūdzēts slepkavībā. Kopā ar nesen iepazīto Silviju Vils cenšas nenokļūt policijas rokās, tomēr drīz šī bēgšana kļūst par pretošanos sistēmai.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Kazimirs Olekšs

Kazimirs Olekšs (1886–1970) bija Latvijas armijas ģenerālis, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1886. gada 26. jūlijā Domopoles pagastā. 1907. gadā viņu iesauca Krievijas impērijas armijā, karadienestu uzsāka 174. kājnieku pulkā, mācījās Čugujevas karaskolā (1910—1913), turpināja dienestu 25. kājnieku pulkā podporučika pakāpē. Pirmā pasaules kara laikā uzdienējās līdz kapteiņa pakāpei. Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada martā kapteinis Olekšs Voroņežā demobilizējās uz un atgriezās Latvijā. 
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas viņš 1918. gada 10. decembrī iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos un kļuva par Latgales virsnieku rezerves rotas komandieri. Latvijas brīvības cīņu sākumā palika lielinieku ieņemtajā Rīgā un 1919. gada martā tika mobilizēts Padomju Latvijas armijā, kur kļuva par 2. Padomju Latvijas strēlnieku pulka rakstvedi. 18. maijā K. Olekšs Valmierā dezertēja no LSPR armijas un 1919. gada jūnijā Rīgā pieteicās Apsardzības ministrijā. 
Viņu iecēla par Lejaskurzemes kara apgabala štāba priekšnieku. Bermontiādes laikā 1919. gada 14. novembrī K. Olekšs izcēlās Liepājas aizstāvēšanas kaujā, tādēļ 1919. gada decembrī viņu paaugstināja pulkveža-leitnanta dienesta pakāpē. Latgales atbrīvošanas operācijas laikā 1920. gada janvārī K. Olekšu iecēla par Zemgales divīzijas štāba priekšnieku. 
 
Pēc kara beigām 1921. gadā K. Olekšs bija 1. Latvijas strēlnieku pulka komandieris, vēlāk Latgales divīzijas štāba priekšnieks pulkveža pakāpē.
1924. gadā K. Olekšs iestājās Virsnieku akadēmiskajos kursos, kurus pabeidza pēc diviem gadiem. No 1929. gada septembra K. Olekšs komandēja 8. Daugavpils kājnieku pulku, bet 1935. gada maijā kļuva par Vidzemes divīzijas komandiera palīgu un tika paaugstināts ģenerāļa dienesta pakāpē.
1936. gada maijā K. Olekšs atvaļinājās no dienesta slimības dēļ. Uzsāka darbu a/s “Ogre” valdē, pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā atlaists no darba. 

Vācijas okupācijas laikā 1941. gadā K. Olekšs reģistrējās latviešu pašaizsardzības vienību štābā, no 1941. gada augusta līdz novembrim viņš bija Rēzeknes patērētāju biedrības tehniskais vadītājs. Pēc Otrā pasaules kara viņš strādāja Rīgas Ielu komitejā.
 
Miris 1970. gada 2. februārī, apbedīts Sarkandaugavas kapos Rīgā.

Apbalvojumi 
 Lāčplēša Kara ordenis, 3. šķira 
 Triju Zvaigžņu ordenis, 3. un 4. šķira 
 Aizsargu Nopelnu krusts, 
 Sv. Jura zobens, 
 Sv. Vladimira ordenis, 4. šķira, 
 Sv. Staņislava ordenis, 2. un 3. šķira,  
 Sv. Annas ordenis 2., 3. un 4. šķira.

Atsauces 

Latvijas ģenerāļi
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Balvu novadā dzimušie
Vladislavs Raginis

Vladislavs Raginis (; 1908—1939) bija Polijas armijas virsnieks, kas krita varoņa nāvē, aizstāvot robežas nocietinājumus pret Vācijas armijas iebrukumu Otrā pasaules kara Polijas kampaņas laikā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1908. gada 3. jūlijā (pēc jaunā stila) Bornes pagasta Jaunbornes muižas Zariņu () mājās Kazimira Ragiņa un viņa sievas Genovefas, dzimušas Sokolovskas, ģimenē, 10. jūlijā (27. jūnijā pēc VS) kristīts Jaunbornes katoļu baznīcā. Padomju—poļu kara laikā Polijas armija 1919. gada beigās ieņēma Ilūkstes apriņķa austrumu daļu, kas tika iekļauta tolaik Polijai piederošajā Braslavas apriņķī. Pēc poļu karaspēka atkāpšanās 1920. gada vasarā šo teritoriju ieņēma Latvijas armija.

Vladislavs Raginis kopā ar vecākiem pārcēlās uz Viļņas apgabalu, pabeidza Viļņas ģimāziju un 1927. gadā iestājās kara skolā. 1930. gadā pēc skolas beigšanas viņš leitnanta pakāpē sāka karadienestu Grodņas 76. kājnieku pulkā. Neigi pirms Otrā pasaules kara sākuma 1939. gada augustā viņu nosūtīja uz Osovecas cietoksni netālu no Austrumprūsijas robežas. 

Polijas kampaņas sākumā 1939. gada 2. septembrī kapteini Ragini apstiprināja par Viznas aizsardzības joslas komandieri ar uzdevumu neļaut uzbrūkošajām Vērmahta šķērsot Narevas un Bebras (Biebrza) upes un iebrukt Polijas vidienē. No 7. līdz 10. septembrim kapteiņa Ragiņa vadītā vienība apmēram 720 vīru sastāvā spēja aizkavēt Vērmahta 10. tanku divīzijas un ģenerāļa Guderiana komandētā XIX. tanku korpusa uzbrukumu ar apmēram 350 tankiem un 42 000 karavīriem. Kad poļu karavīriem beidzās munīcija, Raginis 10. septembrī deva pavēli pēdējiem izdzīvojušajiem karavīriem padoties, bet pats izdarīja pašnāvību.

2019. gada septembrī Polijas Senāta spīkera Staņislava Karčevska vizītes laikā pamatskolas ēkas Marijas ielā 1e Daugavpilī atklāja pieminekli Vladislavam Raginim.

Apbalvojumi 
Pēc nāves Polijas valdība kapteinim Raginim piešķīra vairākus augstākos militāros apbalvojumus:
  Virtuti Militari zelta krusts (1970)
 Polonia Restituta ordeņa Lielais krusts (2009)

Literatūra 
 Kosztyła Zygmunt. Obrona odcinka "Wizna" 1939. BKD (Bitwy, Kampanie, Dowódcy) [7/76], 1976
 Kupidura P., Zahor M. Wizna, Wojskowy Przegląd Techniczny i Logistyczny, nr 3, 1999
 Moorhouse Roger. First to Fight: The Polish War, 1939. Bodley Head, 2019
 Stawiński Kazimierz.  Bój pod Wizną. Warszawa 1964.
 Wiktorzak A. Wizna - Polskie Termopile. Głos Weterana, nr 9, 1997

Atsauces 

Augšdaugavas novadā dzimušie
Latvijas poļi
Poļu militārpersonas
Pašnāvību veikušās militārpersonas
Kirils Semjonovs

Kirils Semjonovs (, dzimis ) ir krievu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. No 2017. gada Semjonovs pārstāv KHL komandu Omskas "Avangard". 2019. gadā viņš noslēdza jaunu divu gadu līgumu ar šo klubu.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Omskas "Avangard" spēlētāji
Novokuzņeckas "Metallurg" spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs