joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
5A. trolejbusu maršruts (Rīga)

5A. trolejbusu maršruts bija Rīgas sabiedriskā transporta pagaidu trolejbusu maršruts, kas pilnībā aizstāja 5. autobusu maršrutu no 2021. gada 15. marta līdz 31. jūlijam un kursēja no Abrenes ielas līdz Mežciemam. Posmā no centra līdz Purvciemam trolejbusi kursēja pieslēdzoties kontakttīklam, pārējo maršruta daļu — ar dīzeļģeneratoru. Trolejbusi izmantoja dīzeļģeneratoru arī pilsētas centrā.

5A. trolejbusu maršruta kopējais garums bija 24,595 km. Maršruta Abrenes iela — Mežciems kopējais garums bija 11,851 km, bet maršruta Mežciems — Abrenes iela kopējais garums bija 12,744 km.

Darbdienās pa maršrutu kursēja 3 trolejbusi, kuri pavisam veica 67 reisus, bet brīvdienās — tikai 2 trolejbusi, kuri pavisam veica 33 reisus.

5A. trolejbusu maršrutu apkalpoja 2. trolejbusu parks. Tajā kursēja tikai Škoda 27Tr Solaris trolejbusi.

Maršruts 
Abrenes iela — Mežciems kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, A. Čaka iela, Ieriķu iela, Dzelzavas iela, Ulbrokas iela, S. Eizenšteina iela, Mežciema iela un Hipokrāta iela.

Mežciems — Abrenes iela kursēja pa šādām ielām: Hipokrāta iela, Mežciema iela, S. Eizenšteina iela, Ulbrokas iela, Dzelzavas iela, Vaidavas iela, Ieriķu iela, A. Čaka iela, Marijas iela, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
5A. trolejbusu maršrutā pavisam kopā bija 44 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Mežciems bija 22 pieturas, tāpat arī maršrutā Mežciems — Abrenes iela bija 22 pieturas.

Skatīt arī 

 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 

 www.rigassatiksme.lv

Trolejbusu satiksme Rīgā
1A. trolejbusu maršruts (Rīga)

1A. trolejbusu maršruts bija Rīgas sabiedriskā transporta pagaidu trolejbusu maršruts, kas no 2021. gada 15. marta līdz 31. jūlijam maršruts pilnībā aizstāja 1. autobusu maršrutu un kursēja no Abrenes ielas Rīgas centrā līdz sociālās aprūpes centram "Ezerkrasti" (galapunkta nosaukums „Berģuciems"), Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē.. Posmu no centra līdz Šmerlim trolejbusi veica, pieslēdzoties kontakttīklam, pārējo maršruta daļu — ar dīzeļģeneratoru.

Maršruta kopējais garums sasniedza 33 km. Virziena Abrenes iela—Berģuciems kopējais garums bija 16 km, bet virziena Berģuciems—Abrenes iela kopējais garums bija 17 km.

Darbdienās pa 1A. trolejbusu maršrutu kursēja 7 trolejbusi, kuri pavisam veica 90 reisus, bet brīvdienās — 3 trolejbusi, kuri pavisam veica 53 reisus . Pasažieru pārvadājumus 1A. trolejbusa maršrutā veica RP SIA "Rīgas Satiksme" 2. trolejbusu parks. Tajā kursēja 18 metrus garie Škoda 27Tr Solaris un Solaris Trollino 18,75 H2 trolejbusi.

Maršruts 
 Virzienā Abrenes iela — Berģuciems trolejbusi kursēja šādās ielās: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Brīvības gatve un Berģu iela.

 Virzienā Berģuciems —Abrenes iela trolejbusi kursēja šādās ielās: Berģu iela, Brīvības gatve, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela un Abrenes iela.

Pieturvietas 
1A. trolejbusu maršrutā bija 61 pietura, virzienā Abrenes iela—Berģuciems bija 31 pieturas, bet virzienā Berģuciems—Abrenes iela bija 30 pieturas.

Skatīt arī 

 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme

Ārējās saites 

 Rīgas Satiksmes mājaslapa

Atsauces 

Trolejbusu satiksme Rīgā
Loids Ostins

Loids Džeimss Ostins III (; dzimis ) ir bijušais ASV Armijas četrzvaigžņu ģenerālis, kurš kopš 2021. gada 22. janvāra ir 28. ASV aizsardzības sekretārs. Viņš ir pirmais afroamerikānis ASV vēsturē, kurš atrodas šajā amatā.

Atsauces

Ārējās saites 

1953. gadā dzimušie
ASV aizsardzības sekretāri
Džo Baidena kabinets
Dūlas atomelektrostacija

Dūlas atomelektrostacija () ir franču uzņēmumam Engie piederoša atomelektrostacija Beļģijas ziemeļos, Austrumflandrijas provincē, Šeldas upes kreisajā krastā, lejpus Antverpenes. 

Atomstacija uzcelta 1975. gadā. Mūsdienās darbojas četri ūdens-ūdens tipa kodolreaktori, divi no kuriem iedarbināti 1975. gadā, viens - 1982. gadā, bet viens - 1985. gadā. Elektrostacijas jauda ir 2919 MW. Atomelektrostacija uzcelta biezi apdzīvotā Eiropas reģionā - 75 kilometru rādiusā ap to dzīvo apmēram 9 miljoni cilvēku.

Ārējās saites 

Beļģijas atomelektrostacijas
Austrumflandrija
Tramvaju satiksme Gentē

Gentes tramvajs () ir viens no Beļģijas pilsētas Gentes sabiedriskā transporta veidiem. Pārvadājumus ar tramvajiem kopš 1991. gada veic Flandrijas valdības uzņēmums De Lijn. Gentes tramvaja sliežu platums ir 1000 mm ar 600 V līdzstrāvas tīkla spriegumu. 2021. gada sākumā bija 3 tramvaja līnijas.

Pirmais zirgu tramvajs Antverpenē tika atklāts 1874. gadā. No 1904. gada līnijas elektrificēja un pārbūvēja no 1435 mm platuma uz 1000 mm. No 1999. līdz 2008. gadam notika jauno Siemens Mobility tramvaju ieviešana, bet kopš 2012. gada - Bombardier tramvaju ieviešana.

Ārējās saites 

Gentes tramvajs portālā urbanrail.net

Gente
Gente
Hellica johnpolhemi

Hellica johnpolhemi ir slaidvairogblakšu suga no Blaudusinae apakšdzimtas. Sastopama Dienvidamerikā — Bolīvijā un Argentīnā (Formosas, Tukumanas un Huhujas provincēs). Barības augi nav zināmi.

Atsauces 

Slaidvairogblakšu dzimta
Izabella Roselīni

Izabella Fiorella Eletra Džovanna Roselīni (, dzimusi ) ir itāļu izcelsmes amerikāņu aktrise, rakstniece, filantrope un bijusī modele. Roselīni ir zviedru aktrises Ingrīdas Bergmanes un itāļu kinorežisora Roberto Roselīni meita. Roselīni ir piedalījusies tādās filmās kā "Zilais samts" (1986), "Mežonīgie sirdīs" (1990), "Nāve viņai piestāv" (Death Becomes Her, 1992), "Divi mīlētāji" (2008), "Ienaidnieks" (2013) un "Džoja" (2015). Rosselīni saņēma Zelta globusa balvas nomināciju par lomu filmā Crime of the Century (1996).

Ārējās saites 

1952. gadā dzimušie
Romā dzimušie
Itāliešu kinoaktieri
Vigo Mortensens

Vigo Pīters Mortensens jaunākais (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, rakstnieks, mūziķis, fotogrāfs, dzejnieks un gleznotājs. Dzimis Ņujorkas štatā dāņu tēvam un amerikāņu mātei, bērnību pavadījis Argentīnā. 2004. gadā ieguvis Ekrāna aktieru ģildes balvu par dalību filmā "Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās". Trīs reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, trīsreiz BAFTA kino balvai un četras reizes Zelta globusa balvai.

Savu aktiera debiju Mortensens uzsāka 1985. gada trillerī "Liecinieks" (Witness). Vēlāk piedalījies tādās filmās kā The Indian Runner (1991), "Karlito ceļš" (Carlito's Way, 1993), "Mijkrēslis" (Crimson Tide, 1995), "Dienasgaisma" (Daylight, 1996), "Lēdijas portrets" (The Portrait of a Lady, 1996), "Kareive Džeina" (G.I. Jane, 1997), "Psiho" (Psycho, 1998), "Ideālā slepkavība" (1998), A Walk on the Moon (1999) un "28 dienas" (28 Days, 2000).

Starptautisku atpazīstamību Mortensens ieguva par Aragona lomas atveidošanu triloģijā "Gredzenu pavēlnieks" (2001–2003). 2005. gadā Mortensens saņēma kritiķu novērtējumu par galveno lomu Deivida Kronenberga filmā "Vardarbības pēctecība" (2005). Divus gadus vēlāk Mortensens piedalījās citā Kronenberga filmā "Austrumu solījumi" (2007), par kuru viņš tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris galvenajā lomā. 2011. gadā Mortensens piedalījās jau trešajā Kronenberga filmā "Bīstamā metode" (2011). Vēlāk saņēmis Kinoakadēmijas balvas nominācijas par galvenajām lomām filmās "Kapteinis Fantastika" (2016) un "Ceļvedis" (2018), kas vēlāk arī ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā filma. 2022. gadā attēlojis galveno lomu Kronenberga zinātniskās fantastikas šausmu filmā Crimes of the Future.

Ārējās saites 

1958. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Džo Peši

Džozefs Frenks Peši (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris un mūziķis. Vislabāk pazīstams par savu sadarbību ar Robertu De Niro un Mārtinu Skorsēzi filmās "Satrakotais vērsis" (1980), Kazino (Casino, 1995) un "Īrs" (2019). 1990. gadā par filmu "Labie puiši" (1990) ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā Labākais aktieris otrā plāna lomā. Vēl divas reizes nominēts šai balvai — par lomām filmās "Satrakotais vērsis" un "Īrs".

Peši ir piedalījies tādās filmās kā "Reiz Amerikā" (Once Upon a Time in America, 1984), "Maikls Džeksons. Moonwalker" (Moonwalker, 1988), "Kenedija slepkavām pa pēdām" (1991), "Bronksas stāsts" (A Bronx Tale, 1993) un "Labais gans" (The Good Shepherd, 2006). Piedalījies arī kinokomēdijās "Viens pats mājās" (1990), "Mans brālēns Vinnijs" (My Cousin Vinny, 1992), "Viens pats mājās 2" (1992), kā arī "Nāvējošais ierocis" (Lethal Weapon, 1989–1998) filmās.

Peši ir arī mūziķis. Viņš ir ierakstījis trīs studijas albumus.

Ārējās saites 

1943. gadā dzimušie
Ņūdžersijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Amerikāņu mūziķi
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Liene Laviņa-Kalnaella

Liene Laviņa-Kalnaella (dzimusi Laviņa) ir latviešu dokumentālā kino režisore un žurnāliste. Ieguvusi Lielā Kristapa balvu "Labākā debija" (2016) par dokumentālo filmu "Tev, Rūķi!".

Biogrāfija 
Liene Laviņa ir dzimusi aktieru Ineses Ramutes un Jura Laviņa ģimenē, uzaugusi Valmierā. Viņas māsa ir režisore Elīna Cērpa. 2011. gadā apprecējusies ar kinorežisoru Reini Kalnaelli. Laulība šķirta 2021. gadā. Ģimenē divi bērni — Vestards Kalnaellis, Rota Kalnaella.

Izglītību ieguvusi Lundheimas tautas augstskolā (Lundheim folkehogskole) Norvēģijā, Eiropas filmu koledžā Dānijā un Baltijas Filmu un mediju skolā un Tallinas Universitātē Igaunijā.

Latvijas kino industrijā pazīstama ar darbu pie dokumentālajām filmām. Par filmu "Aiz žoga" (2010) 2011. gada Lielā Kristapa ceremonijā saņēmusi režisora Ivara Selecka specbalvu. Filma seko kāda Cēsu audzināšanas iestādē nepilngadīgajiem esoša jaunieša dzīvei. Filma ieguva arī Sanktpēterburgas starptautiskā filmu festivāla "Cerība" galveno balvu. Par filmu "Tev, Rūķi!" (2016) ieguvusi Lielā Kristapa balvu "Labākā debija" (2016). Filma stāsta par Valmieras Drāmas teātra aktrisi Rutu Birgeri.

Kā režisore 2021. gadā uzsākusi veidot dokumentālo filmu "Gunārs Astra. Pret straumi" kopā ar producentu Sandiju Semjonovu un scenārija autoru Gundaru Rēderu.

Strādājusi Latvijas Televīzijas Kultūras raidījumu redakcijā par žurnālisti, reportieri. No 2018. gada ir LTV Filmu iepirkšanas nodaļas satura redaktore.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 L. Laviņas-Kalnaellas veidotais saturs Latvijas sabiedriskajos medijos

Latvijas Televīzijas darbinieki
Latvijas žurnālisti
Latvijas kinorežisori
Lielā Kristapa balvas ieguvēji
Joņupe

Joņupe ir Daugavas labā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Citi nosaukumi — Ivane, Ivone, Juoņupe, Jāņupe, Līvāne.

Iztece — Vaboles pagastā 1 km uz dienvidaustrumiem no Asaisstūra. Daļa avotu skaita Joņupes izteku no Boltazara. Tek paralēli Daugavai ziemeļu virzienā caur Inikšu ezeru, lejtecē pagriežoties uz rietumiem. Lielākā pieteka Šaušupiete (labā krasta). Ietek Daugavā pie Nīcgales muižas. Joņupi šķērso dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils (divreiz) un valsts autoceļi P64 (Višķi—Nīcgale) un A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)), krastos Vaboles pagastā Asaisstūris, Inikši, Kalupes pagastā Ruži, Mazsloboda, Nīcgales pagastā Ziemeļu Ivanova un Dreiski, kā arī 1 km attālumā puslokā apliec Nīcgali.

Joņupes 16,3 km garš augšgala posms regulēts 1958. un 1961. gadā. Lejtecē zem apmēram pirms 100 gadiem Nīcgales purva apkaimē izveidotās meliorācijas grāvju ietekas no Nīcgales mežiem upīte ir līkumota ar saglabājušos ieleju.

Atsauces 

Augšdaugavas novada upes
Daugavas baseina upes
Nīcgales pagasts
Kalupes pagasts
Līksnas pagasts
Vaboles pagasts
Daugavpils novada upes
Klejotāju zeme

"Klejotāju zeme" () ir 2020. gada ASV drāmas filma. Filmas režisore, scenāriste un montāžas režisore ir Hloja Žao. Galvenā varone, ko atveido Frānsisa Makdormanda, ir sieviete, kas pamet mājas, lai ceļotu pa ASV rietumiem. Otrā plāna lomas atveido Deivids Stretērns, kā arī īsti klejotāji Linda Meja, Svenkijs un Bobs Vellss, kas atveido paši sevi. Filma veidota pēc 2017. gada Džesikas Braderes grāmatas Nomadland: Surviving America in the Twenty-First Century motīviem.

Filmas "Klejotāju zeme" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā, kur tā ieguva Zelta lauvu. Tāpat tā ieguva Toronto Starptautiskā kinofestivāla skatītāju balvu. Filmai bija ierobežoti vienas nedēļas seansi no , savukārt no  kinokompānija Searchlight Pictures to demonstrēja atsevišķos ASV IMAX kinoteātros, bet no  to paralēli kinoteātriem var skatīties arī straumēšanas servisā Hulu.

Filma izpelnījusies atzinību, kļūstot par trešo augstāk vērtēto 2020. gada filmu vietnē Metacritic, kur tā ieguvusi augstus kritiķu un publikāciju vērtējumus, kas to atzīst par vienu no labākajām 2020. gada filmām. Nacionālā kinokritiķu padome un Amerikas Kinoinstitūts to ir ierindojuši starp desmit labākajām 2020. gada filmām. Filma nominēta 93. Kinoakadēmijas balvai sešās kategorijās, no kurām ieguva balvas "Labākā filma", "Labākais režisors" (Žao) un "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Makdormanda) kategorijās; Žao kļuva par pirmo aziātu sievieti, kas ieguvusi Kinoakadēmijas balvu kā labākā režisore, un Makdormana kļuva par pirmo personu Kinoakadēmijas vēsturē, kas ieguva balvu gan kā producente, gan kā galvenās lomas atveidotājā vienā filmā. Filma tika nominēta 78. Zelta globusa balvai četrās kategorijās, no kurām ieguva balvas kategorijās "Labākā drāmas filma" un "Labākais režisors", tādējādi Žao kļuva par otro sievieti un pirmo aziātu sievieti, kas saņēmusi balvu šajā kategorijā.

Atsauces

Ārējās saites 

2020. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
BAFTA kino balvas ieguvēji (filmas)
Zelta lauvas ieguvēji
Rūta Kate Lasmane

Rūta Kate Lasmane (dzimusi  Ventspilī) ir latviešu vieglatlēte, specializējusies trīssoļlēkšanā un tāllēkšanā. Latvijas rekordiste trīssoļlēkšanā telpās. Eiropas U20 čempionāta (2019) un U23 čempionāta (2021) bronzas medaļas ieguvēja.

Biogrāfija 
Rūta Kate Lasmane ir dzimusi  Ventspilī airētāja (PSRS čempiona) un basketbolista Uģa Lasmaņa un viņa sievas Daces ģimenē. Viņas brālis ir 3x3 basketbolists Kārlis Lasmanis. Absolvējusi Ventspils Valsts 1. ģimnāziju. Viegatlētikā trenējas no 12 gadu vecuma, pirms tam trenējusies sporta vingrošanā.

2020. gada septembrī sāka psiholoģijas studijas Floridas Štata universitātē, kur turpina sportistes karjeru ASV trenera Kīta Herstouna vadībā. 2021. gada NCAA vieglatlētikas telpu čempionāta trīssoļlēkšanas sacensībās izcīnīja bronzas medaļu, ar lēcienu 14,15 m tālumā labojot Gundegai Sproģei piederošo Latvijas rekordu telpās. 2022. gada Eiropas čempionātā, pirmo reizi startējot augstākā līmeņa sacensībās pieaugušajiem, kvalifikācijas sacensībās trīssoļlēkšanā ar rezultātu 13,49 m ieguva 17. vietu un finālam nekvalificējās.

Personiskie rekordi

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Ventspilī dzimušie
Latvijas vieglatlētes
Trīssoļlēcēji
Hloja Žao

Žao Tina (; dzimusi ), plašāk zināma kā Hloja Žao (), ir ķīniešu kinorežisore un filmu veidotāja.

Pazīstama ar savām ASV neatkarīgā kino filmām. Viņas debijas filma Songs My Brothers Taught Me (2015), kuras pirmizrāde notika Sandensas kinofestivālā, saņēma pozitīvas atsauksmes, kā arī tika nominēta Neatkarīgā gara balvai kategorijā "Labākā pirmā spēlfilma". Viņas otro spēlfilmu The Rider (2017) slavēja kritiķi un filma saņēma nominācijas Neatkarīgā gara balvai kategorijās "Labākā filma" un "Labākais režisors".

Žao turpmākos panākumus guva ar filmu "Klejotāju zeme" (2020), kas izpelnījās starptautisku atzinību un ieguva daudzas balvas, tostarp divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijā "Labākais režisors" un kā viena no producentēm kategorijā "Labākā filma", kā arī bija nominēta vēl divas kategorijās — "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākā montāža". Viņa ir otrā sieviete, kas saņēmusi Kinoakadēmijas balvu kā labākā režisore pēc Ketrinas Bigelovas 2010. gadā, un pirmā Āzijas izcelsmes sieviete, kas saņēmusi balvu šaja kategorijā. Režisores izteikumi un filmas tiek cenzētas vai aizliegtas Ķīnā, jo tajās tiek kritizēta valsts vadība, tādēļ arī viņas uzvara šajā Kinoakadēmijas kategorijā Ķīnas plašsaziņas līdzekļos tika cenzēta. Žao par filmu "Klejotāju zeme" saņēmusi arī Zelta globusa balvu, Amerikas režisoru ģildes balvu un divas BAFTA kino balvas, tādējādi Žao kļuva par otro sievieti un pirmo Āzijas izcelsmes sievieti, kas saņēmusi balvu šajā kategorijā. Vēl viņa par šo filmu saņēmusi Venēcijas kinofestivāla balvu Zelta lauvu un Toronto Starptautiskā kinofestivāla skatītāju balvu.

Tāpat Žao ir Marvel Cinematic Universe supervaroņu filmas "Mūžīgie" (Eternals) režisore, kuras pirmizrāde notika .

Atsauces

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Pekinā dzimušie
Ķīnas kinorežisori
Ķīniešu kinoproducenti
Ķīnas scenāristi
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji režisori
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji producenti
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Zelta lauvas ieguvēji
Bruņinieku upe

Bruņinieku upe ir Daugavas kreisā krasta pieteka Krāslavas novada Kaplavas pagastā.

Iztece — no Šilovkas ezera, tek ziemeļu virzienā. Lielākās pietekas — Melnupīte, Žukovka (abas no kreisā krasta). Lielākā apdzīvotā vieta krastos — Rožupole. Rožupolē uz upes ir uzstādinājuma dīķis, pa kura aizsprostu upi šķērso vietējais ceļš, augštecē to šķērso valsts autoceļš V633 (Krāslava—Varnaviči—Robeždaugava).

Nosaukumi 

Upei ir liels daudzums citu nosaukumu: Brumenka, Bruņenieku upe, Melnupīte, Presveta, Presvjata, Rožupoles grāvis, Ružupoles grāvis (lejtecē), Šilovka. Savukārt tās kreisā krasta pieteku Melnupīti reizēm identificē kā Bruņinieku upi, jo ar to Bruņinieku upe ir ievērojami garāka.

Atsauces 

Krāslavas novada upes
Kaplavas pagasts
Daugavas baseina upes
Dzirnupīte (Daugavas pieteka)

Dzirnupīte, arī Stalānu grāvis (izņemot lejteci) un Stalānupīte, ir Daugavas kreisā krasta pieteka Aizkraukles novada Staburaga pagastā.

Iztece — mežā pie dzelzceļa līnijas Jelgava—Krustpils 6 km uz rietumiem no Sēlpils stacijas, tek ziemeļu virzienā. Lielākā pieteka — Migļu grāvis (no kreisā krasta). Lielākā apdzīvotā vieta krastos — Muktiņi. Augštecē upi šķērso vietējais ceļš Ūbeļi—Robežkrogs, lejtecē pie Muktiņiem valsts autoceļš P76 Aizkraukle—Jēkabpils.

Atsauces 

Aizkraukles novada upes
Staburaga pagasts
Daugavas baseina upes
Tommazo Džakomels

Tommazo Džakomels (; dzimis ) ir Itālijas biatlonists.

Karjera 
Ar biatlonu sāka nodarboties 2013. gadā. Pārstāv klubu GS Fiammegialle. 2018. gada Pasaules čempionātā jauniešiem Otepē izcīnīja sudraba medaļu sprintā. 2019. gadā, kad Pasaules čempionāts junioriem un jauniešiem risinājās Brezno, arī startēja jauniešu kategorijā un ieguva bronzu stafetē. 

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Nove Mesto Morāvijā ar 27. vietu sprintā. Tajā pašā posmā tika iekļauts arī Itālijas stafetes komandas sastāvā, kas ieņēma 6. vietu. 2020.—2021. gada sezonā sāka regulāri startēt PK posmos.  Oberhofā izcīnīja 3. vietu PK posmā stafetē. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2021. gadā Pokļukā, ieņēma 71. vietu 20 km individuālajā distancē un 6. vietu stafetē.

Piedalījās  Pekinā, ieņēma 61. vietu sprintā, bet stafetē Itālijas komandas sastāvā bija 7. vietā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Trentīno-Alto Adidžē dzimušie
Itālijas biatlonisti
Itālijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Metjū Rīss

Metjū Rīss Evanss (, dzimis ) ir Velsas aktieris. Vislabāk pazīstams no ABC drāmas seriāla "Brāļi un māsas" (Brothers & Sisters, 2006—2011) un FX spiegu trillera seriāla "Amerikāņi" (The Americans, 2013—2018), par kuru viņš saņēma divas Zelta globusa balvas nominācijas, kā arī Emmy balvu 2018. gadā. Vēl Rīss ir piedalījies tādās filmās kā "Mīlestības robeža" (2008), "Slepenie dokumenti" (2017) un "Brīnišķīga diena kaimiņos" (A Beautiful Day in the Neighborhood, 2019). 2020. gadā Rīss piedalījās HBO seriālā "Perijs Meisons" (Perry Mason), par kuru viņš saņēma savu trešo Zelta globusa balvas nomināciju.

Ārējās saites 

1974. gadā dzimušie
Velsā dzimušie
Velsiešu kinoaktieri
Emmy balvas ieguvēji
Džeimss Makevojs

Džeimss Makevojs (, dzimis ) ir skotu aktieris.

Savu aktiera karjeru Makevojs sāka 1995. gadā un pārsvarā parādījies dažādos televīzijas seriālos. 2003. gadā piedalījies seriālos Frank Herbert's Children of Dune (2003) un "Varas spēles" (State of Play, 2003). Tajā pašā gadā Makevojam bija galvenā loma filmā Bollywood Queen (2003). 2005. gadā piedalījies filmā "Nārnijas hronika: Lauva, ragana un drēbju skapis" (The Chronicles of Narnia: The Lion, the Witch and the Wardrobe, 2005). Vēlāk piedalījies filmā "Pēdējais Skotijas karalis" (The Last King of Scotland, 2006), par kuru viņš saņēma BAFTA kino balvas nomināciju. Par dalību filmā "Piedošana" (2007), Makevojs saņēma Zelta globusa balvas nomināciju un savu otro BAFTA nomināciju. 2008. gadā piedalījies filmā "Meklēšanā" (2008).

Makevojs ir piedalījies vairākās supervaroņu filmās, kā "X-cilvēki: Pirmā klase" (2011), "X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas" (2014), "X-cilvēki: Apokalipse" (2016), "Dedpūls 2" (2018) un "X-cilvēki: Tumšais Fēnikss" (2019). Vēl Makevojs ir piedalījies tādās filmās kā "Sašķeltais" (Split, 2016), kā arī tā turpinājumā "Misters Stikls" (Glass, 2019) un "Tas — otrā nodaļa" (2019).

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Glāzgovā dzimušie
Skotu kinoaktieri
Armīns Lašets

Armīns Lašets (; dzimis ) ir pašreizējais Ziemeļreinas-Vestfālenes Ministru prezidents un Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības līderis. Pirms kļūšanas par Ziemeļreinas-Vestfālenes Ministru prezidentu viņš no 1994. gada līdz 1998. gadam bija Bundestāga loceklis un no 1999. gada līdz 2005. gadam bija Eiropas Parlamenta deputāts.

Lašets ieguva jurista grādu un strādāja par žurnālistu pirms kļūšanas par politiķi. 1994. gadā viņš tika ievēlēts Bundestāgā, pārstāvot Āhenes 1. apgabalu un 1999. gadā viņš tika ievēlēts par Eiropas Parlamenta deputātu.  2005. gadā Lašets kļuva par Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes ministru. 2012. gadā viņš kļuva par Ziemeļreinas-Vestfālenes reģionālo Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības partijas līderi un 2017. gadā tika ievēlēts par Ziemeļreinas-Vestfālenes premjerministru. Lašets vada Ministru kabinetu, kas sastāv no sevis pārstāvētās Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības un Brīvās Demokrātiskās partijas.

 viņš tika ievēlēts par Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības (CDU) vadītāju, balsojuma otrajā kārtā uzvarot 55% delegātu balsu. Lašets amatu oficiāli ieņēma .

Atsauces

Ārējās saites 

 

1961. gadā dzimušie
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Gļinovka (upe)

Gļinovka, arī Maļutka un Tabore, ir Daugavas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novada Tabores pagastā un Laucesas pagastā, vidustecē 300 m garumā robežupe arī ar Skrudalienas pagastu.

Iztece — no novadgrāvjiem 0,5 km uz ziemeļrietumiem no Gardelišķiem, tek ziemeļaustrumu virzienā, vidustecē pagriežas uz ziemeļrietumiem. Lielu pieteku nav. Lejtecē tek pa apdzīvotu apvidu, lielākās apdzīvotās vietas krastos — Krasnorečka, Priekuļi, bijušais skrajciems Gļinovka, Lasenberga, Maļutki. Vidustecē upi šķērso valsts autoceļš P68 Daugavpils—Silene—Baltkrievijas robeža un Daugavpils apvedceļš P66, lejtecē pie Maļutkiem autoceļš V673 Daugavpils—Elerne—Lielborne.

Atsauces 

Augšdaugavas novada upes
Tabores pagasts
Laucesas pagasts
Skrudalienas pagasts
Daugavas baseina upes
Daugavpils novada upes
Zelta pirksts

"Zelta pirksts" () ir 1964. gada britu spiegu filma un Džeimsa Bonda filmu sērijas trešā filma, kurā britu specdienesta MI6 aģentu 007 attēlo skotu aktieris Šons Konerijs. Filmas "Zelta pirksts" režisors ir Gajs Hemiltons, kurš vēlāk režisējis arī tādas Džeimsa Bonda filmas kā "Dimanti ir mūžīgi", "Dzīvo un ļauj mirt" un "Cilvēks ar zelta ieroci" (The Man with the Golden Gun). Filmas sižets ir balstīts uz 1959. gada Iana Fleminga romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filmā Džeimss Bonds izmeklē saistības starp zelta kontrabandu un zelta magnātu Auriku Goldfingeru. Šī ir pirmā sērijas filma, kurā Džeimss Bonds brauc ar sev tipisko, daudzām funkcijām pilno Aston Martin DB5. "Zelta pirksts" ir arī pirmā lielbudžeta Džeimsa Bonda sērijas filma, kā arī tā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākie skaņu efekti".

Aston Martin DB5 
Pirms došanās misijā Džeimss Bonds apciemo Q, kurš viņam izrāda dažādas spiegu ierīces, kas var noderēt misijas laikā. To skaitā ir arī 1963. gada Aston Martin DB5 ar speciālām modifikācijām. Tajā iekšā ir iebūvēti dūmu un eļļas izsmidzinātāji, maināmas numura zīmes, iebūvēti automāti, riteņu diski ar izbīdāmiem asmeņiem, ložu necauršaujama aizmugurējā stikla aizsargplāksne un pat sēdekļi — katapultas. Misijas gaitā Džeimss Bonds izlieto visas šīs automašīnas īpašās spējas, līdz, bēgot no ienaidniekiem, ietriecas betona sienā. Aston Martin DB5 ir ikoniskākā Džeimsa Bonda automašīna, un tā MI6 aģentam kalpojusi arī citās filmās. Reizē ar filmas izlaišanu tiek arī pārdota rotaļlietu ražotāja Corgi automašīna Aston Martin DB5, kas kļūst par tā gada pārdotāko rotaļlietu.

Atsauces 

1964. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Džeimsa Bonda filmas
Piedzīvojumu filmas
Koreja Japānas varā

Koreja atradās Japānas impērijas varā no 1910. līdz 1945. gadam kā kolonija. Japānas impērija anektēja Korejas impēriju 1910. gadā ar nelikumīgu līgumu, bet zaudēja to Otrajā pasaules karā 1945. gadā. Korejas pārvaldi īstenoja japāņu ģenerālgubernators ar gandrīz absolūtu varu. Šajā laikā Korejas pussalā norisa ekonomikas attīstība, tika aizsākta industrializācija, uzlabojoties dzīves apstākļiem, palielinājās vidējais dzīves ilgums. Pret vietējiem iedzīvotājiem tika vērsta diskriminācija un veikta japanizācija.

Atsauces 

Korejas vēsture
Japānas vēsture
Kīfers Saterlends

Kīfers Viljams Frederiks Dempsijs Džordžs Rufess Saterlends (, dzimis ) ir Lielbritānijā dzimis Kanādas aktieris, kinoproducents, kinorežisors un dziedātājs. Saterlends vislabāk pazīstams par Džeka Bauera lomu Fox seriālā "24" (2001—2010, 2014), par ko viņš ieguva Emmy balvu, Zelta globusa balvu, divas Ekrāna aktieru ģildes balvas un divas Satelīta balvas.

Savu aktiera karjeru Saterlends sāka ar filmu The Bay Boy (1984). Vēlāk piedalījies tādās filmās kā "Paliec pie manis" (1986), The Lost Boys (1987), Young Guns (1988), "Aiz dzīvības robežas" (Flatliners, 1990), "Daži labi vīri" (A Few Good Men, 1992), "Trīs musketieri" (The Three Musketeers, 1993), "Laiks nogalināt" (1996), "Tumsas pilsēta" (Dark City, 1998), "Telefona būda" (2002), "Melanholija" (2011), "Pompeji" (Pompeii, 2014) un "Aiz dzīvības robežas" (Flatliners, 2017).

Saterlends ir iekļauts Holivudas Slavas alejā, kā arī Kanādas Slavas alejā.

Kīfera tēvs Donalds Saterlends, māte Šērlija Daglasa un meita Sāra Saterlenda arī ir aktieri.

Atsauces

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Kanādiešu kinoaktieri
Zelta globusa balvas ieguvēji
Emmy balvas ieguvēji
Mļeta

Mļeta () ir sala Horvātijas Adrijas jūras piekrastē, valsts galējos dienvidaustrumos. Salas rietumu pusē 1960. gadā tika ierīkots Mļetas nacionālais parks.

Sala pieminēta jau sengrieķu rakstos. No 1345. līdz 1808. gadam tā piederēja Dubrovnikas republikai. Sala ir vismežainākā no visām Horvātijas piekrastes salām - mežs klāj 72% no tās teritorijas. Cīņai pret čūskām 20. gadsimta sākumā salā ieviesti mangusti, kas tur iedzīvojušies.

Ārējās saites 

Horvātijas salas
Adrijas jūra
Dubrovnikas-Neretvas župānija
Gvatemalas futbola izlase

Gvatemalas futbola izlase ir futbola komanda, kas pārstāv Gvatemalu starptautiskās sacensibās. Pirmās spēles tā aizvadīja 1921. gadā, FIFA dalībvalsts kopš 1946. gada. Tā ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausam, tomēr regulāri kvalificējas CONCACAF Zelta kausam (agrāk — CONCACAF čempionāts). Labākais panākums šajos turnīros ir uzvara 1967. gada CONCACAF čempionātā. Zelta kausā labākais panākums ir 4. vieta 1996. gada turnīrā. Tāpat Gvatemala ir piedalījusies 3 olimpiskajās spēlēs (1968, 1976, 1988).

 FIFA diskvalificēja Gvatemalas futbola federāciju, pamatojot to ar federācijas atteikšanos nodot pilnvaras FIFA komitejai, kas tika izveidota aizdomu par korupciju dēļ. Šī iemesla dēļ Gvatemalas izlase nevarēja piedalīties 2017. gada un 2019. gada Zelta kausā. Diskvalifikācija tika atcelta .

Pasaules čempionātos 
 1930—1954 — Nepiedalījās
 1958—1962 — Nekvalificējās
 1966 — FIFA atteica dalību
 1970—2018 — Nekvalificējās

CONCACAF čempionāts un Zelta kauss 
CONCACAF čempionāts
 1963 — 4. vieta
 1965 — 2. vieta
 1967 — Čempioni
 1969 — 2. vieta
 1971 — Nekvalificējās
 1973 — 5. vieta
 1977 — 5. vieta
 1981 — Nekvalificējās
 1985 — 1. kārta
 1989 — 4. vieta

Zelta kauss
 1991 — Grupu turnīrs
 1993 — Nepiedalījās
 1996 — 4. vieta
 1998 — Grupu turnīrs
 2000 — Grupu turnīrs
 2002 — Grupu turnīrs
 2003 — Grupu turnīrs
 2005 — Grupu turnīrs
 2007 — Ceturtdaļfināls
 2009 — Nekvalificējās
 2011 — Ceturtdaļfināls
 2013 — Nekvalificējās
 2015 — Grupu turnīrs
 2017—2019 — Diskvalifikācija

Atsauces 

Ziemeļamerikas futbola izlases
Futbols Gvatemalā
Halmstads BK

Halmstads BK ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Halmstades. Dibināts 1914. gadā, pašlaik spēlē Superettan, Zviedrijas futbola otrajā pēc līmeņa līgā. Komanda ir četras reizes izcīnījusi Zviedrijas čempiontitulu, kā arī vienreiz ieguvusi Zviedrijas kausu. Mājas spēles aizvada Örjans Vall stadionā.

Sasniegumi 
 Zviedrijas čempionu tituli
 Čempioni (4): 1976, 1979, 1997, 2000

Līgas 
 Allsvenskan
 Uzvarētāji (4): 1976, 1979, 1997, 2000
 Vicečempioni (2): 1954–55, 2004
 Superettan
 Uzvarētāji (1): 2020
 1. divīzijas Dienvidu grupa
 Uzvarētāji (2): 1988, 1992
 2. divīzija
 Uzvarētāji (10): 1925–26, 1932–33, 1938–39, 1940–41, 1941–42, 1946–47, 1953–54, 1964, 1971, 1973

Kausi 
 Zviedrijas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1994–95

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Kluba profils soccerway.com 
 Kluba profils transfermarkt.com 

Zviedrijas futbola klubi
Lazdukalnu upīte

Lazdukalnu upīte, arī Lazdukalna upīte un kļūdaini Rītiņu upe, ir Daugavas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novada Vecsalienas pagastā. Tek pa aizsargājamo ainavu apvidu “Augšdaugava” un dabas parka “Daugavas loki” teritoriju Augšzemes augstienes Skrudalienas pauguraines ziemeļu nogāzē, pēdējos 40—60 metrus pa Augšdaugavas pazeminājumu (Daugavas ieleju).<ref>[https://cb-nature.daba.gov.lv/upload/File/AAA_Augsdaugava_14.pdf Dabas aizsardzības pārvalde. Aizsargājamo ainavu apvidus “Augšdaugava]  95. lpp.</ref> Tek ziemeļrietumu virzienā, vidustecē pagriežas uz ziemeļaustrumiem. Vidustecē upes pagrieziena vietā pie Orehovkas to šķērso autoceļš V673 (Daugavpils—Elerne—Lielborne).

Lejtecē upītes kritums sasniedz 4,3 m uz 100 m, kas akmeņainajos straujteces posmos, ūdenim aktīvi bagātinoties ar skābekli, dod tai lielu pašattīrīšanās kapacitāti. Šie posmi ir arī ES nozīmes īpaši aizsargājami biotopi (ES klasifikators: 3260). Ielejai ass V-veida profils, nogāžu krituma leņķis līdz 48%, dziļums lejtecē līdz 20—25 metriem.Vecsalienas pagasta teritorijas plānojums 2003. – 2015.gadam 48., 65. lpp. Garums saskaņā ar LĢIA 3,1 km, iztekot no purva ezeriņa, saskaņā ar DAP 3,8 km, pieskaitot ar to savienoto novadgrāvi. Vecsalienas pagasta padome tās garumu novērtē uz 6 km, sākot atskaiti no Raudu mājām.

Lazdukalnu upītes gravā aug aizsargājamā suga Benekena zaķauza — Bromopsis benekenii. Grava kopā ar Juzefovas gravu iekļauta dabas parka visstingrākās aizsardzības — regulējamā režīma zonā, kas aizņem 0,27% parka teritorijas. Tiek apsvērta dabas parka paplašināšana, lai iekļautu tajā arī gravu ārpus pašreizējās parka robežas, kur aug aizsargājamās sugas Šultesa madara Galium schultesii un spilvainais jeb matainais grīslis Carex pilosa''. Zema ūdens periodos upītes krastos redzami pamatiežu atsegumi, nogāzes apdraud erozija.

Atsauces 

Augšdaugavas novada upes
Vecsalienas pagasts
Daugavas baseina upes
Daugavpils novada upes
Tatjana Akimova

Tatjana Akimova (; dzimusi Semjonova (Семёнова)  Čeboksaros) ir Krievijas biatloniste.

Karjera 
2013. gadā piedalījās ziemas universiādē, izcīnot zelta medaļu stafetē un divas bronzas godalgas — sprintā un iedzīšanā. 2014.—2015. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausā. 2015. gada jūnijā apprecējās ar bijušo biatlonistu Vjačeslavu Akimovu.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Estešundā ar 83. vietu sprintā. Pirmos punktus PK ieskaitē ieguva 2016. gada janvārī Rūpoldingā, ieņemot 32. vietu sprintā.  Nove Mesto Morāvijā sprintā izcīnīja pirmo uzvaru PK posmos. 2017. gada Pasaules čempionātā Hohfilcenē izcīnīja bronzas medaļu jauktajā stafetē.

Piedalījās  Phjončhanā, pārstāvot Olimpisko sportistu no Krievijas komandu. Labāko rezultātu individuāli sasniedza 15 km distancē (15. vieta), bet jauktajā stafetē ieņēma 9. vietu. No 2018. līdz 2020. gadam nepiedalījās starptautuskās sacensībās. 2020.—2021. gada sezonā atgriezās Krievijas komandas sastāvā Pasaules kausa posmos. 2021. gada janvārī Antholcā uzvarēja PK posmā stafetē.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Čuvašijā dzimušie
Krievijas biatlonisti
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Dzīvās ugunis

"Dzīvās ugunis" () ir 1987. gada spiegu filma un piecpadsmitā  Eon Productions veidotā Džeimsa Bonda sērijas filma. "Dzīvās ugunis" ir pirmā filma, kur MI6 aģentu Džeimsu Bondu atveido britu aktieris Timotijs Daltons. Tāpat šī ir pēdējā filma, kuras nosaukums ir ņemts no kāda Iana Fleminga romāna vai stāsta (neskaitot 2006. gada filmu "Kazino Royale"). Filmas režisors ir Džons Glens, kurš režisējis arī trīs iepriekšējās Džeimsa Bonda sērijas filmas. "Dzīvās ugunis" ienākumi pārsniedza divu iepriekšējo Bonda filmu ieņēmumus, tāpēc uzskatāma par finansiāli veiksmīgu. Filmas tituldziesmu The Living Daylights sacerēja tolaik slavenā norvēģu grupa A-ha.

Sižets 
Aģents 007 Džeims Bonds koncertzālē Bratislavā, Čehslovākijā palīdz dezertēt un nokļūt rietumos krievu oficierim Georgijam Koskovam. Bonds ierauga snaiperi, kurai tika uzdots nogalināt Koskovu, taču redz, ka tā ir skaistā orķestra čelliste Kara Milove, tāpēc mērķējot iešauj pa viņas ieroci, tādejādi viņu nenogalinot. Pēc kāda laika oficieris tiek nolaupīts no vietas, kur slēpās, un Bondam jāuzzina viņa liktenis, tāpēc viņš iesaistās notikumos, kuru gaita viņu aizved gan pie burvīgās Karas Miloves, gan uz cietumu un Afganistānas tuksnesi.

Atsauces

Ārējās saites 

1987. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Džeimsa Bonda filmas
Metro-Goldwyn-Mayer filmas
Piedzīvojumu filmas
Dubrovnikas Universitāte

Dubrovnikas Universitāte () ir 2003. gadā dibināta publiska universitāte, kas atrodas Horvātijas dienvidos, Dubrovnikā. Dubrovnikas universitāte velta sevišķu vērību izglītībai jūrniecības zinību jomā. Mācības notiek 7 nodaļās.

Ārējās saites 

 

Universitātes Horvātijā
Dubrovnikas-Neretvas župānija
Dubrovnikas lidosta

Dubrovnikas lidosta () ir starptautiska lidosta Horvātijas dienvidos, 15,5 kilometrus uz dienvidrietumiem no Dubrovnikas. Tā kā lidosta apkalpo tūristu iecienītu apvidu, pasažieru plūsma ir ļoti sezonāla.

Pirmie lidojumi no Dubrovnikas veikti 1936. gadā, bet pašreizējā lidosta tika atklāta 1962. gadā. Lidostā ir trīs termināli (A, B, C), no kuriem jaunākais (C) atklāts 2017. gadā, bet A termināls apkalpo tikai kravas.

Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2020. gadā nodrošināja aviosabiedrības Aegean Airlines, Aer Lingus,  Aeroflot, airBaltic, Air France, Air Serbia, Alitalia, ASL Airlines France, Austrian Airlines, British Airways, Brussels Airlines, Condor, Croatia Airlines, easyJet, Edelweiss Air, Enter Air, Eurowings, Finnair, flydubai, Helvetic Airways, Iberia, Jet2.com, Polijas aviolīnijas LOT, Lufthansa, Luxair, Norwegian Air Shuttle, Ryanair, Scandinavian Airlines, SkyUp, Smartwings, Sun d'Or, Swiss International Air Lines, Trade Air, Transavia, TUI Airways, TUI fly Belgium, Turkish Airlines, Volotea, Vueling, Windrose Airlines. Visu sezonu lidojumi notiek uz 7 valstīm (tās ir Grieķija, Horvātija, Lielbritānija, Polija, Spānija, Turcija, Vācija), bet sezonāli - vēl uz 21 valsti (AAE, Austrija, Beļģija, Čehija, Dānija, Francija, Itālija, Īrija, Izraēla, Krievija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Norvēģija, Serbija, Somija, Šveice, Ukraina, Ungārija, Zviedrija).

Statistika

Ārējās saites 

Lidostas Horvātijā
Dubrovnikas-Neretvas župānija
Feizābāda

Feizābāda () ir pilsēta Afganistānas ziemeļaustrumos pie Koukčes upes, Badahšānas vilajeta centrs un lielākā pilsēta.

Atrodas vairāk nekā 1200 metrus virs jūras līmeņa. Vairums pilsētas iedzīvotāju ir tadžiki. Apkaimē - berila atradnes. Uz ziemeļaustrumiem no Feizābādas atrodas Feizābādas lidosta.

Ārējās saites 

Afganistānas pilsētas
Badahšāna
Logovka

Logovka ir Daugavas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novada Tabores pagastā. Iztek no Dubinišku purva 600 metrus uz ziemeļiem no Svikliškiem, tek ziemeļu virzienā, vidustecē pagriežas uz ziemeļaustrumiem. Krastos apdzīvotas vietas Gorovatki un Sirseņi. 300 metrus no ietekas Daugavā pie Logovkas viensētas to šķērso autoceļš V673 (Daugavpils—Elerne—Lielborne). Upītes baseins aizņem pagasta austrumu daļu. Lielākā daļa upes tecējuma iztaisnota meliorācijas laikā.

Tek pa aizsargājamo ainavu apvidu “Augšdaugava” un dabas parka “Daugavas loki” teritoriju Augšzemes augstienē, pēdējos 80 metrus pa Augšdaugavas pazeminājumu (Daugavas ieleju). Ietilpst dabas parka stingrā režīma aizsardzības zonā. No aizsargājamām sugām upītes gravā sastopams graciozais vārpstiņgliemezis (Ruthenica filograna), potenciāli upītē varētu būt sastopams Daugavā un dažās tās pietekās parka teritorijā atrastais strauta nēģis.

Atsauces 

Augšdaugavas novada upes
Tabores pagasts
Daugavas baseina upes
Daugavpils novada upes
Galvaspilsētas reģions

Galvaspilsētas reģions var būt:

 Briseles galvaspilsētas reģions;
 Galvaspilsētas reģions (Dānija);
 Galvaspilsētas reģions (Islande).
Balha (upe)

Balha, augštecē Bandeamīra, (, ) ir 471 kilometrus gara upe Afganistāna ziemeļos. 

Iztece - Bābu kalnos, Bandeamīras nacionālā parka teritorijā. Augštecē tek rietumu virzienā, pie Golles kalna pagriežas uz ziemeļiem. Pie Balhas un Mazārešarīfas, kur upe plaši izmantota irigācijā, pagriežas uz ziemeļrietumiem. Pēc Āgčas izzūd tuksnesī, nesasniedzot Amudarju. Senatnē, līdz apūdeņošanas kanālu izbūvei, Balha bija Amudarjas pieteka.

Ārējās saites 

Afganistānas upes
Balhas vilajets
Bāmijānas vilajets
Mazārešarīfas Zilā mošeja

Mazārešarīfas Zilā mošeja () ir piektdienas mošeja, kas atrodas Afganistānas ziemeļos, Balhas vilajeta centrā Mazārešarīfā. Pēc leģendas viena no iespējamām vietām, kur apglabāts Alī Ibn Abū Tālibs, tāpēc mošeja īpaši cieņā Afganistānas šiītiem (vairums šiītu tomēr uzskata, ka Ali apglabāts Nedžefā). Mošejā īpaši tiek atzīmēts persiešu jaunais gads Novrūzs.

Pirmo zināmo celtni šajā vietā uzcēla pēdējais seldžuku sultāns Ahmads Sandžars. Šo celtni ap 1220. gadu nopostīja mongoļi Čingishana vadībā. Pašreizējo mošeju 15. gadsimtā uzcēla Horasānas valdnieks Huseins Baikara. Mošejas dekorēšanā plaši izmantots gaišzilas krāsas minerāls tirkīzs.

Blakus mošejai eksistē balto baložu kolonija. Mošejas pagalmā bez Ali mauzoleja atrodas Akbārhāna (1816 – 1845) un  Afganistānas emīra Širalī (1825 – 1879) kapi.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

Mošejas Afganistānā
Balhas vilajets
Tiļatepe

Tiļatepe () ir senas kapenes Afganistānas ziemeļos, Džouzdžānas vilajetā, kurās 1978. gadā padomju - afgāņu arheoloģiskā ekspedīcija Viktora Sarianidi vadībā atklāja bagātīgu senlietu klāstu jeb t.s. "Baktrijas zeltu". 

Arheoloģiskie izrakumi notika no 1969. līdz 1979. gadam, kad tālako senvietas izpēti iztraucēja PSRS iebrukums Afganistānā. 1978. gadā tika atklāti apmēram 20 000 priekšmeti no zelta, sudraba, ziloņkaula sešos kapos, kas datēti ar 1. gadsimtu p.m.ē. / 1. gadsimtu jeb Kušānu valsts periodu. 

Baktrijas zelts tika ievietots Afganistānas Nacionālā muzeja kolekcijā. 1989. gadā PSRS atbalstītais Afganistānas prezidents Muhameds Nadžibulla pārvietoja kolekciju uz Afganistānas Centrālās bankas krātuvēm. Pēc Nadžibullas krišanas krātuves atslēgas glabājās pie pieciem cilvēkiem, kuri varēja atslēgt krātuvi tikai vienlaicīgi, bet Baktrijas zelts tika uzskatīts par zudušu. 2003. gadā par senlietu eksistenci tika paziņots publiski un Viktora Sarianidi klātbūtnē krātuve tika atslēgta. Kopš tā laika Baktrijas zelts ir bijis eksponēts Eiropā un Ziemeļamerikā, tomēr, drošības apsvērumu dēļ, ne pašā Afganistānā.

Galerija

Ārējās saites 

Afganistānas arheoloģiskie pieminekļi
Afganistānas vēsture
Džouzdžāna
Vidzemes tirgus

Vidzemes tirgus, neoficiāli dēvēts arī par Matīsa tirgu, ir viens no Rīgas tirgiem, kas izveidots 1902. gada rudenī pie Brīvības un Matīsa ielas krustojuma.

Vēsture 

Senākais Vidzemes priekšpilsētas tirgus bija Aleksandra tirgus, kas atradās pie Tallinas ielas krustojuma, kur tagad atrodas Rīgas Jaunā Svētās Ģertrūdes Evaņģēliski luteriskā baznīca. 
1902. gada 15. oktobrī atklāja Rīgas pilsētas arhitekta Reinholda Šmēlinga projektētu mūra paviljonus gaļas un citu produktu tirdzniecībai, kā arī pārvaldes ēku tirgus laukuma centrā.  Bija atļauta arī tirgošanās no vezumiem.
Vieta esot bijusi slavena ar piena produktiem, it īpaši sviestu. 

1924. gadā to pārdēvēja par Vidzemes tirgu, 1929. gadā uzcēla atsevišķu paviljons siļķēm. 1938. gadā uzcēla īres namu Brīvības un Matīsa ielas stūrī, kura pagrabu tirgus izmantoja ledus kamerām, bet pirmo stāvu dažādiem tirgus pakalpojumiem. Pagalma pusē iekārtoja 31 apkurināmus stendus augļiem un puķēm un publiskās tualetes pie Brīvības ielas ieejas, nojauca veco pārvaldes ēku laukuma centrā.

Latvijas PSR laikā to pārdēvēja par Vidzemes kolhozu tirgu, 1986. gadā 57 tirgošanās vietas bija iznomātas 21 kolhozam.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 2007. gada novembrī aizdegās Vidzemes tirgus gaļas paviljons. 
2009. gadā tirgū notika Mākslas dienas ar izstādēm un priekšnesumiem. 2017. gadā gaļas paviljona lietošanu aizliedza, 2018. gadā notika tērauda kolonnu korodējušo pamatņu pēdu atjaunošana un ārējo ķieģeļu mūra sienu bojājumu novēršana. 2018. gadā Vidzemes tirgu pievienoja Rīgas domes kapitālsabiedrībai SIA “Rīgas Centrāltirgus”.
2021. gada rudenī tirgu kā mājvietu izvēlējās jaunā teātra festivāls “Homo Novus”.

2022. gadā Rīgas dome pēc vairāku gadu ilgiem mēģinājumiem atrast tirgus nomnieku nolēma, ka paviljonus attīstīs privātie uzņēmumi, bet laukumu – pašvaldība.

Atsauces 

Centrs (Rīga)
Brīvības iela
Tirgi
Andršpahas-Teplices klintis

Andršpahas-Teplices klintis () ir stabveidīgu smilšakmens klinšu grupa Čehijas ziemeļos, Hradeckrāloves apgabalā, Polijas pierobežā.

Klintis atrodamas 17 km2 platībā. Kopš 19. gadsimta tās ir populārs tūrisma objekts. Ierīkotas takas. Valsts aizsardzībā kopš 1991. gada. Klintis ir ievērojama lielā piekūna ligzdošanas vieta.

Galerija

Ārējās saites 

Klintis
Hradeckrāloves apgabals
Čehijas klintis
Petrof

Petrof ir 1864. gadā dibināts uzņēmums, kura galvenā mītne atrodas Hradeckrālovē, Čehijas ziemeļos. 

Uzņēmums gadā saražo apmēram 1000 flīģeļus un ap 12 000 pianīnus, ko eksportē uz vairāk kā 60 valstīm. Uzņēmums nodarbina apmēram 1000 darbinieku. Kaut arī Petrof 1948. gadā tika nacionalizēts, 20. gadsimta deviņdesmitajos gados tas tika privatizēts un mūsdienās to vada firmas dibinātāja Antonīna Petrofa piektā paaudze.

Ārējās saites 

 

Čehijas uzņēmumi
Hradeckrāloves apgabals
Mūzikas instrumentu ražotāji
Tīreļpurvs

Tīreļpurvs var būt purva nosaukums dažādās Latvijas vietās:

 Lielais Ķemeru tīrelis, Piejūras zemienē uz dienvidiem no Ķemeriem;
 Cenas tīrelis, dabas liegums Cenas purva nenoraktajā daļā;
 Maztīrelis, purvains apvidus starp Babītes ezeru un Olaini;
 Briģu tīrelis, augstais un pārejas purvs Zemgales līdzenumā, Bauskas novada Vecsaules pagastā;
 Kalēju tīrelis, dabas liegums Vecumnieku novadā;
 Tīreļu purvs Jēkabpils novada Zasas un Rubenes pagastos.

Skatīt arī 
 Tīreļu līdzenums
Agramma

Agramma ir tīklblakšu ģints, kurā ietilpst vairāk nekā 90 sugas. Izplatītas Eiropā, Āzijā, Āfrikā, Austrālijā un Okeānijā. Latvijā ir sastopamas divas sugas (Agramma femorale un Agramma tropidopterum). Tās ir mazas tīklblaktis (1.5—3 mm garumā); galva, pronotums un ķermeņa lejasdaļa ir melni, kājas un segspārni ir gaiši, dzeltenīgi.

Atsauces

Ārējās saites 
 GENUS Agramma Stephens, 1829 Lace Bugs Database (Hemiptera: Tingidae). gbif.org
 Eric Guilbert. Lace bugs database.
 Genus: Agramma Stephens, 1829. Ukrainian Biodiversity Information Network
 Dabas Dati. Latvijas Dabas fonds, Latvijas Ornitoloģijas biedrība

Tīklblakšu dzimta
Cidlina

Cidlina () ir 87,3 kilometrus gara Elbas labā krasta pieteka Čehijas ziemeļdaļā. 

Iztece netālu no Lomnices pie Popelkas. Tek dienvidu virzienā, sasniedzot Hlumecu pie Cidlinas, pagriežas uz rietumiem. Ietek Elbā pie Libices pie Cidlinas. Bez Hlumecas un Libices, upes krastos atrodas Jičīna un Novi Bidžova.

Ārējās saites 

Čehijas upes
Elbas pietekas
Centrālčehijas apgabals
Liberecas apgabals
Hradeckrāloves apgabals
Kajas Kallasas valdība

Kajas Kallasas vadībā Igaunijas valdība darbojas kopš . Kabineta koalīcijas sastāvā ir Igaunijas Reformu partija un Igaunijas Centra partija. Kajas Kallasas valdībā strādā 15 ministri.

Koalīcijas sastāvs

Partiju sadalījums

Ministru kabineta sastāvs

Atsauces

Ārējās saites 

Igaunijas Ministru kabineti
Dvēsele (2020. gada filma)

"Dvēsele" () ir 2020. gada ASV datoranimācijas fantāzijas komēdijdrāmas filma. Tās režisors ir Pīts Dokters, producente Deina Mareja, scenārija autori ir Pīts Dokters, Maiks Džounss un Kemps Pauerss. Galvenās lomas ieskaņojuši Džeimijs Fokss, Tīna Feja, Greiems Nortons un Reičela Hausa. Filma stāsta par vidusskolas mūzikas skolotāju Džo Gārdneru, kurš cenšas atkal apvienot savu dvēseli ar ķermeni pēc tam, kad tie ir nejauši šķirti, tieši pirms Džo uzstāšanās. "Dvēsele" ir pirmā Pixar filma, kuras galvenais varonis ir afroamerikānis.

Pīts Dokters filmu sāka veidot jau 2016. gadā, strādājot pie savām pārdomām par cilvēku personības izcelsmi un determinisma jēdzienu. Viņš kopā ar Maiku Džounsu un Kempu Pauersu sarakstīja scenāriju. Producenti filmas tapšanas gaitā daudz konsultējās ar dažādiem pasaulē atzītiem džeza mūziķiem, tostarp Herbiju Henkoku un Teriju Linu Keringtoni.

Filmas "Dvēsele" pirmizrāde notika  Londonas kinofestivālā. Kinoteātros pirmizrāde tika plānota , taču ASV to atcēla, reaģējot uz notiekošo COVID-19 pandēmiju. Kino vietā tā paša gada 25. decembrī filma tika izlaista straumēšanai platformā Disney+. Filma saņēma daudz pozitīvu kritiķu atsauksmju ar uzslavu par animāciju, stāstu, balss lomām un muzikālo partitūru. Soul ieguva Zelta globusa balvas kategorijās "Labākā animācijas filma" un "Labākais skaņu celiņš". Tāpat tā ir nominēta trīs kategorijās, tostarp kategorijā "Labākās animācijas filma", 93. Kinoakadēmijas balvai un 74. BAFTA kino balvai.

Atsauces

Ārējās saites 

2020. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Pixar filmas
Walt Disney Pictures filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas animācijas filmas