joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Dāņu meitene

"Dāņu meitene" () ir 2015. gada biogrāfiskā drāma, kuras režisors ir Toms Hūpers. Filmas sižets veidots pēc Deivida Ebershofa romāna The Danish Girl.

Filma ir par dāņu māksliniecēm: Lili Elbi (dzimusi kā Einārs Vegeners) un Gerdu Vegeneri. Einārs Vegeners ir viens no pirmajiem zināmajiem cilvēkiem, kam veikta dzimumu maiņas operācija. Galvenās lomas filmā attēlo Edijs Redmeins, Alīsia Vīkandere, Matiass Šoenertss un Bens Višovs.

Filmas pirmizrāde notika Venēcijas kinofestivālā. Vairākās valstīs (piemēram, Katarā, Bahreinā, Kuveitā) filma ir aizliegta. "Dāņu meitene" ir saņēmusi vairākus apbalvojumus, tā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai četrās nominācijās, no kurām vienu arī saņēma (Alīsia Vīkandere kā labākā aktrise otrā plāna lomā).

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV romantikas filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
Romantikas filmas
Beļģijas filmas
Toma Hūpera filmas
Pretīgais 8nieks

"Pretīgais 8nieks" () ir 2015. gada amerikāņu vesterns, kura režisors ir Kventins Tarantīno.

Filma ir par astoņiem svešiniekiem, kas iebraucamajā sētā paslēpušies no sniega vētras, darbība notiek pēc Amerikas pilsoņu kara. Tajā galvenās lomas attēlo Semjuels Džeksons, Kurts Rasels, Dženifere Džeisone Lī, Voltons Godžinss, Demjans Biširs, Tims Rots, Maikls Madsens un Brūss Dīrns.

Filmas pirmizrāde notika . Tā uzņemta Ultra Panavision 70 mm formātā. Mūziku filmai komponējis Ennio Morrikone (pazīstams arī ar komponēto mūziku Leones spageti vesterniem). Filma tika izvirzīta Amerikas Kinoakadēmijas balvai trijās nominācijās — labākā aktrise otrā plāna lomā (Dženifere Džeisone Lī), labākais operatora darbs (Roberts Ričardsons) un labākā oriģinālmūzika (Ennio Morrikone). Balvu saņēma Ennio Morrikone par labāko oriģinālmūziku.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2015. gada filmas
ASV vesterni
Kventina Tarantīno filmas
Heija muižiņa

Heija muižiņa () bija 18. gadsimta vidū baroka stilā celta Rīgas tirgotāja Kārļa Bērensa ārpilsētas vasarnīca ar sākotnējo nosaukumu Schoongezicht ("Skaistais skats") tagadējā Daugavgrīvas ielā 25 Pārdaugavā. 
18. gadsimta otrajā pusē muižiņā pārmaiņus uzturējušies Apgaismības laikmeta filozofi Hāmanis (1753-1759) un Herders (1764-1769). Muižiņas parka pakājē sākās Filozofu aleja (Philosophengang), kas turpinājās gar Daugavas stāvkrastu līdz Drēzena muižiņai.
Savu nosaukumu tā ieguva pēc tam, kad 18. gadsimta beigās to savā īpašumā ieguva angļu tirgotājs Džons Hejs (John Hay).
Ēka nodega 1980. gados, nojaukta 1990. gadu beigās.

Vēsture 

Muižiņas ēkas celtas jau agrāk Bērensu dzimtai piederējušā zemes gabalā, kas 18. gadsimta sākumā saukts par Bērensu muižu (Berendshof).  Pēc 1750. gada veiksmīgais tirgotājs un filantrops Kārlis Bērenss (1725-1789) šeit uzcēla savu vasaras mītni, no kuras pavēries lielisks skats uz Vecrīgu. 1786. gadā muižas zemes iekļāva Rīgas pilsētas teritorijā. Pēc K. Bērensa nāves muiža tika novērtēta uz 2000 albertdālderiem un pārdota tirgotājam Dž. Heijam. 

1812. gada kara laikā Heija muižiņas ēkas nav nodedzinātas kopā ar citām Āgenskalna ēkām. Pēc dzimtbūšanas atcelšanas 19. gadsimta vidū tuvējās Švarcmuižas zemes sāka dalīt gruntsgabalos un pārdot apbūvei Rīgā ieceļojušajiem lauciniekiem. 20. gadsimta pirmajā ceturksnī nams bija Sketeru ģimenes īpašumā, uz ielas pusi tika pārvietota nama kolonāde un balkons.
Pēc 1920. gada agrārās reformas muižiņā atradās E. Martina ērģeļu būvētava, pirms Otrā pasaules kara muižiņas ēkas piederēja G. Lēmanam. 
Pēc Latvijas okupācijas un kara beigām ēkā atradās Rīgas mehāniskās fabrikas kopmītnes. 1980. gados muižiņa smagi cieta ugunsgrēkā, tika uzsākta tās restaurācija, pēc tam tā tika pamesta bez logiem un durvīm, novesta avārijas stāvoklī un 1990. gados privatizēta. Pirms 2000. gada ēkas atliekas tika nojauktas un nolīdzinātas.

Apraksts 
Heija muižiņa bijusi vienstāva koka ēka ar stāvu mansarda jumtu, diviem pildrežģa tehnikā veidotiem mezonīniem. Visām nama pirmā stāva telpām, arī reprezentācijas zālītei bija nekrāsoti, trinītī likti profilētu dēļu griesti. Rūpīgi tēstās guļšķautņu sienas klāja papīra tapetes.

Literatūra 
 Koka Rīga, Rīga, Neputns, 2001, 90., 91., 172. lpp.
 Kaupuža D. Rīgas muižiņas. Latvijas architektūra, Rīga, 2005, 95. lpp.
 Broce J.K. Zīmējumi un apraksti, 2.sējums. Rīga, Zinātne, 1996, 272. lpp.

Atsauces 

Muižas Rīgā
Dženifere Džeisone Lī

Dženifere Džeisone Lī, dzimusi Dženifere Lī Morrova (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Viņa sāka savu karjeru televīzijā 1970. gados. 1982. gadā debitēja kino ar Steisijas Hamiltones lomā filmā Fast Times at Ridgemont High. Vēlāk saņēma uzslavas par dalību filmās Miami Blues (1990), Last Exit to Brooklyn (1990), "Uguns spēks" (1991), "Meklēju vientuļu balto sievieti" (Single White Female, 1992) un "Īsie stāsti" (Short Cuts, 1993).

Aktrise tika nominēta Zelta globusa balvai par Dorotijas Pārkeres lomu filmā Ms. Parker and the Vicious Circle (1994). Džeisone Lī spēlēja lomu viņas mātes, scenāristes Barbaras Tērneres, sarakstītā filmā Georgia (1995). 2001. gadā viņa palīdzēja sarakstīt un režisēt Alanam Kamingam filmu The Anniversary Party. 2002. gadā Lī piedalījās krimināldrāmā "Ceļš uz pekli". 2007. gadā aktrise spēlēja lomu ģimenes drāmā "Margo kāzās" (Margot at the Wedding). Viņai tika piešķirta Džilas Praisas-Grejas loma kanāla Showtime seriālā Weeds. 2015. gadā viņa saņēma atzinību par Lizas lomu animācijas filmā Anomalisa un par Deizijas Domergas lomu Kventina Tarantīno filmā "Pretīgais 8nieks", par ko viņa tika nominēta Zelta globusam un Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Kopš 2017. gada Džeisone Lī spēlējusi vienu no galvenajām lomām Netflix seriālā Atypical.

Par darbu uz teātra skatuves viņa tika nominēta Drama Desk balvai par Beverlijas Mosas lomā Maika Lī iestudējumā Abigail's Party. Džeisone Lī debitēja Brodvejā 1998. gadā, aizvietojot kādu citu aktrisi Sallijas Boulzas lomā mūziklā Cabaret.

Bērnība 
Lī ir dzimusi Holivudā, Kalifornijas štatā. Viņas tēvs, Viks Morrovs (dzimis Viktors Morozovs), bija aktieris, un viņas māte, Barbara Tērnere, bija scenāriste. Vecāki šķīrās, kad Džeisonei Lī bija divi gadi. Pēc dzimšanas viņai tika dots vārds Dženifere Lī Morrova. Uzvārdu viņa mainīja savas aktrises karjeras sākumā, pieņemot otro vārdu Džeisone, godinot aktieri Džeisonu Robardu, Lī ģimenes draugu. Džeisones Lī vecāki bija ebreji, un viņu ģimenes bija no Krievijas un Austrijas.

Lī ir vidējais bērns starp trim māsām. Vecākā māsa, Kerija Anna Morrova, tehniskā padomdevēja savas mātes filmā Georgia, nomira 2017. gadā. Džeisonei Lī ir arī pusmāsa, Mina Badija (dzimusi Badiji - viņas mātes otrā laulība). Badija tēlojusi kopā ar Lī filmā The Anniversary Party. Filmu režisors Reza Badiji kļuva par Džeisones Lī patēvu pēc tam, kad apprecējās ar Lī māti.

Ārējās saites 

1962. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Aija Tērauda

Aija Tērauda ir latviešu aktrise, modele un producente, kas dzīvo Losandželosā, Kalifornijā, filmējusies vairākās Holivudas filmās.

Biogrāfija 
Aija Tērauda ir dzimusi Rīgā, Latvijā. Viņa runā tekoši latviešu, krievu un angļu valodās, kā arī runā itāļu un somu valodās, jo dzīvoja un strādāja šajās valstīs. Studējusi aktiermākslu Ņujorkā, ASV. Ņujorkā viņa ieguva bakalaura grādu ekonomikā un starptautiskajos pētījumos City College of New York (2006 BA). Viņa arī studēja prestižajā Kolumbijas Universitātē SIPA nodaļā .

Karjera
Aija Tērauda sāka savu modeles karjeru 16 gadu vecumā Rīgā, Zandas Krancmanes modeļu skolā. Viņa strādāja modeļu aģentūrā Natalie Rīgā, IMM modeļu aģentūrā Milānā, Itālijā un  ID modeļu aģentūrā Ņujorkā, ASV. Aija Tērauda ir bijusi uz daudziem Latvijas žurnālu vākiem: Lilit, Santa, Pastaiga, Ieva, Ljublju, Una, kā arī uz Ņujorkas, ASV žurnālu vākiem Talent in Motion (novemberis 2011) un Millennium Magazine (marts 2012).
Aija Tērauda ir viena no tām latvietēm, kurai izdevies iekarot Holivudu - Tēraudas kontā ir lomas tādās pazīstamās filmās kā "Zirnekļcilvēks 3", "Amerikāņu gangsteri", "Izstarot gaismu", kā arī daudzos citos kino un televīzijas projektos. Viņa ir redzama amerikāņu režisora Stīvena Soderberga seriāla "Nikerbokera slimnīca" (The Knick) pirmajā sērijā, kas īpaši iepriecinājusi Latvijas kino mīļotājus, jo tur ir dzirdama latviešu valoda.

Filmogrāfija

Privātā dzīve 
2013. gada Decembra vidū Aija Tērauda apprecējās ar amerikāņu filmu producentu, rakstnieku un režisoru Dereku Estlinu Pērvisu, viņi sarakstījušies Losandželosā. Aijai un Derekam ir viens dēls — Dorians Emersons Pērviss (2014).
Aijai Tēraudai iepriekš bija ilgstošas attiecības ar latviešu hokejistu Kārli Skrastiņu. Tāpat viņai bijušas attiecības ar volejbolistu Aleksandru Samoilovu, iepriekš bijusi arī viena laulība.

Atsauces

Ārējās saites 
 Aijas Tēraudas mājaslapa

 
 

Latviešu teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Latvijas kinoaktieri
Latvijas fotomodeļi
ASV latvieši
Tirenns

Anrī de la Tūrs d'Overņs, vikonts de Tirenns (, dzimis , miris ) bija Francijas maršals no 1643. gada un ģenerālmaršals (maréchal général des camps et armées du roi) no 1660. gada karaļu Luija XIII un Luija XIV laikā.

Dienestā no 1625. gada. Karoja Francijas pusē Trīsdesmitgadu karā (1618–48), Frondā (karaļa Luija XIV pusē, 1635–59), franču-spāņu karā (1635–59), Devolūcijas karā (1667–68). Kritis franču–nīderlandiešu kara (1672–78) laikā.

Ārējās saites 

1611. gadā dzimušie
1675. gadā mirušie
Francijas vēsture
Francijas cilvēki
Lāčplēsis (Birzgales pagasts)

Lāčplēsis ir ciems Ogres novada Birzgales pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 11 km no pagasta centra Birzgales, 43 km no novada centra Ogres un 82 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V978 (Gobas stacija–Lāčplēša stacija). Apdzīvotajā vietā atrodas dzelzceļa līnijas Jelgava—Krustpils stacija Lāčplēsis (dzelzceļa līniojā pārtraukta pasažieru satiksme).

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Vladislavs Locis

Vladislavs Locis (dzimis , miris ), arī Vladislavs Locis-Vaideāns, bija latviešu grāmatizdevējs un rakstnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis zemnieku ģimenē. 1925. gadā pabeidza mācības Pilcenes 1. pakāpes pamatskolā, 1927. gadā — Dricānu sešklasīgajā pamatskolā. Mācījās Aglonas ģimnāzijā, Latgales Tautas augstskolā žurnālistiku un tautsaimniecību.

1931. gadā sācis publicēties periodikas izdevumos. Laika gaitā sakrājis materiālu par savas dzimtas koku, vēlējies uzrakstīt romānu triloģiju "Myuža dīnas". Sacerējis pirmo daļu "Brōļi", 1939. gadā Locis kopā ar Jāni Cibuļski nodibināja izdevniecību Daugavpilī, kur tad arī izdevis savu romānu. Izdevniecība iekārtota Alejas ielā 3 Loča dzīvoklī. Līdz 1944. gadam izdotas 30 grāmatas.

Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, strādāja par naktssargu kāda veikala reklāmas uzņēmumā. 1947. gadā atjaunoja izdevniecības darbību, izdodot vairāk nekā 130 grāmatu. 1949. gadā kļuva par Andriva Jūrdža fonda vadītāju. Vācijā

Miris 1984. gadā Minhenē. Apbedīts Vesterfrīdhofas kapos, pārapbedīts 1992. gada 21. oktobrī Dricānu pagasta Pilcenes kapos.

Atsauces 

1912. gadā dzimušie
1984. gadā mirušie
Latvijas izdevēji
Latviešu rakstnieki
Trimdas latvieši
Vladislava Lōča izdevniecības darbinieki
Latgaliski rakstošie
Rēzeknes novadā dzimušie
Kārlis Egle

Kārlis Egle (dzimis , miris ) bija latviešu bibliogrāfs, literatūrvēsturnieks un tulkotājs.

Biogrāfija 
Dzimis lauku saimnieka ģimenē. No 1897. gada mācījies pie mātesbrāļa, skolotāja Jāņa Zībiņa, tad Vietalvas Odzienas, Ziemera Kaktiņu pagastskolās un Šļukuma Neibeizera ministrijas skolā. Vēlējies iestāties Viļņas karaskolā, tomēr vēlāk šo ideju atmetis un kļuvis par skolotāju.

1914. gadā tika iesaukts Krievijas armijā, dienējis Galīcijā, kur tika ievainots, ārstējies Kijevā. Pēc atgriešanās Latvijā strādājis par skolotāju, 1918. gadā strādājis Krievijas Zinātņu akadēmijas bibliotēkā par bibliotekāru. No 1919. līdz 1922. gadam dienējis Latvijas armijā.

1925. gadā kļuva par Misiņa bibliotēkas vadītāju (amatā līdz 1952. gadam), pēc tam līdz 1966. gadam bija tās galvenais bibliogrāfs.

No 1957. gada bija Latvijas Rakstnieku savienības biedrs. 1945. gadā saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā kultūras darbinieka goda nosaukumu.

Apbedīts Vidus kapos, Vecpiebalgā.

Viņa vārdā nosaukta iela Rīgā un Berģos.

Atsauces 

1887. gadā dzimušie
1974. gadā mirušie
Latvijas literatūrzinātnieki
Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki
Graužupes

Graužupes ir ciems Ogres novada Rembates pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos gar autoceļu A6 pie Graužupītes ietekas Daugavā un Lielvārdes pilsētas robežas  no pagasta centra Rembates,  no novada centra Ogres un 51 km no Rīgas.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Ivans Ohļabiņins

Kņazs Ivans Ohļabiņins (; dzimšanas gads nezināms, miris pēc 1576. gada) bija Krievijas caristes valsts un militārs darbinieks, bajāra dēls, vēlāk vojevoda cara Ivana IV laikā. Piedalījies Livonijas karā Latvijas teritorijā. 1558. gadā Andreja Kurbska vadībā kā priekšējā pulka galva piedalījās Narvas ieņemšanā. 1560. gadā piedalījās Viljandi pils ieņemšanā, pēc tam Cēsu aplenkumā. 

Kritis lietuviešu gūstā Čašņiku kaujas laikā 1564. gada janvārī, 1566. gadā atbrīvots. Dienēja Kalugā, Veļikije Lukos, Tulā, Tarusā. 1572. gadā atkal karoja Livonijā. Pēc tam dienēja Pronskā.

Livonijas karš
Krievijas cilvēki
Cilvēki ar nezināmu dzimšanas datumu
Greiškāni

Greiškāni (kļūdaini Griškāni) ir ciems Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 3,2 km no pagasta centra Sprūževas, 10,7 km no novada centra Rēzeknes un 248,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu A12 (E22) un P54 krustojumā, Rēzeknes upes krastos.

Iedzīvotāju skaits

Transports 
Cauri Greiškāniem kursē vairāki starppilsētu autobusi, ka arī "Rēzeknes satiksmes" 71. maršruta autobuss, kas pietur visās trijās sabiedriskā transporta pieturvietās ciemā: "Greiškāni" (uz autoceļa P54), "Veikals" (pie autoceļu A12 un P54 krustojuma) un "Taudejāņi" (pie pagrieziena uz V550).

Atsauces
Elizabete Zagorska

Elizabete Zagorska (dzimusi ) ir latviešu dziedātāja, kas sadarbojas ar vairākiem latviešu mūziķiem un producentiem. Piedalījusies arī Eirovīzijas nacionālajā atlasē ar dziesmu "You Are a Star", tās vārdu autors ir Kārlis Streips. Karjeras laikā piedalījusies dažādos mūziklos un televīzijas šovos.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

1980. gadā dzimušie
Latviešu dziedātāji
Sliede

Sliede ir īpaša šķērsprofila tērauda sija, pa ko rit vilcienu, tramvaju, vagonešu, celtņu riteņi. Sliede virza ritošo sastāvu un uzņem no tā slodzi, ko caur sliežu stiprinājumiem nodod zemākiem elementiem. Sliedes kalpo signālstrāvas un vilces sproststrāvas vadīšanai. Sliedēm jābūt izturīgām (ar lielu inerces momentu un pretestības momentu, lai lieces un vērpes spriegumi tajās nepārsniegtu pieļaujamos) un stabilām, jānodrošina vilcienu kustības drošība un pieļaujamie vilcienu kustības ātrumi. Sliedēm jākalpo iespējami ilgi un jāmaksā pietiekami lēti. Izturīgas sliedes nozīmē, ka tām jābūt pietiekami smagām, stingrām, stigrām, materiālam nesaplacināmam, neplūstošam, nedilstošam un pietiekami cietam. Sliedēm jābūt līdzenām, pietiekami raupjām un gludām. Izvirzītās prasības nozīmē piemērotu sliedes šķērsprofila izvēli, ķīmisko sastāvu un izgatavošanas tehnoloģijas ievērošanu.

Sliežu profilu tipus, to izgatavošanas tehnoloģiju un pieņemšanu standartizē pēc to metriskās masas. Jaunbūvējamos un rekonstruējamos sliežu ceļos pārsvarā izmanto 60E1, R65 un retākos gadījumos R50 tipa sliedes uz mazāk svarīgiem ceļiem. Skaitlis sliedes tipa apzīmējumā nozīmē noapaļotu līdz veseliem kilogramiem sliedes metrisko masu. Sliežu unifikācija un standartizācija nozīmē arī to stiprinājumu standartizāciju atbilstoši sliedes profilam.

Sliežu galviņas virsējo slāni nodilumizturības palielināšanai termiski rūda – strauji atdzesē. Tilpumnerūdītas sliedes no jauna praktiski neizmanto.

Sliežu attēlu galerija

Rievsliede
Rievsliede ietver monolītu sliedes galvas un pretsliedes profilu, kas ievērojami samazina riteņa nobraukšanas no sliedēm varbūtību, ja ir sapuvuši gulšņi, nolietoti sliežu stiprinājumi, kā arī līknēs ar sevišķi mazu rādiusu. Rievsliede vienlaicīgi izpilda pretsliedes funkciju. Tāpat uz autoceļa brauktuves un tehnoloģiskās pārbrauktuves rievsliedes veido kārtību savas mazelentības  un funkcionalitātes dēļ. Tāpēc tās var izmantot sliežu ielu transportam (pārsvarā tas ir tramvajs) un ostu teritorijās, kur notiek intensīva kraušana, kurā piedalās dzelzceļa infrastruktūra. Var būt arī rievsliežu pārmijas iepriekšminēto iemeslu dēļ. Tramvaja rievsliedes rieva ir šaurāka par tā paša sliežu platuma dzelzceļa ritošā sastāva rievsliedi.

Pretsliede

Pretsliede kopā ar braucamo sliedi ("parastā" sliede), nodrošinot stingri noteiktu riteņa braukšanas trajektoriju. Bez pretsliedēm nebūtu iespējama pārmiju ekspluatācija ar krusteni, kuram ir nekustīgs serdenis. Pretsliedes stiprina pie ceļa sliedēm izmantojot sliežu stiprinājumus. Tās lielākoties izmanto pārmiju pārvedās, pārbrauktuvēs, gājēju pārejās, līknēs ar mazu rādiusu u.c. Pēdējā laikā pārbrauktuvēs pretsliežu vietā izmanto gumijas, kas nodrošina labu sliežu  elektrisko izolāciju no virsbūves materiālem.

.

Atsauces

Skatīt arī 
 Sliežu platums

Dzelzceļa infrastruktūra
Dzelzceļa transports
Dzelzceļš
Tramvajs
Intelsat 30

Intelsat 30 (IS-30) ir Intelsat sakaru pavadonis, kas paredzēts sakaru nodrošināšanai Latīņamerikā. Ģeostacionārā orbītā palaists 2014. gada oktobrī. 

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums SSL. Tam uzstādīti 10 C joslas un 72 Ku joslas raidītāji. Ku joslas derīgā krava (DLA-1) nodrošina Direct-to-Home pakalpojumus.

Intelsat 30 tika palaists  21:43 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti Ariane 5ECA kopā ar Argentīnas sakaru pavadoni ARSAT-1.

Intelsat 30 izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 95° rietumu garuma, līdzās Galaxy 3C.

Atsauces

Ārējās saites 
 Intelsat 30 pārklājuma karte Intelsat
 Intelsat 30/DLA-1 and Intelsat 31/DLA-2 SSL
 Intelsat 30, 31 / DLA 1, 2 Gunter Dirk Krebs

30
Nīzere

Nīzere ir ciems Bauskas novada Stelpes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie autoceļa P92  no pagasta centra Stelpes,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Nīzeres (Neu-Sorgen) muižas centru.

Atsauces
Rebeka Ibrahima

Rebeka Salsabila Ibrahima (dzimusi Rebeka Koha  Ventspilī) ir latviešu svarcēlāja. 2017. gada un 2018. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja un 2018. un 2019. gada Eiropas čempione svara kategorijā līdz 58 kilogramiem. Pēc pārtraukuma karjerā tiek plānots, ka sportiste 2022. gadā atgriezīsies sacensību apritē, pārstāvot vīra dzimteni Kataru.

Karjera 
Sākotnēji svarcelšanā trenējusies pie Ulvja Bērzona, pēdējais treneris bija Eduards Andruškēvičs.

Ir guvusi panākumus jauniešu un junioru vecumā, R. Koha ir Eiropas čempione jauniešu un U-20 vecuma grupā. 2014. gada Pasaules U-20 čempionātā izcīnījusi 3. vietu, 2014. gada vasaras jaunatnes olimpiskajās spēlēs svara kategorija līdz 48 kg izcīnīja 3. vietu.

Kopš 2014. gada startē pieaugušo sacensībās. 2015. gada Pasaules čempionātā ieguva 10. vietu. Tikai 17 gadu vecumā 2016. gada Eiropas čempionātā pieaugušajiem izcīnīja 3. vietu svara kategorijā līdz 53 kg ar jaunu Latvijas rekordu, kas bija tobrīd augstākais sasniegums Latvijas sieviešu svarcelšanas vēsturē. Piedalījusies 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kurās savā svara kategorijā līdz 58 kg izcīnījusi 4. vietu, par 2 kg atpaliekot no bronzas medaļas ieguvējas. 2017. gada Eiropas čempionātā izcīnījusi sudraba medaļu, bet tā paša gada Pasaules čempionātā Anahaimā — bronzas medaļu, kā arī kļuvusi par uzvarētāju Pasaules junioru čempionātā.

2018. gadā, tikai 19 gadu vecumā, R. Ibrahima kļuva par Eiropas čempioni pieaugušajiem, Bukarestē pārliecinoši uzvarot gan summā, gan atsevišķos veidos. Tāpat kļuva par uzvarētāju Pasaules čempionātā junioriem, kas jūlijā notika Taškentā. Rudenī ceturto gadu pēc kārtas (un pēdējo reizi, jo sasniegs pieaugušo vecumu) kļuva par Eiropas junioru čempioni. 2018. gada Pasaules čempionātā pieaugušajiem, kas notika Turkmenistānas galvaspilsētā Ašgabatā otro reizi pēc kārtas kļuva par bronzas medaļas ieguvēju. Šajās sacensībās viņa summā pacēla 227 kilogramus, kas ir sportistes personiskais rekords, kā arī pasaules rekords junioriem.

2019. gadā R. Ibrahima otro reizi pēc kārtas triumfēja Eiropas čempionātā pieaugušajiem, divcīņas summā paceļot 221 kg, kaut gan pirms sacensībām viņas uzstādītais mērķis bija 225 kg.

2020. gada 5. augustā, 22 gadu vecumā, paziņoja par karjeras beigām.

2022. gada rudenī, vairākus mēnešus pēc bērna piedzimšanas, tika izplatīta informācija, ka sportiste atgriezīsies sacensību apritē, pārstāvot Kataru, kas ir viņas vīra dzimtene.

Sasniegumi

Privātā dzīve 
2020. gada maijā tika izplatīta informācija, ka sportiste ir saderinājusies ar vieglatlētu Moazu Mohamedu Ibrahimu no Kataras, ar kuru vēlāk apprecējās. Jūlijā tika publicēta ziņa, ka Ibrahima ir pievērsusies islāmam. 2022. gada vasarā ģimenē piedzima meita.

Atsauces

Ārējās saites 

 Rezultāti 
 LOV profils
 Ventspils OC profils

1998. gadā dzimušie
Ventspilī dzimušie
Latvijas svarcēlāji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Musulmaņi
Gaisma (Bārbeles pagasts)

Gaisma ir ciems Bauskas novada Bārbeles pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā starp autoceļu P89 un Milupīti  no pagasta centra Bārbeles,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Bārbeles muižas (Barbern) centra, izaugusi padomju gados kā kolhoza «Gaisma» ciemats.

Atsauces
1. tramvaju maršruts (Liepāja)

1. tramvaju maršruts ir Liepājas sabiedriskā transporta tramvaju maršruts, kas kursē no Brīvības ielas Jaunliepājā līdz Mirdzas Ķempes ielai Ezerkrasta apkaimē. Tas ir vienīgais Liepājas tramvaja maršruts.

1. tramvaju maršruta kopējais garums ir 14,8 km. Virziena Brīvības iela—Mirdzas Ķempes iela kopējais garums ir 7,4 km, tāpat arī virziena Mirdzas Ķempes iela—Brīvības iela kopējais garums ir 7,4 km.

Darbdienās pa 1. tramvaju maršrutu kursē 10 tramvaji, kuri pavisam veic 138 reisus, bet brīvdienās — 8 tramvaji, kuri pavisam veic 116 reisus. Vidējais intervāls starp tramvajiem darbdienās ir 6 līdz 7 minūtes, bet brīvdienās — 7 līdz 8 minūtes.

1. tramvaju maršrutu apkalpo SIA "Liepājas tramvajs" tramvaju depo. Maršrutā kursē gan vienvagona tramvaji, gan 1 - 8 jaunie zemās grīdas tramvaja vagoni (no Nr. 250 līdz Nr. 259).

COVID-19 pandēmijas laikā ieviestajā komandantstundā pēdējie tramvaju reisi pirms komandantstundas iestāšanās virzienā no Brīvības ielas galapunkta kursēja pa maršrutu Brīvības iela—Stacija—Depo, bet komandantstundas laikā tramvaji nekursēja. Attiecīgi saīsinātie tramvaja reisi nākamajā rītā kursēja maršrutā Depo - 5. vidusskola - Mirdzas Ķempes iela. Daži tramvaja reisi neveica reisu no Depo uz Brīvības ielas galapunkta maršruta loku, jo tramvaji iepriekšējā vakarā bija iebraukuši atmuguriskā virzienā.

2021. gada 18. februārī uzsākti jauno tramvaju testa braucieni.

2021. gada 18. martā plkst. 6:11 (3. tūre) no "Brīvības ielas" galapunkta tika uzsākts pirmais zemās grīdas tramvaja reiss Nr. 252.

Maršruts 
Virzienā Brīvības iela—Mirdzas Ķempes iela tramvajs brauc pa šādām ielām: Brīvības iela, Dzelzceļnieku iela, Rīgas iela, Tramvaju tilts, Lielā iela, Krišjāņa Valdemāra iela, Klaipēdas iela, Tukuma iela, Ventas iela un Mirdzas Ķempes iela.

Virzienā Mirdzas Ķempes iela—Brīvības iela tramvajs brauc pa šādām ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ventas iela, Tukuma iela, Klaipēdas iela, Krišjāņa Valdemāra iela, Lielā iela, Tramvaja tilts, Rīgas iela, Dzelzceļnieku iela un Brīvības iela.

Pieturvietas 
1. tramvaju maršrutā pavisam kopā ir 36 pieturas (kopā ar galapunktiem). Virzienā Brīvības iela—Mirdzas Ķempes iela ir 18 pieturas, tāpat arī virzienā Mirdzas Ķempes iela—Brīvības iela ir 18 pieturas.

Agrākie pieturu nosaukumi 
 Pasta iela, Jāņa iela (no 2015. gada — Koncertzāle);
 12. vidusskola virzienā uz Brīvības ielu (no 2019. gada vasaras - Jūrmalas iela).

Maršruts ar mainītu virzienu 
Virzienā Mirdzas Ķempes iela—Depo (Rīgas ielā) tramvaji brauc pa šādām ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ventas iela, Tukuma iela, Klaipēdas iela, Krišjāņa Valdemāra iela, Lielā iela, Tramvaju tilts, Rīgas iela.

Maršruts ar mainītu virzienu pieturvietas 

Virzienā Mirdzas Ķempes iela—Depo (Rīgas ielā) ir 15 pieturas.

Virzienā no Rīgas ielas depo uz Brīvības ielas galapunktu tramvaji veic maršrutu bez pasažieru uzņemšanas. No Brīvības ielas uz Mirdzas Ķempes ielas galapunktu maršrutu veic pēc standarta.

Atsauces 

1
Londonas Tūkstošgades tilts

Londonas Tūkstošgades tilts () ir gājēju piekartilts Londonā, Lielbritānijā, kas šķērso Temzas upi. Tas savieno Svētā Pāvila katedrāli Temzas ziemeļu krastā ar Teita Modernās mākslas galeriju upes dienvidu krastā.

Tilts balstās uz trim balstiem, tā kopējais garums ir 325 metri, bet platums ir četri metri. Tilta konstrukcijas ir izgatavotas no alumīnija.

Tilta projektēšana ilga vairāk nekā divus gadus, bet celtniecība ilga vairāk kā vienu gadu. Tilta kopējās izmaksas ir £ 18,2 miljoni, kas ir par £ 2,2 miljoniem vairāk nekā bija sākumā plānots.

Šis ir pirmais pār Temzu Londonā uzceltais tilts kopš Tauera tilta izbūves 1894. gadā. Tilts tika atklāts 2000. gada 10. jūnijā un atklāšanas ceremonijā piedalījās Lielbritānijas karaliene Elizabete II. Tilta šūpošanās dēļ to pēc trīs dienām slēdza. Tas atkārtoti tika atvērts 2002. gada februārī. Šis ir viens no projektiem, ko pasūtīja Lielbritānijas premjerministra Tonija Blēra valdība, atzīmējot tūkstošgades miju.

Celtnes un būves Londonā
Tilti Apvienotajā Karalistē
Piekartilti
Toms Makārtijs

Tomass Džozefs "Toms" Makārtijs (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un aktieris, kas atveidojis nelielas lomas filmās "Iepazīsties, mani vecāki", "Arlabunakti un visu labu" (Good Night, and Good Luck) un citās, kā arī televīzijas seriālos "Noklausīšanās" (The Wire), Boston Public un "Likums un kārtība".

Makārtijs saņēmis pozitīvas kritiķu atsauksmes par paša sarakstītajām un režisētajām filmām The Station Agent (2003), The Visitor (2007), Win Win (2011). Toms Makārtijs kopā ar Bobu Pītersonu un Pītu Dokteru ir scenārija līdzautors datoranimācijas filmai "Augšup" (2009), par ko viņi tika nominēti Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs". Makārtijs ir scenārija autors filmai Million Dollar Arm (2014).

Par darbu pie filmas "Uzmanības centrā" (2015), kas tika izvirzīta Amerikas Kinoakadēmijas balvai sešās nominācijās, Makārtijs bija nominēts divās no tām — kā labākais režisors un par labāko oriģinālscenāriju (kopā ar Džošu Singeru), no kurām tika iegūta balva par labāko oriģinālo scenāriju. Makārtijs divas reizes saņēmis BAFTA kino balvu — par filmu The Station Agent un "Uzmanības centrā" scenārijiem.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1966. gadā dzimušie
Amerikāņu kinorežisori
ASV scenāristi
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji scenāristi
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Autobusu satiksme Liepājā

Autobusu satiksme Liepājā ir viens no sabiedriskā transporta veidiem Liepājā un tās tuvākajā apkārtnē.

Vēsture 
1937. gadā Liepājas pilsētā uzsākta autobusu satiksme.

2014. gada martā Liepājas pilsētas ielās parādījās četrpadsmit "Mercedes-Benz" mazas ietilpības autobusi, savukārt 2015. gada maijā parādījās četrdesmit trīs jauni "Solaris" autobusi.

Autobusu sastāvi 
2014. gadā sākās jaunu lielas un mazas ietilpības autobusu iepirkums. Kopā tika iegādāti piecdesmit septiņi jauni autobusi - četrpadsmit mazas ietilpības "Mercedes-Benz" autobusi un četrdesmit trīs lielas ietilpības "Solaris" autobusi.

Šobrīd "Liepājas autobusu parks" rīcībā ir 57 "Mercedes-Benz" Sprinter 513, 43 "Solaris Urbino 12" un 8 "Volvo" 8700LE autobusi.

Autobusu parki 
Liepājas autobusu parku apkalpo viens autobusu parks, kurš atrodas Tosmarē.

1. autobusu parks 
 Adrese: Cukura iela 8/16, Liepāja (Tosmare)
 Apkalpo maršrutus: 1, 1A, 1S, 2S, 3, 4, 4S, 6, 6A, 7, 8, 9, 9A, 10, 10A, 11, 11A, 12, 12A, 12B, 22, 22S, 23, 25, 100

Autobusu maršruti

Slēgtie maršruti

Apmaksa par braucienu 
No 2015. gada 1. jūnija braukšanas biļetes cena pērkot iepriekšpārdošanā ir 0,70 € (10 talonu blokā — 0,66 €), bet pērkot pie vadītāja 0,80 €. Autobusā uzstādīti kompostieri, kas kompostrē uz biļetes mašīnas borta numuru, datumu un laiku. Savukārt ja biļete tiek pirkta pie vadītāja, tad pasažierim tiek izdota biļete-čeks, kuru nav jākompostrē.

Biļetes ir derīgas braukšanai visos Liepājas sabiedriskā transporta veidos.

Iespējams iegādāties arī dažādus abonementa braukšanas biļetes — dienas biļetes, nedēļas biļetes, darba dienu biļetes, brīvdienu biļetes, mēnešbiļetes un gada biļetes.

Sods par braukšanu bez biļetes līdz 30,00 €.

Ārējās saites 
 Liepājas autobusu parka oficiālā mājaslapa

Sabiedriskais transports Liepājā
Jūrmalas pilsētas daļas

Šajā uzskaitījumā apkopotas visas Jūrmalas pilsētas daļas. Jūrmalu veido 26 pilsētas daļas jeb apkaimes. Pati Jūrmala pilsētas tiesības ieguva 1959. gadā, kad tā tika atdalīta no Rīgas, kuras sastāvā tā bija kopš 1946. gada. Jūrmalas pilsētas sastāvā atrodas 3 kādreizējas Latvijas pilsētas, kurām bija pilsētas tiesības — Sloka (atsevišķa pilsēta no 1920. līdz 1946. gadam), Ķemeri (atsevišķa pilsēta no 1928. līdz 1959. gadam) un Rīgas Jūrmala (atsevišķa pilsēta no 1920. līdz 1946. gadam).

Uzskaitījums

Atsauces 

Jūrmala
Ar Latviju saistīti uzskaitījumi
Latvijas pilsētu daļas
Bītu paaudze

Bītu paaudze (, burtiski "sistā paaudze") bija autoru grupa, kuru literatūra raksturoja un ietekmēja amerikāņu kultūru pēc 2. pasaules kara. 

Vairums šo autoru darbu tika publicēti un kļuva slaveni 1950. gados. Galvenie bītu kultūras elementi ir tradicionālā stāstījuma noliegšana, garīgi meklējumi, Amerikas un Austrumu reliģiju izpēte, materiālisma noliegšana, filozofēšana par cilvēka dzīves jēgas un morāles tēmām, eksperimentēšana ar psihotropajām vielām, liberāli uzskati par seksualitāti un seksuāli brīva dzīvesveida praktizēšana.

Alena Ginsberga dzejolis "Kauciens" (1956), Viljama Berouza romāns "Kailās brokastis" (1959) un Džeka Keruaka romāns "Ceļā" (1957) ir vieni no Bītu paaudzes literatūras labāk zināmajiem piemēriem. Darbu "Kauciens" un "Kailās brokastis" saturs ierosināja tiesas prāvas, kas palīdzēja beigt cenzūru un liberalizēt publicēšanas brīvību ASV.

Atsauces

Ārējās saites 

Amerikāņu literatūra
Literatūras virzieni
Latvijas ciemi

Latvijā saskaņā ar "Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumu" ciems ir viens no trim apdzīvoto vietu veidiem (līdzās pilsētai un viensētai). Ciema statusu var piešķir un atcelt attiecīgā pašvaldība (novada dome), pamatojoties uz teritorijas plānojumu, kurā nosaka ciema robežas un pamato ciema izveides nepieciešamību. Ciema statusu var piešķirt tādai teritorijai, kurā ir (vai tiek plānota) koncentrēta apbūve, pastāvīgi dzīvo cilvēki un ir izveidota attiecīga infrastruktūra.

Ciemu klasifikācija 
Ciemu klasifikācijas veidi Latvijā:
 Lielciems — ir lauku apdzīvotā vieta ar kompaktu apbūvi visā teritorijā vai tās daļā un apvienojošu nosaukumu. Lielciemā ir attīstīta infrastruktūra (skola, pagasta padome, pasts, ārstniecības iestādes, veikali utt.) un vismaz 400 pastāvīgo iedzīvotāju. Ja ciemā ir tikai daži no minētajiem objektiem, iedzīvotāju skaitam jāpārsniedz 500; ja infrastruktūras objektu nav vispār, — 600. Šajā ciemu kategorijā parasti iekļaujas lielie pagastu centri un bijušie pilsētciemati, kur nereti atrodas starppagastu vai pat starprajonu iestādes un objekti, ka arī lielo pilsētu piepilsētas ciemi.
 Vidējciems — lauku apdzīvota vieta ar kompaktu vai daļēji kompaktu apbūvi un apvienojošu nosaukumu, ar 40 — 400 patstāvīgo iedzīvotāju, ja ciemā ir kādi infrastruktūras objekti, vai 100 — 600 iedzīvotāju, ka infrastruktūras objektu nav. Vidējciemi parasti ir bijuši vai pašreizējo pagasta un bijušo kopsaimniecību vai padomju saimniecību centri, nereti arī lielāku pilsētu piepilsētas ciemi.
 Mazciems — lauku apdzīvota vieta ar apvienojošu nosaukumu, kurā ir vismaz 3 kompakti izvietotas dzīvojamās mājas. Mazciemā iedzīvotāju skaits nav liels: ja infrastruktūras objektu nav, iedzīvotāju skaits var sniegties līdz 100; ja ir — līdz 40. Mazciemi ir visbiežāk sastopamais ciemu veids Latvijā.
 Skrajciems — vismaz triju izklaidus esošu viensētu kopa ar apvienojošu nosaukumu, skrajciemi visbiežāk veidojušies, sadalot vecsaimniecības un muižas, kā arī agrākajiem kompaktajiem ciemiem pārejot atstatu izvietotās viensētās. Dabā skrajciems vairākumā gadījumu neizskatās pēc ciema, tomēr nav pareizi to uzskatīt tikai par atsevišķām viensētām. Skrajciemi sevišķi bieži atrodami Latvijas austrumdaļā.
 Vasarnīcu ciems — lauku apdzīvotā vieta ar kompaktu apbūvi, galvenokārt sezonālu apdzīvotību un apvienojošu nosaukumu. Šie ciemi visbiežāk veidojušies no dārzkopības sabiedrībām un vasarnīcu kooperatīviem.
 Aprūpes ciems — lauku apdzīvotā vieta ar kompaktu vai daļēji kompaktu apbūvi un apvienojošu nosaukumu, kur lielākā daļa iedzīvotāju ir aprūpes iestādēs dzīvojošie un strādājošie.

Skatīt arī 
 Latvijas lielāko ciemu uzskaitījums
 Ciems (biezi apdzīvota vieta)

Atsauces
Cadel Evans Great Ocean Road Race

Cadel Evans Great Ocean Road Race ir ikgadējas viendienas šosejas riteņbraukšanas sacensības vīriešiem un sievietēm, kuras notiek Austrālijā. Sacensību starts un finišs ir Džīlongā un distance virzās gar ainavisko piekrastes Lielo okeāna ceļu. Pirmās sacensības notika 2015. gadā, kā atvadu sacensības Keidelam Evansam — Austrālijas vienīgajam Tour de France uzvarētājam un Pasaules čempionam grupas braucienā. 2017. gada sacensības pirmoreiz tika iekļautas UCI Pasaules tūres kalendārā.

2021. un 2022. gada sacensības tika atceltas globālās COVID-19 pandēmijas dēļ.

Rezultāti

Vīrieši

Sievietes

Atsauces

Ārējās saites 

 

Riteņbraukšanas sacensības Austrālijā
UCI Pasaules tūre
Cadel Evans Great Ocean Road Race
Roms Kalanta

Roms Kalanta (;  — ) bija deviņpadsmitgadīgs lietuviešu vidusskolnieks, kurš publiski pašaizdedzinājās Brīvības alejā Kauņā, protestējot pret Padomju režīmu Lietuvā. Kalantas nāve izsauca lielākos pēckara protestus Lietuvā un iedvesmoja līdzīgus protestētājus. 1972. gadā vien 13 cilvēki izdarīja pašnāvību aizdedzinoties.

Kalanta kļuva par Lietuvas pretošanās kustības simbolu 1970. un 1980. gados. 2000. gadā viņam pēc nāves piešķīra Vīša Krusta ordeni.

Atsauces

Ārējās saites 
 Pēc Kalantas brāļa atmiņām veidots raksts 

1953. gadā dzimušie
1972. gadā mirušie
Antikomunisms
Pašnāvnieki
Lietuvas cilvēki
Disidenti
Alītas apriņķī dzimušie
Aleksandrs Spunde

Aleksandrs Spunde (, dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes PSRS valsts darbinieks un ekonomists, Krievijas Tautas bankas (valsts centrālās bankas) galvenā komisāra funkciju izpildītājs 1918. gadā.

Dzīvesgājums 
Dzimis Cēsīs, galdnieka ģimenē. 1907. gadā Rīgā pabeidza tirdzniecības skolu, strādāja par grāmatu noliktavas pārzini. 1909. gadā iestājās LSD. 1913. gadā izsūtīts uz Jeņisejas guberņu. 1917. gadā kļuva par Urālu padomes un KSDSP Urālu komitejas biedru, kā arī tika ievēlēts Krievijas Satversmes sapulcē. Vēlāk darbojās kā komunistiskās partijas funkcionārs (Čeļabinskā, Omskā, Krasnojarskā, Vjatkā un citur). Veica arī saimnieciskus pienākumus, lielākoties banku sfērā, tai skaitā no 1922. līdz 1923. gadam bija Valsts bankas Ukrainas nodaļas pārvaldnieks. No 1931. gada - pensijā, 1938. gadā izslēgts no partijas, 1956. gadā - atjaunots.

Ārējās saites 
Par Aleksandru Spundi 
Par Aleksandru Spundi 
Atmiņas par Spundi 

1892. gadā dzimušie
1962. gadā mirušie
Cēsīs dzimušie
Krievijas latvieši
Intelsat 14

Intelsat 14 (IS-14) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma Intelsat sakaru pavadonis, kas palaists 2009. gada novembrī. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Amerikā, Eiropā un Āfrikā.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums Space Systems/Loral uz platformas LS-1300 bāzes. Tam ir 22 Ku-joslas un 40 C-joslas raidītāji. Bez tam kosmiskajā aparātā uzstādīta ASV Aizsardzības departamenta eksperimentāla aparatūra, lai izmēģinātu IP maršrutēšanas tehnoloģiju kosmosā Internet Routing in Space jeb IRIS.

Intelsat 14 tika palaists  06:55:00 UTC ar nesējraķeti Atlas V/431 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas. Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem.

Intelsat 14 izvietots punktā 45° rietumu garuma (315° A), kur nomainīja resursus iztērējušo pavadoni Intelsat 1R.

Atsauces

Ārējās saites 
 Intelsat 14 Space Systems/Loral 
 Intelsat 14 at 315º E Intelsat 
 Intelsat 14 Gunter's Space Page, 

14
Lielie Garanči

Lielie Garanči (arī Lelie Garanči) ir ciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 5,4 km no pagasta centra Ozolmuižas, 4,3 km no novada centra Rēzeknes un 244,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Rēzeknes rietumu pievārtē, netālu no vietējā autoceļa V580 (Rēzekne—Ciskādi—Ružina).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

Atsauces
Latvijas Arheologu biedrība

Latvijas Arheologu biedrība ir sabiedriska organizācija, kas savās rindās apvieno vairāk kā 60 profesionālus arheologus, ar arheoloģiju saistītus speciālistus, studentus un šis nozares interesentus, pārstāvot visas institūcijas, kurās Latvijā strādā arheologi.

Biedrība tika izveidota 1994. gada 21. janvārī. Toreiz tās pirmais priekšsēdētājs Jānis Graudonis atzīmēja, ka "biedrībai draudzīgā saimē jāapvieno visi šie savdabīgo, ar tautas izdzīvošanu cieši saistītās zinātņu nozares interesenti, tie, kas ar lielu pašatdevi un milzīgu pacietību strādā latviešu tautas kultūras un tālās pagātnes likteņu izpētē. Visi - bez titulu, zinātnisko grādu, amatu un darba vietu izšķirības."

Viens no lielākajiem biedrības veikumiem 1990. gados bija 1996. gadā veiksmīgi organizētais otrais Eiropas Arheologu asociācijas (EAA) kongress Rīgā.

Biedrība pēc vairāku gadu darbības pārtraukuma tika atjaunota 2009. gada 10. maijā.

Biedrības logo ir pūcessakta — viens no spilgtākajiem Latvijas arheoloģisko senlietu veidiem.

Latvijas Arheologu biedrība organizē dažādas lekcijas un priekšlasījumus.

Latvijas Arheologu biedrības paspārnē organizēti vairāki Latvijas arheoloģijai nozīmīgi projekti. Tajā skaitā biedrība organizē apkopojoša rakstu krājuma "Arheologu pētījumi Latvijā" izdošanu, turpinot kopš 1959. gada iedibināto tradīciju ik pa diviem gadiem publicēt referatīvu informāciju par notikušajiem arheoloģiskajiem lauka pētījumiem Latvijā. 2014. gadā ar biedrības atbalstu tika izdots jau trešais šāds rakstu krājums, bet 2016. gadā - ceturtais.

Tās pirmais priekšsēdētājs kopš biedrības atjaunošanas bija dr. Juris Urtāns, no 2015. līdz 2021. gadam — Jānis Asaris. Kopš 2021. gada biedrības valdes priekšsēdētājs ir arheologs Mārcis Kalniņš.

Gada arheoloģiskais piemineklis 
Kopš 2014. gada biedrība izsludina gada arheoloģisko pieminekli:
 2014 — Veckuldīgas pilskalns;
 2015 — Riņņukalna apmetne;
 2016 — Grobiņas arheoloģisko senvietu komplekss;
 2017 — Mežotnes pilskalns ar senpilsētu.
 2018 - Raunas Tanīskalns - pilskalns
 2019 - Atašienes pilskalns
 2020 - Āraišu ezerpils
 2021 - Aizkraukles pilskalns

Ārējās saites 
 

Sabiedriskās organizācijas
Latvijas organizācijas
Kapiņi (Aglonas pagasts)

Kapiņi ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 35 km no novada centra Preiļiem, 8 km no pagasta centra Aglonas un 241 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60, Bieržgaļa ezera krastā. Kapiņos atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Kapiņu senkapi.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

No Kapiņiem nāk dziesminieks Valdis Atāls.

Atsauces 

Preiļu novada ciemi
Jaunviļāni

Jaunviļāni ir ciems Viļānu novada Viļānu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā uz ziemeļiem no Viļānu pilsētas, 2,4 km no pagasta un novada centra Viļāniem un 215,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu A12 (Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova)), P58 (Viļāni—Preiļi—Špoģi), V561 (Gaigalava—Viļāni) un V596 (Viļāni—Pilskalns—Nagļi) krustojumā, Maltas upes krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Rēzeknes rajonā.

Atsauces
Rudžero Leonkavallo

Rudžero Leonkavallo (, dzimis , miris ) bija itāliešu komponists un libretists. Mūsdienās pazīstamākais darbs ir 1892. gadā pirmizrādi piedzīvojušā opera "Pajaci".

Dzimis Neapolē tiesneša ģimenē. Jaunību pavadīja Montalto Ufugo, Kalabrijā. Studēja Neapoles konservatorijā un literatūru Boloņas Universitātē. No 1879. līdz 1882. gadam strādāja par klavierskolotāju Ēģiptē hedīva galmā, vēlāk pārceļoties uz Parīzi, kur darbojās kā pianists un komponists. 1886. gadā pārcēlās uz Milānu, kur strādāja kā operu komponists un libretists. 1892. gadā Milānā tika atskaņota opera "Pajaci", kas uzreiz guva panākumus. Lai arī vēlākajos gados Leonkavallo radīja vēl vairākas operas un operetes, neviena no tām nespēja atkārtot "Pajaci" panākumus, un mūsdienās tās tiek atskaņotas reti. Kā libretists Leonkavallo pazīstams arī kā Džakomo Pučīni operas "Manona Lesko" libreta autors.

Ārējās saites 

 Leonkavallo notis IMSLP

1857. gadā dzimušie
1919. gadā mirušie
Kampānijā dzimušie
Operu komponisti
Itāliešu komponisti
Astašova

Astašova ir ciems Dagdas novada Andrupenes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 10,4 km no pagasta centra Andrupenes, 11,4 km no novada centra Dagdas un 257,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P60 (Dagda—Aglona), Dzeguzes upes krastā, ziemeļos no Astašovas purva.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Atsauces
Jānis Grīziņš

Jānis Grīziņš (dzimis , miris, iespējams, ), īstajā vārdā Jānis Voldemars Griķis, bija latviešu rakstnieks un publicists.

Ar zelta medaļu 1918. gadā beidzis Aleksandra ģimnāziju. 1919. gadā iestājies Maskavas Ceļu inženieru institūtā. Dienējis Sarkanajā armijā. Pēc atgriešanās Latvijā no Turkestānas frontes iestājies Latvijas Universitātē, kuru absolvējis 1926. gadā. Bijis arī atslēdznieka māceklis. Pēc Latvijas Universitātes absolvēšanas devies uz Sorbonnu Francijā. Grīziņam saasinājās nervu slimība no pārslodzes un līdzekļu trūkuma. 1929. gadā viņu ievietoja psihiatriskajā slimnīcā Parīzē, pēc diviem gadiem pārveda uz Sarkankalna psihiatrisko slimnīcu Rīgā, kur arī miris.

Ievērojamākais Grīziņa darbs ir "Vārnu ielas republika", kas ticis uzvests teātrī un ekranizēts.

Atsauces 

1900. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
1941. gadā mirušie
Latviešu rakstnieki
Latviešu valodā rakstošie
Latvijas Universitātes absolventi
Mariampole

Mariampole var būt:

Mariampole - vidējciems Dagdas novada Andrupenes pagastā
Mariampole - daļēji izzudis skrajciems Riebiņu novada Rušonas pagastā

Skatīt arī 
 Marijampole
Mariampole (Andrupenes pagasts)

Mariampole ir ciems Dagdas novada Andrupenes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2,8 km no pagasta centra Andrupenes, 12,9 km no novada centra Dagdas un 259,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P57 (Malta—Sloboda) un V610 (Mariampole—Jaunokra—Grāveri) krustojuma, uz dienvidaustrumiem no Bižas ezera.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Atsauces
Teodors fon Rīdigers

Fridrihs fon Rīdigers (, , dzimis 1783. gada decembrī, miris ) bija Jelgavā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas kavalērijas ģenerālis, ģenerālis-adjutants un Krievijas Valsts padomes loceklis.

Krievijas armijas dienestā no 1799. gada. Piedalījies daudzos Krievijas karos un militārajās kampaņās - Ceturtās koalīcijas karā pret Franciju, Somijas karā pret Zviedriju, 1812. gada karā, Sestās koalīcijas karā, Krievu—turku karā, Novembra sacelšanās apspiešanā Polijā, 1848. gada revolūcijas apspiešanā Ungārijā. 1812. gada karā pēc Jakova Kuļņeva nāves pārņēma Grodņas huzāru pulka komandēšanu.

1850. gadā Rīdigers tika iecelts par Krievijas augstākā padomdevēja orgāna - Krievijas Valsts padomes locekli. Krimas kara laikā no 1853. līdz 1855. gadam veica Polijas Karalistes vietvalža pienākumus.

Ārējās saites 
Par Fridric fon Rīdigeru 
Par Rīdigeru Baltische Biographische Lexikon 
Par Rīdigeru Erik-Amburger-Datenbank 

1783. gadā dzimušie
1856. gadā mirušie
Jelgavā dzimušie
Vācbaltieši
Račeva (Asūnes pagasts)

Račeva (arī Račova) ir ciems Dagdas novada Asūnes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,5 km no pagasta centra Asūnes, 12,1 km no novada centra Dagdas un 300 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz dienvidiem no Jolzas ezera.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Atsauces
Vecdome

Vecdome () ir ciems Dagdas novada Dagdas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Ozoliņiem, 1 km no novada centra Dagdas un 269,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P55 (Rēzekne—Dagda), Narūtas upes krastā, Dagdas pilsētas ziemeļaustrumu pievartē.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Atsauces
Apaļi

Apaļi ir ciems Dagdas novada Ķepovas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 5,3 km no pagasta centra Neikšāniem, 21,6 km no novada centra Dagdas un 290,4 km no Rīgas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Atsauces
Augusts fon Bulmerinks

Augusts fon Bulmerinks (, dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes jurists, starptautisko tiesību speciālists.

Dzimis Rīgā, tirgotāja ģimenē. No 1841. līdz 1845. gadam studēja tiesības Tartu universitātē, vēlāk vairāk nekā 20 gadus šeit pasniedza starptautiskās un valsts tiesības. 1863. gada rediģēja Baltische Wochenschrift für Landwirthschaft, Gewerbfleiss und Handel Liv.-Est.- und Curlands. Piedalījās Starptautisko tiesību institūta Ģentē (Institut de Droit International) darbā.

Ārējās saites 

Bulmerinks Baltische Biographische Lexikon 
Bulmerinks Deutsche Biographie 

1822. gadā dzimušie
1890. gadā mirušie
Rīgā dzimušie
Vācbaltieši
Ezerkalns (Krāslavas pagasts)

Ezerkalns (arī Pastari, padomju laikā Ezerkalni) ir ciems Krāslavas novada Krāslavas pagasta centrs. Izvietojies pagasta austrumu daļā 3,5 km no novada centra Krāslavas un 270,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P61 (Krāslava—Dagda), uz ziemeļaustrumiem no Krāslavas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Calibre

calibre ir bezmaksas atvērtā pirmkoda e-grāmatu pārvaldīšanas programmu kopums, kas darbojas uz vairākām platformām un ļauj lietotājiem radīt, labot un lasīt elektroniskās grāmatas. Tā atbalsta dažādus formātus, to skaitā populāros Amazon Kindle un EPUB formātus, e-grāmatu sinhronizēšanu ar dažādām grāmatu lasīšanas iekārtām un formātu konvertāciju (DRM aizsardzības ietvaros).

Ārējās sites 

 
 Izstrādātāju blogs
 Apprentice Alf

Brīvā programmatūra
Elektroniskās grāmatas
Mācību programmatūra
Lupandi

Lupandi ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 7,9 km no pagasta centra Piedrujas, 31,9 km no novada centra Krāslavas un 299 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V656 (Lupandi–Koškovci), Daugavas upes labajā krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Pie Lupandiem atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Lupandu senkapi.

Atsauces
Skuki

Skuki var būt:

Skuki - skrajciems Daugavpils novada Višķu pagastā
Skuki - vidējciems Krāslavas novada Robežnieku pagastā
Marki (Piedrujas pagasts)

Marki ir ciems Krāslavas novada Piedrujas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Piedrujas, 20 km no novada centra Krāslavas un 244 km no Rīgas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Atsauces
Skuki (Robežnieku pagasts)

Skuki (kļūdaini Skuķi) ir ciems Krāslavas novada Robežnieku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 5,4 km no pagasta centra Robežniekiem, 29,5 km no novada centra Krāslavas un 296,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V682 (Špoģi—Arendole—Vecvārkava—Sīļi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Krāslavas rajonā.

Pie Skukiem atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Skuku viduslaiku kapsēta (Franču kapi).

Atsauces
Iecēni

Iecēni ir ciems Jelgavas novada Cenu pagastā. Izvietojies pie pagasta rietumu robežas Iecavas kreisajā krastā starp autoceļu A8 un Rīgas—Jelgavas dzelzceļu  no pagasta centra Brankas,  no novada centra Jelgavas un  no Rīgas. Apdzīvotās vietas nosaukums cēlies no upes pretējā krastā esošajām Iecēnu mājām.

Atsauces
Baltmuiža (Kalupes pagasts)

Baltmuiža (arī Boltmuiža) ir ciems Daugavpils novada Kalupes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 1,5 km no pagasta centra Kalupes, 40,9 km no novada centra Daugavpils un 210,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P64 (Višķi—Nīcgale).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

Atsauces