Malpīgiju rinda

Malpīgiju rinda () ir divdīgļapju rinda, kurā ir iekļautas aptuveni 36 augu dzimtas un vairāk nekā 16 000 augu sugu, jeb aptuveni 7,8% no visiem divdīgļapjiem. Rinda ir ļoti daudzveidīga - tajā tiek klasificēti tik dažādi augi kā vītoli, vijolītes, puansetijas, raflēzijas un kokas augs, un to radniecību var konstatēt tikai veicot filoģenētiskus testus. Malpīgiju rinda neparādās nevienā no klasifikācijas sistēmām, kuras ir veidotas, balstoties tikai uz augu morfoloģiju.

Vēsture 
Malpīgiju rindas nosaukums ir aizgūts no Malpīgiju ģints (Malpighia) - to pirmo reizi nodefinēja Franču botāniķis Šarls Plumjē un tā tika nodēvēta par godu Itāļu ārsta un biologa Marčello Malpīgi (Marcello Malpighi) darbam par augiem.

Vēlāk tika nodefinēta Malpīgiju dzimta - tā bija tipveida dzimta, kas tika iekļauta vienā no divdīgļapju rindām, kuru 1789. gadā Antuāns Lorāns de Žisjē aprakstīja savā darbā Genera Plantarum. Malpīgiju rindu 1820. gadā aprakstīja austriešu izcelsmes botāniķis Frīdrihs fon Berhtolds un Bohēmijas dabas zinātņu pētnieks Jans Presls. Atšķirībā no mūsdienu taksonomiem, šie autori rindu latīniskajiem nosaukumiem nepiešķīra  piedēkli "ales". Par latīniskā apzīmējuma "Malpighiales" autoru daži uzskata vācu botāniķi un pētnieku Kārli fon Martiusu. 20. gadsimtā apzīmējumu "Malpighiales" parasti asociēja ar angļu botāniķi Džonu Hačinsonu, kurš to izmantoja visos trīs savas grāmatas "Ziedošo augu dzimtas" () izdevumos. Šis latīniskais nosaukums netika izmantots 1970., 1980. un agrīno 1990. gadu literatūrā.

Malpīgijas rindas taksona pamats lielā mērā tika nodefinēts 1912. gadā ar Hansa Haljē publikāciju "L'Origine et le système phylétique des angiospermes", Haljē aprakstīja rindas Passionales un Polygalinae, kas saturēja vairākas no šī brīža Malpīgiju rindas dzimtām. Viņa definētā Polygalinae rinda saturēja desmit dzimtas, no kurām četras sastopamas pašreizējā Malpīgiju rindā, proti, Malpīgiju dzimtu (Malpighiaceae), vijolīšu dzimtu (Violaceae), Trigoniaceae un Dichapetalaceae, un Passionales rinda saturēja astoņas dzimtas, no kurām septiņas kādu laiku vai šobrīd ir klasificētas Malpīgiju rindā, proti, šobrīd Malpīgiju rindā iekļautā eiforbiju dzimta (Euphorbiaceae), pasifloru dzimta (Passifloraceae) un senāk (pirms APG III sistēmas) iekļautās dzimtas Salicaceae, Achariaceae, Flacourtiaceae, Malesherbiaceae un Turneraceae.

Molekulārā filoģenētiskā revolūcija noveda pie rindas pārstrukturēšanas. Pirmā reize, kad Malpīgiju rinda tika definēta atbilstoši tās mūsdienu interpretācijai, bija 1993. gadā publicētā pētījumā par sēklaugu filoģenēzi, kur taksonā iekļauto sugu radniecība tika noteikta pēc gēna rbcL. Lai skaidri nodalītos no tajā laikā izmantotajām klasifikācijas sistēmām, Angiosperm Phylogeny Group izmantoja Hačinsona popularizēto, pēdējās desmitgadēs aktualitāti zaudējušo nosaukumu "Malpighiales", lai gan Hačisona koncepcija par Malpighiales ievērojami atšķirās no jaunās rindas definīcijas.

Klasifikācija 
Saskaņā ar 2016. gada APG IV sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma), malpīgiju rindā ir iekļautas šādas augu dzimtas:

 Asinszāļu dzimta (Hypericaceae)
 Eiforbiju dzimta (Euphorbiaceae)
 Kokaīnkrūmu dzimta (Erythroxylaceae)
 Malpīgiju dzimta (Malpighiaceae)
 Nadziņkrūmu dzimta (Ochnaceae)
 Linu dzimta (Linaceae)
 Pasifloru dzimta (Passifloraceae)
 Raflēziju dzimta (Rafflesiaceae)
 Sarkano mangrovju dzimta (Rhizophoraceae)
 Sīkeglīšu dzimta (Elatinaceae)
 Vijolīšu dzimta (Violaceae)
 Vītolu dzimta (Salicaceae)
 Balanopaceae
 Bonnetiaceae
 Calophyllaceae
 Caryocaraceae
 Centroplacaceae
 Chrysobalanaceae
 Clusiaceae
 Ctenolophonaceae
 Dichapetalaceae
 Euphroniaceae
 Goupiaceae
 Humiriaceae
 Irvingiaceae
 Ixonanthaceae
 Lacistemataceae
 Lophopyxidaceae
 Pandaceae
 Peraceae
 Phyllanthaceae
 Picrodendraceae
 Podostemaceae
 Putranjivaceae
 Trigoniaceae

Atsauces 

Malpīgiju rinda
Divdīgļlapji