joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ivans Samorano

Ivans Luiss Samorano Samora (; dzimis  Santjago) ir bijušais Čīles futbola uzbrucējs. Viņš kopā ar Eliasu Figueroa un Marselo Salasu ir viens no Čīles zināmākajiem futbolistiem.

Viņš bija Čīles futbola izlases dalībnieks un spēlēja 1998. gada Pasaules kausā. Savas karjeras laika Samorano spēlēja vairākos klubos, nozīmīgākie no tiem bija Spānijas klubi Sevilla un Madrides "Real", ka arī Itālijas klubs Milānas "Internazionale". 1994./95. gada sezonā viņš uzvarēja La Liga un bija līgas rezultatīvākais spēlētājs Madrides "Real" rindās. Ar Milānas "Internazionale" viņš ieguva UEFA kausu.

2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Ārējās saites 

1967. gadā dzimušie
Čīles futbolisti
Čīles izlases futbolisti
FIFA 100
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Sevilla FC spēlētāji
Madrides "Real" spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Vecās mājas

Vecās mājas bija Latvijas progresīvā roka grupa, kura muzicēt sāka 1986. gadā. Iesākumā bija tikai divi dalībnieki: Andris Alviķis un Uģis Prauliņš, kas aizejot no rokgrupas "Salve", nodibināja jaunu grupu. 1988. gadā noformējās pamatsastāvs, dibinot supergrupu: Uģis Prauliņš (ex—Salve, Zvaigznīte), Armands Alksnis (ex—Credo), Andris Alviķis (ex—Zvaigznīte, Salve), Tālis Gžibovskis (ex – Modo, Eolika, Sīpoli). Grupā ir dziedājuši vairāki vokālisti: Andris Smetanko-Riekstiņš, Armands Zavadskis, Ivars Cinkuss, Ēriks Budēvics un Imants Vanzovičs. "Vecās mājas" ierindo progresīvā roka grupu kategorijā, bet tās darbība bija daudz plašāka, ieskaitot folkroku, smago roku, ārtroku un džezu.

Vēsture 
"Vecās mājas" iesākumā eksistēja ar dažādiem nosaukumiem, kurus neviens no grupas dalībniekiem vairs neatceras. Grupas kodolu veidoja Uģis Prauliņš (taustiņinstrumenti, balss) un Andris Alviķis (basģitāra), Andris Smetanko-Riekstiņš (balss), Arnis Veisbārdis (ģitāra), Aldis Strazdiņš (bungas). Notika arī akustiskie koncerti nedaudz savādākā sastāvā, piedaloties Aigaram Graubam un Silvijai Silavai. Iesākumā mēģinājumi notika tagadējās Rīgas Pareizticīgo katedrāles pagrabā.

Dziesmas grupai rakstīja Uģis Prauliņš un arī Armands Alksnis. Grupas darbības laikā tika veikti vairāki ieraksti, taču nekad netika izlaista neviena skaņu plate vai kompaktdisks, toties ir bijuši vairāki video klipi, kuru režisori bija Māris Martinsons un Laimdota Kalniņa. Grupa Latvijā ir koncertējusi vairāk kā 400 vietās, ieskaitot Liepājas dzintaru un Bildes. Kā saka Aleksandrs Ņemirovskis: "... savulaik ikviena viņu uzstāšanās beidzās ar publikas kāpšanu uz krēsliem, lai, tā aplaudējot, izrādītu savu sajūsmu. "

Koncerttūres ārpus Latvijas 
 Lietuva, 1986. gads
 ASV, 1990. gads
 Zviedrija, 1991. gads
 Dānija, 1992. gads un 1994.g ads
 Vācija, 1992. gads un 1994. gads
 Nīderlande, 1994. gads

Atsauces

Skatīt arī 
 Māris Martinsons

Latvijas rokgrupas
Latvijas progresīvā roka grupas
Latvijas ārtroka grupas
1980. gadu mūzikas grupas
1990. gadu mūzikas grupas
Latvijas folkroka grupas
Deutsche Tourenwagen Masters

Deutsche Tourenwagen Masters, saīsināti DTM, ir salonautomobiļu sacensības Vācijā. Šī čempionāta sacīkstes tiek rīkotas galvenokārt Vācijā, tomēr kopš 2001. gada dažas sacīkstes tiek rīkotas ārpus Vācijas. Pirmā DTM sezona tika aizvadīta 2000. gadā.

DTM ir Deutsche Tourenwagen Meisterschaft un ITC turpinātājs. Abi šie čempionāti tika pārtraukti 1996. gadā lielo izmaksu dēļ.

Autošoseja
Romantika (prāmis)

Romantika ir Igaunijas uzņēmumam Tallink piederošs kruīza prāmis, kuģniecības pirmais no jauna būvētais kuģis. Uzbūvēts 2002. gadā Somijas uzņēmuma Aker Yards Raumas kuģu būvētavā. Kuģa pašreizējā pieraksta osta ir Rīga.

No 2002. līdz 2006. gadam Romantika bija pierakstīts Tallinas ostā un kursēja maršrutā Tallina—Helsinki līdz brīdim, kad to aizstāja Galaxy. Pēc tam līdz 2009. gadam kuģis kursēja maršrutā Tallina-Stokholma kopā ar savu "māsas kuģi" Victoria I.

2009. gada maijā, kad jaunuzbūvētais kruīza kuģis Baltic Queen, sāka kursēt starp Tallinu un Stokholmu, Romantika tika pārcelts uz Latviju un pierakstīts Rīgā. Tas sāka kursēt maršrutā Rīga—Stokholma, nomainot Regina Baltica, un kļuva par lielāko pasažieru kuģi, kāds jebkad ir kursējis pastāvīgā maršrutā no Latvijas.

Pēc tam, kad Tallink kuģis Silja Europa tika iznomāts Austrālijas uzņēmumam, Romantika tika pārcelts atpakaļ uz Tallinu, un no 2014. gada augusta Silja Europa vietā sāka kursēt maršrutā Tallina—Mariehamna—Stokholma). 2015. gadā pierakstīts Tallinas ostā.
2016. gada decembrī atgriezās maršrutā Rīga—Stokholma ar pierakstu Rīgā.

2020. gada 13. janvārī Romantika devās uz Nauta kuģu būvētavu Gdiņā, Polijā, lai veiktu apkopes un atjaunošanas darbus. Tam tika atjaunotas vairākas pasažieru telpas un restorāni, kā arī veikti sagatavošanās darbi augstsprieguma krasta elektrības pieslēgumam, kad kuģis būs Stokholmas ostā. Kuģis atpakaļ maršrutā atgriezās 13. februārī.

Atsauces

Ārējās saites 

 Romantika tallink.com

Latvijas bijušie kuģi
Prāmji
Tallink kuģi
Arturs Rubinšteins

Arturs Rubinšteins (, dzimis , miris ) bija Polijas ebreju izcelsmes amerikāņu pianists. Tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem XX gadsimta pianistiem. Sevišķi izcilas bija Rubinšteina Frederika Šopēna, Johannesa Brāmsa, kā arī spāņu mūzikas interpretācijas.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1887. gadā Lodzā kā astotais bērns ebreju uzņēmēja ģimenē. Jau agrā bērnībā parādījās Rubinšteina dotības klavierspēlē. Mācījās Varšavā un Berlīnē. 1900. gadā (13 gadu vecumā) debitēja ar Berlīnes filharmoniķiem. 1904. gadā pārcēlās uz Parīzi, kur iepazīnās ar Morisu Ravēlu, Polu Dikā un Žaku Tibo, kā arī sadraudzējās ar Karolu Šimanovski. 1906. gadā uzstājās ASV Karnegī zālē. Vēlāk devās koncertceļojumos pa visu pasauli.

Pirmā pasaules kara laikā uzturējās Londonā, bieži koncertējot ar vijolnieku Ežēnu Izajī. 1916. un 1917. gadā devās pirmajos koncertceļojumos uz Spāniju un Latīņameriku un iecienīja tādu komponistu kā Enrikes Granadosa, Isāka Albenisa, Manuela de Faljas un Eitora Villas-Lobosa mūziku. Pirmā pasaules kara gadi atsvešināja Rubinšteinu no Vācijas un kopš 1914. gada viņš šeit vairs nekad neuzstājās.

Otrā pasaules kara laikā tika izlaupīta Rubinšteina māja Parīzē un viņa darbība koncentrējās ASV. 1946. gadā kļuva par ASV pilsoni. 1970. gadā sāka pasliktināties Rubinšteina redze, un 1976. gadā viņš uzstājās pēdējā koncertā, kas notika Vigmoras zālē Londonā. Miris 1982. gadā Šveicē. Pēc viņa vēlēšanās urnu ar Rubinšteina pelniem apglabāja Jeruzālemē.

Atsauces

Ārējās saites 

Polijas pianisti
ASV pianisti
Ebreju pianisti
Grammy balvas ieguvēji
Lodzas vojevodistē dzimušie
Jānis Fogelis

Jānis Fogelis ( — ) bija Sarkanās armijas virsnieks, Padomju Savienības Varonis.

Biogrāfija 
Dzimis Burtnieku pagasta Dūrē zemnieku ģimenē. Pirmo izglītību ieguvis Valmieras seminārā. Pēc tam turpat strādājis par krāvēju. Darbojies revolucionārajā kustībā. No 1914. gada VK(b)P biedrs. Pirmā pasaules kara laikā darbojies LSD pulciņā "Pelēkie". 1917. gadā bija Valmieras strādnieku, kareivju un bezzemnieku deputātu padomes izpildkomitejas loceklis. 

No 1918. gada Sarkanās armijas dienestā. Piedalījies Krievijas pilsoņu karā. Kādu laiku bija Feliksa Dzeržinska adjutants. Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām turpināja dienestu Sarkanajā armijā. 1927. gadā pabeidza politiskā sastāva kursus, bet 1933. gadā absolvēja M. Frunzes Kara akadēmiju. No 1934. gada bija 38. strēlnieku divīzijas komisārs. Vēlāk strādājis par Odesas ūdens transporta inženieru institūta pasniedzēju un katedras vadītāju. 

NKVD "Latviešu operācijas" laikā tika apcietināts, notiesāts sakarā ar apsūdzību kontrrevolucionārā darbībā, taču nav nošauts. Lietas materiāli nav nonākuši atklātībā, iespējams, ka nav saglabājušies līdz mūsdienām. Otrā pasaules kara laikā ar PSRS Augstākās padomes prezidija lēmumu 1943. gadā Jānis Fogelis tika atbrīvots no ieslodzījuma un atjaunots Sarkanās armijas dienestā kā ģenerālmajors.

Aktīvā karadarbība piedalījās no jūlija. Fogelis visu kara laiku līdz savai nāvei komandēja 120. gvardes strēlnieku divīziju. Tā ietilpa 3. armijā, kura iekļāvās 2. Baltkrievijas frontē. Piedalījies Dņepras forsēšanās, cīņās Baltkrievijas PSR teritorijā. 

1944. gada 24. jūnijā viņa komandētā 120. gvardes strēlnieku divīzija forsēja Dņepru un jau 8. jūlijā bija ieņēmusi vairāk kā 250 apdzīvotas vietas. Reizē tika veikta pretinieka spēku aplenkšana. Kaujās par Novogrudoku, vadot priekšējās karaspēka vienības, 13. jūlijā, Fogelis tika nāvīgi ievainots pie Djatlovas. Tur viņš tika apbedīts. 

1945. gada 10. aprīlī PSRS Augstākās padomes prezīdijs pieņēma lēmumu par Padomju Savienības varoņa nosaukuma piešķiršanu Jānim Fogelim pēc nāves par veiksmīgu pavēļu izpildi un izrādīto vīrišķību un varonību. Dzīves laikā bija apbalvots ar diviem Sarkanās zvaigznes ordeņiem, kā arī ar citiem apbalvojumiem.

Atsauces 

Valmieras novadā dzimušie
PSRS virsnieki
Padomju Savienības Varoņi
PSKP biedri
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Krievijas latvieši
Ar Sarkanās Zvaigznes ordeni apbalvotie
Ar Tēvijas Kara ordeni apbalvotie
Progress M-02M

Progress M-02M (Прогресс М-02М) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmisko staciju (SKS). Šis bija otrais modernizētais transportkuģis, kura uzstādītas datorizētas vadības sistēmas. Ar to tika turpināti sistēmu izmēģinājumi, kas aizsākās ar kuģi Progress M-01M 2008. gadā (tad SKS tuvošanās laikā radās problēmas).

Krava 
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2259 kg. Tajā ietilpa degviela pašam kuģim (880 kg) un stacijas dzinējsistēmai (870 kg), skābeklis (51 kg). Kravas telpā (pavisam 1338 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces. Tajā atradās modernizētais skafandrs iziešanai kosmosā Orlan MK (pirms tam divi tādi jau ir nogādāti uz SKS). Bez tam 466 kg bija materiāli ASV segmentam.

Lidojuma gaita 
Palaišana notika no Baikonuras kosmodroma  18:37:09 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U. 

Saslēgšanās ar SKS notika  19:24 UTC, transportkuģim automātiskajā režīmā pieslēdzoties pie Pirs moduļa.

Progress M-02M no stacijas atvienojās  18:29:43 UTC. Autonomajā lidojumā tika turpināti modernizētā kuģa sistēmu izmēģinājumi reālā lidojumā. 12. jūlijā notika transportkuģa pietuvošanās pie Zvezda moduļa jaunā pieslēgšanās porta, lai pārbaudītu tā sistēmu darbību. 17:04 UTC Progress pietuvojās saslēgšanās mezglam 17 metru attālumā, pēc tam to novirzīja atpakaļ. Mehāniskais kontakts nebija paredzēts; visas darbības notika automātiskā režīmā. Kā atzīmēja Lidojuma vadības centra darbinieki, operācija notika pēc plāna, un nekādas anomālijas netika novērotas.

 notika Progress M-02M novadīšana no orbītas. Dzinējs bremzēšanai tika iedarbināts 15:43:00 UTC. Kuģa nesadegušās daļas iekrita Klusā okeāna dienvidu daļā aptuveni 16:28 UTC.

Atsauces

Ārējās saites 

 Progress M-02M lapa SKS Lidojumu vadības centrā 

2009. gada kosmiskie lidojumi
Progress kosmosa kuģi
Air Force One

Air Force One () ir Amerikas Savienoto Valstu gaisa satiksmes izsaukuma signāls, kurš nozīmē to, ka lidaparātā atrodas Amerikas Savienoto Valstu armijas virspavēlnieks - Amerikas Savienoto Valstu prezidents. Oficiāli signāls Air Force One darbojas ASV teritorijā.

Kopš 1990. gada prezidenta flote sastāv no divām īpaši konfigurētām, īpaši pielāgotām Boeing 747-200B sērijas lidmašīnām. Lai arī šie abi gaisa kuģi tiek dēvēti Air Force One, signāls Air Force One tiek lietots tikai tad, ja uz to borta atrodas ASV prezidents. Turklāt signāls Air Force One tiek izmantots jebkurai gaisa spēku lidmašīnai, kurā atrodas prezidents.

Ārējās saites 
 Air Force Fact Sheet, VC-25 - AIR FORCE ONE 
 Air Force One page on White House site 

Aviācija
Jakobs Delagardijs

Grāfs Jakobs Delagardijs vai Jakobs Delagardi (vai arī Jakobs de la Gardijs, , , Rēvele — , Stokholma) bija Zviedrijas militārais un valsts darbinieks, feldmaršals (1620). Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1621–1628).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1583. gadā Tallinā franču cilmes Zviedrijas Livonijas kara karaspēka pavēlnieka, Vidzemes un Ingrijas vietvalža Pontusa Delagardija un viņa sievas Sofijas, dzimušas Jillenjelmas (Gyllenhielm), ģimenē. Viņa māte mira dzemdībās, bet tēvs noslīka Narvas upē 1585. gadā. Bērnību pavadīja pie savas vecāsmātes Veksi muižā (Växiö, Vääksy) netālu no mūsdienu Tamperes.

Polijas — Zviedrijas kara laikā 1600. — 1601. gadā komandēja pulku Vidzemē, 1601. — 1606. gadā bija poļu gūstā. Pēc atbrīvošanas dienēja Holandes vietvalža Nasavas Morica karaspēkā. 
1608. — 1613. gadā Kārļa IX uzdevumā vadīja Zviedrijas karaspēka iebrukumu Krievijā, kur cīnījās cara Vasilija Šuiska atbalstītāju pusē pret Polijas-Lietuvas kopvalsts karaspēku. 1610. gada martā viņu kā atbrīvotāju sagaidīja Maskavā, bet jūlijā viņš cieta sakāvi Klušinas kaujā pie Smoļenskas.
Ingrijas kara laikā zviedri Delagardija vadībā 1611. gada jūlijā ieņēma Novgorodas kremli un uz neilgu laiku atjaunoja Novgorodas lielkņazisti Zviedrijas protektorātā, bet 1615. gadā nespēja ieņemt Pleskavas kremli. Karš noslēdzās 1617. gada martā ar Stolbovas miera līgumu, ko Zviedrijas karaļa vārdā parakstīja Delagardijs.

Kopš 1621. gada Delagardiju iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1621–1628) un viņa vadībā zviedri 1625. gadā iekaroja Tērbatas cietoksni. 
Pēc Gustava II Ādolfa nāves viņš bija nepilgadīgās karalienes Kristīnes reģentu padomes loceklis (1632–1644).

Miris 1652. gada 12. augustā Stokholmā, viņa atraitne Ebba Brahe viņa vārdā nosauca savos īpašumos dibināto Jakobštates () pilsētu.

Ārējās saites 

1583. gadā dzimušie
1652. gadā mirušie
Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas feldmaršali
Zviedrijas politiķi
Karavadoņi
Zviedrijas dižciltīgie
Tallinā dzimušie
2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas

2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas notika  kopā ar 7. Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Domes tika ievēlētas 118 pašvaldībās — 9 republikas pilsētās un 109 novados. Pirmoreiz pašvaldību vēlēšanas notika pēc jaunā Latvijas administratīvā iedalījuma, kas stājās spēkā pēc vēlēšanām . Vēlēšanas organizē Centrālā vēlēšanu komisija.

Pašvaldību vēlēšanām bija pieteikušies 737 kandidātu saraksti, kuros pieteikti 11 196 kandidāti. Visvairāk kandidātu saraksti bija pieteikti Rēzeknē un Ķekavas novadā (katrā pa 17), bet visvairāk kandidātu bija Rīgā (778). Lielākā pašvaldība, kurā tiks ievēlēti deputāti, ir Rīga, kuras domē ir vieta 60 mandātiem. 

Kandidātu sarakstus varēja iesniegt no 2009. gada  līdz . Mālpils un Naukšēnu novadu domju vēlēšanām šajā laikā pieteicās vienīgi pa 1 kandidātu sarakstam, tādēļ Centrālā vēlēšanu komisija abiem novadiem kandidātu sarakstu iesniegšanas termiņu pagarināja līdz . Mālpils novada domes vēlēšanām pieteicās vēl viens kandidātu saraksts, savukārt Naukšēnu novads palika vienīgais, uz kura domi kandidēja tikai viens saraksts.

Vēlēšanās no 1 490 923 balsstiesīgajiem pilsoņiem piedalījās 801 348 vēlētāji jeb 53,75% no visiem balsstiesīgajiem. Vēlēšanas notika 950 vēlēšanu iecirkņos, novadu un pilsētu domēs kopā tika ievēlēti 1 765 deputāti.

Atsauces

Ārējās saites 
 Pašvaldību vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju akvitivāte
 Biedrības "Delna" datubāze par kandidātiem

Paszvaldizbu vezlezszanas
2009. gada Jūrmalas domes vēlēšanas

2009. gada Jūrmalas domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Jūrmalas domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 14 kandidātu saraksti, kas veidoti no 225 kandidātiem. Jūrmalā vēlēšanas notika 17 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Jūrmala - mūsu mājas (18,15%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 10 saraksti. Jūrmalas domes vēlēšanās piedalījās 20 053 vēlētāji jeb 58,26% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 19 992, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 19 557 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Juzrmala
2009. gada Daugavpils domes vēlēšanas

2009. gada Daugavpils domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Daugavpils domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 14 kandidātu saraksti, kas veidoti no 184 kandidātiem. Daugavpilī vēlēšanas notika 30 iecirkņos. 

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva LSDSP (29,83%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 4 saraksti. Daugavpils domes vēlēšanās piedalījās 35 063 vēlētāji jeb 55,22% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 34 928, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 34 319 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Daugavpils
Veleszanas 2009
2009. gada Jelgavas domes vēlēšanas

2009. gada Jelgavas domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Jelgavas domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 11 kandidātu saraksti, kas veidoti no 159 kandidātiem. Jelgavā vēlēšanas notika 15 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (26,54%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 6 saraksti. Jelgavas domes vēlēšanās piedalījās 21 070 vēlētāji jeb 51,88% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 20 970, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 20 568 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Jelgava
2009. gada Jēkabpils domes vēlēšanas

2009. gada Jēkabpils domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Jēkabpils domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 11 kandidātu saraksti, kas veidoti no 163 kandidātiem. Jēkabpilī vēlēšanas notika 9 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva LPP/LC (25,57%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 7 saraksti. Jēkabpils domes vēlēšanās piedalījās 9 370 vēlētāji jeb 52,38% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 9 353, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 9 156 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Veleszanas 2009
Jekabpils
2009. gada Liepājas domes vēlēšanas

2009. gada Liepājas domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Liepājas domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 11 kandidātu saraksti, kas veidoti no 184 kandidātiem. Liepājā vēlēšanas notika 21 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Liepājas partija (35,14%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 8 saraksti. Liepājas domes vēlēšanās piedalījās 25 232 vēlētāji jeb 53,1% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 25 136, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 24 688 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Liepazja
2009. gada Aizputes novada domes vēlēšanas

2009. gada Aizputes novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Aizputes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas veidoti no 73 kandidātiem. Aizputes novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Aizputes novadā vēlēšanas notika 7 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (41,2%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 5 sarakstiem. Aizputes novada domes vēlēšanās piedalījās 4 026 vēlētāji jeb 50,09% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 4 007, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 930 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Aizputes novads
2009. gada Brocēnu novada domes vēlēšanas

2009. gada Brocēnu novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Brocēnu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 35 kandidātiem. Brocēnu novadā vēlēšanas notika 4 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partija (65,61%), bet novada domē iekļuva arī Jaunais laiks. Brocēnu novada domes vēlēšanās piedalījās 2 186 vēlētāji jeb 42,19% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 178, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 115 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Broceznu novads
2009. gada Dundagas novada domes vēlēšanas

2009. gada Dundagas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Dundagas novada domē ievēlēja 13 deputātus. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 57 kandidātiem. Dundagas novadu izveidoja administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Dundagas novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva kandidātu saraksts Novadnieki (50,21%), bet novada domē iekļuva arī pārējie trīs kandidātu saraksti, katrs no tiem iegūstot pa 2 vietām domē. Dundagas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 870 vēlētāji jeb 49,09% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 1 870, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 838 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Dundagas novads
Saharoze

Saharoze (C12H22O11, niedru cukurs, biešu cukurs) ir ogļhidrāts, kas pieder pie disaharīdiem. Sastāv no D-glikozes un D-fruktozes cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini monoklīni kristāli ar saldu garšu; šķīst ūdenī. Ķīmiskā vai fermentatīvā hidrolīzē šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas fotosintēzes procesā augu lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst etilspirtu u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā (pārtikas cukurs), pārtikas, plastmasu, celulozes rūpniecībā.

Atrašanās dabā 
Saharoze ir sastopama ne tikai cukurbietēs un cukurniedrēs, no kā to iegūst rūpnieciski, bet arī bērzu, kļavu sulā, burkānos, bietēs, melonēs un daudzos citos dārzeņos un augļos.

Ogļhidrāti
Davors Šukers

Davors Šukers (; dzimis  Osijekā) ir bijušais Horvātijas futbolists. Plašāk zināms ar savu vārtu gūšanas prasmi, viņš savu karjeru aizvadīja vairākos Eiropas klubos, ka arī Horvātijas izlasē, kur ar gūtiem 45 vārtiem ir rezultatīvākais tās spēlētājs. 2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Šukers karjeru uzsāka savā dzimtajā pilsētā, spēlējot augstākās līgas klubā Osijek jau 16 gadu vecumā. Savā pēdējā sezonā šajā kluba viņš kļuva par līgas rezultatīvāko spēlētāju. 1989. gada viņš pārgāja uz lielāku klubu — Zagrebas "Dinamo". 1991. gadā daudzsološo sezonu pārtrauca Horvātijas neatkarības karš un 21 gada vecumā viņš pārcēlās uz Spānijas klubu Sevilla.

Spēlējot La Liga, Šukers ieguva plašāku atpazīstamību, vairākas sezonas pēc kārtas būdams viens no rezultatīvākajiem spēlētajiem. Pēc 5 sezonām viņš noslēdza līgumu ar Madrides "Real" un joprojām bija viens no līgas rezultatīvākajiem spēlētājiem, palīdzot Madrides klubam iegūt čempiontitulu, Superkausa balvu un uzvarēt Čempionu līgā.

Viņa pārcelšanās uz Londonas "Arsenal" izvērtās visai neveiksmīga, jo turpmākajā sezonā viņš guva visai maz vārtu, reabilitējot sevi tikai 2000. gada UEFA Kausa finālā. Savu karjeru viņš turpināja ar pāris sezonām Londonas "West Ham United" un Bundeslīgas klubā 1860 Munich.

Par Šukera karjeras augstāko brīdi uzskatāms 1998. gada Pasaules kauss Francijā, kur viņš kļuva par rezultatīvāko turnīra spēlētāju un ieguva Zelta futbolzābaku, gūstot 6 vārtus 7 spēlēs, kā arī Sudraba bumbu kā otrs labākais turnīra spēlētājs (aiz Ronaldu). Viņa gūtie vārti ļāva Horvātijas futbola izlases ieņemt trešo vietu turnīrā debijas reizē kā neatkarīgai valstij, pēdējā spēlē pārspējot spēcīgo Nīderlandi. Horvātija nezaudēja nevienā spēlē, kur Šukers guva vārtus, piekāpjoties vienīgi pusfināla spēlē pret nākamajiem čempioniem — Franciju.

Sasniegumi 
Real Madrid

 Spānijas La Liga: 1996–97
 Supercopa de España: 1997
 UEFA Čempionu līga: 1997–98
 Starpkontinentālais kauss: 1998

Dienvidslāvija

 FIFA U-20 Pasaules kauss: 1987

Individuālie sasniegumi

 FIFA Pasaules kausa labākais vārtu guvējs: 1998
 Horvātijas gada futbolists: 1992, 1994, 1995, 1996,1997, 1998

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Osijekas-Baraņas župānijā dzimušie
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
Dienvidslāvijas futbolisti
Dienvidslāvijas izlases futbolisti
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
FIFA 100
1988. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Zagrebas "Dinamo" spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
Madrides "Real" spēlētāji
Arsenal FC spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
2009. gada Durbes novada domes vēlēšanas

2009. gada Durbes novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Durbes novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 74 kandidātiem. Durbes novadā vēlēšanas notika 4 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Durbes, Vecpils, Dunalkas vienotais saraksts (39,08%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 5 kandidātu saraksti. Durbes novada domes vēlēšanās piedalījās 1 497 vēlētāji jeb 54,97% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 497, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 479 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Durbes novads
2009. gada Grobiņas novada domes vēlēšanas

2009. gada Grobiņas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Grobiņas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 119 kandidātiem. Grobiņas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Grobiņas novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Latvijas Zemnieku savienība (40,34%), bet kopā novada domē iekļuva 5 saraksti. Grobiņas novada domes vēlēšanās piedalījās 4 131 vēlētājs jeb 54,98% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 4 122, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 4 043 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Grobinzas novads
2009. gada Kuldīgas novada domes vēlēšanas

2009. gada Kuldīgas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Kuldīgas novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 9 kandidātu saraksti, kas veidoti no 163 kandidātiem. Kuldīgas novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Kuldīgas novadā vēlēšanas notika 20 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partija (46,36%), bet kopā novada domē iekļuva 5 saraksti. Kuldīgas novada domes vēlēšanās piedalījās 8795 vēlētāji jeb 41,87% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 8770, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 8626 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Kuldizgas novads
2009. gada Nīcas novada domes vēlēšanas

2009. gada Nīcas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Nīcas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 3 kandidātu saraksti, kas veidoti no 38 kandidātiem. Nīcas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Nīcas novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Nīcas novada attīstībai (69,20%), bet novada domē iekļuva arī saraksts Divi krasti - viens novads. Nīcas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 713 vēlētāji jeb 55,15% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 711, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 686 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Nizcas novads
Iļja Kovaļčuks

Iļja Kovaļčuks (; dzimis  Kaļiņinā, Krievijas PFSR, PSRS) ir profesionāls krievu hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā, Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) pārstāv KHL klubu Omskas "Avangard".

Spēlētāja karjera 
2001. gada NHL draftā viņu izraudzījās Atlantas "Thrashers" ar kopējo 1. kārtas numuru.

 I. Kovaļčuks kā brīvais aģents parakstīja līgumu ar "Devils" uz 17 gadiem par 102 miljoniem ASV dolāru. Tas kļuva par līgumu, kas ir noslēgts uz vislielāko termiņu. Nākamajā dienā NHL atcēla līgumu, pamatojot lēmumu ar līgas algu griestu pārkāpšanu.  NHL apstiprināja citu līgumu, kas tika noslēgts uz 15 gadiem līdz 2024.—2025. gada NHL sezonai par 100 miljoniem ASV dolāru.

2013. gada jūlijā paziņoja par savas NHL karjeras beigšanu. Turpmākās piecas sezonas aizvadīja KHL klubā Sanktpēterburgas SKA, kopā ar to izcīnot divus Gagarina kausa titulus, taču 2018. gada vasarā tomēr atgriezās NHL, noslēdzot trīs gadu līgumu ar Losandželosas "Kings". 2019. gada decembrī "Kings" līgumu ar hokejistu lauza, un divas nedēļas vēlāk Kovalčuks noslēdza divvirzienu līgumu ar Monreālas "Canadiens". Februāra izskaņā uzbrucējs tika aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals".

2020. gada decembrī hokejists atgriezās KHL, pievienojoties Omskas "Avangard".

Viņš bija rezultatīvākais spēlētājs 2010. gada Pasaules čempionātā.

Karjeras statistika

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 Legends of Hockey.net profils 
 The Internet Hockey Database profils 
 European Hockey.Net profils 
 NHL profils 

1983. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Maskavas "Spartak" spēlētāji
Atlantas "Thrashers" spēlētāji
Kazaņas "Ak Bars" spēlētāji
Mitišču "Atlant" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Sanktpēterburgas SKA spēlētāji
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Omskas "Avangard" spēlētāji
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēles dalībnieki
Gagarina kausa ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Tveras apgabalā dzimušie
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2009. gada Aglonas novada domes vēlēšanas

2009. gada Aglonas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Aglonas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 61 kandidāta. Aglonas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Aglonas novadā vēlēšanas notika 4 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Novada apvienotais saraksts (40,45%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 3 kandidātu saraksti. Aglonas novada domes vēlēšanās piedalījās 2 154 vēlētāji jeb 62,71% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 2 151, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 090 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Aglonas novads
2009. gada Baltinavas novada domes vēlēšanas

2009. gada Baltinavas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Baltinavas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 42 kandidātiem. Baltinavas novads tika izveidots Baltinavas pagasta vietā administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Baltinavas novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts Mēs - Baltinavai! (75,68%), bet kopā novada domē iekļuva arī 3 no 4 sarakstiem. Baltinavas novada domes vēlēšanās piedalījās 659 vēlētāji jeb 59,69% no balsstiesīgajiem. Baltinavas novadā šajās vēlēšanās bija vismazāk balsstiesīgo iedzīvotāju no visiem Latvijas novadiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 658, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 642 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Baltinavas novads
2009. gada Balvu novada domes vēlēšanas

2009. gada Balvu novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Balvu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 104 kandidātiem. Balvu novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Balvu novadā vēlēšanas notika 13 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tēvzemei un Brīvībai/LNNK (32,7%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 7 sarakstiem. Balvu novada domes vēlēšanās piedalījās 6 325 vēlētāji jeb 51,13% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 6 285, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 6 177 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Balvu novads
2009. gada Ciblas novada domes vēlēšanas

2009. gada Ciblas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ciblas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas veidoti no 65 kandidātiem. Ciblas novadā vēlēšanas notika 5 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts Mēs novadam (42,47%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 5 sarakstiem. Ciblas novada domes vēlēšanās piedalījās 1 583 vēlētāji jeb 61,05% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1 580, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1 567 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Ciblas novads
2009. gada Dagdas novada domes vēlēšanas

2009. gada Dagdas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Dagda novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 87 kandidātiem. Dagdas novads tiks izveidota administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Dagdas novadā vēlēšanas notika 11 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (34,6%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 6 sarakstiem. Dagdas novada domes vēlēšanās piedalījās 3502 vēlētāji jeb 50,46% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3486, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3434 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Dagdas novads
2009. gada Daugavpils novada domes vēlēšanas

2009. gada Daugavpils novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Daugavpils novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 126 kandidātiem. Daugavpils novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Daugavpils novadā vēlēšanas notika 23 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva LPP/LC (42,98%), bet kopā novada domē iekļuva 6 no 7 sarakstiem. Daugavpils novada domes vēlēšanās piedalījās 9095 vēlētāji jeb 47,16% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 9071, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 8871 vēlētājs.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Daugavpils novads
Garmiša-Partenkirhene

Garmiša-Partenkirhene ir apdzīvota vieta Bavārijā, Vācijas dienvidos, netālu no robežas ar Austriju, Loizahas krastos. Ietilpst Augšbavārijas apgabalā un ir Garmišas-Partenkirhenes apriņķa administratīvais centrs. . gadā Garmišā-Partenkirhenē notika ziemas olimpiskās spēles.

Ārējās saites 

 

Vācijas ģeogrāfija
Bavārija
2009. gada Kārsavas novada domes vēlēšanas

2009. gada Kārsavas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Kārsavas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 116 kandidātiem. Kārsavas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Kārsavas novadā vēlēšanas notika 6 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Pilsoniskā savienība (27,38%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 7 sarakstiem. Kārsavas novada domes vēlēšanās piedalījās 2 907 vēlētāji jeb 52,79% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 900, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 856 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Kazrsavas novads
2009. gada Krāslavas novada domes vēlēšanas

2009. gada Krāslavas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Krāslavas novada domē tika ievēlēti 17 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 8 kandidātu saraksti, kas veidoti no 123 kandidātiem. Krāslavas novadā vēlēšanas notika 14 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Zaļo un Zemnieku savienība (49,12%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 8 sarakstiem. Krāslavas novada domes vēlēšanās piedalījās 6 992 vēlētāji jeb 51,77% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 6 965, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 6 851 vēlētājs.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Krazslavas novads
2009. gada Līvānu novada domes vēlēšanas

2009. gada Līvānu novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Līvānu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 71 kandidāta. Līvānu novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Līvānu novadā vēlēšanas notika 8 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partija (47,4%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 6 sarakstiem. Līvānu novada domes vēlēšanās piedalījās 5 180 vēlētāji jeb 48,63% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīga bija 5 171, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 5 074 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Līvānu novads
2009. gada Ludzas novada domes vēlēšanas

2009. gada Ludzas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ludzas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas veidoti no 77 kandidātiem. Ludzas novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Ludzas novadā vēlēšanas notika 13 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Saskaņas centrs (32,95%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 5 sarakstiem. Ludzas novada domes vēlēšanās piedalījās 6 307 vēlētāji jeb 52,73% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 6 279, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 6 192 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Ludzas novads
Gada dienu uzskaitījums



2020. gada kalendārs 

Kalendāri
.tr

.tr ir Turcijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
To administrē Tuvo Austrumu Tehniskās Universitātes Datoru centrs. nc.tr tiek izmantots kā otrā līmeņa domēns Ziemeļkiprai, jo tai nav piešķirts pašai savs augstāka līmeņa domēns

Citi otrā līmeņa domēni:

 com.tr
 gen.tr;
 org.tr;
 biz.tr;
 info.tr;
 av.tr;
 dr.tr;
 pol.tr;
 bel.tr;
 mil.tr;
 tsk.tr;
 bbs.tr;
 k12.tr;
 edu.tr;
 name.tr;
 net.tr;
 gov.tr;
 web.tr;
 tel.tr;
 tv.tr.

Ārējās saites 
 IANA .tr whois informācija
 nic.tr - Domēna vārdu reģistrators
 .COM.TR, .ORG.TR domēni pēc IP adreses

Nacionālie augšējā līmeņa domēni
Turcijas saimniecība

sv:Toppdomän#T
2009. gada Ādažu novada domes vēlēšanas

2009. gada Ādažu novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Ādažu novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 70 kandidātiem. Ādažu novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Rīgas apriņķa novadu apvienība (65,19%), bet kopā novada domē iekļuva 4 no 7 sarakstiem. Ādažu novada domes vēlēšanās piedalījās 3 591 vēlētājs jeb 57,36% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 582, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 519 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Azdazzu novads
2009. gada Babītes novada domes vēlēšanas

2009. gada Babītes novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Babītes novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 7 kandidātu saraksti, kas veidoti no 85 kandidātiem. Babītes novads tika izveidots administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, tādēļ šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Babītes novadā vēlēšanas notika 2 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Rīgas apriņķa novadu apvienība (34,91%), bet kopā novada domē iekļuva 5 no 7 sarakstiem. Babītes novada domes vēlēšanās piedalījās 3 472 vēlētāji jeb 57,35% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 449, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 392 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Babiztes novads
2009. gada Baldones novada domes vēlēšanas

2009. gada Baldones novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Baldones novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 42 kandidātiem. Baldones novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Rīgas apriņķa novadu apvienība (54,51%), bet novada domē iekļuva arī Pilsoniskā savienība. Baldones novada domes vēlēšanās piedalījās 2 084 vēlētāji jeb 53% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija visas 2 084, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 011 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Baldones novads
2009. gada Beverīnas novada domes vēlēšanas

2009. gada Beverīnas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Beverīnas novada domē tika ievēlēti 13 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 5 kandidātu saraksti, kas veidoti no 71 kandidāta. Beverīnas novads tika izveidots administratīvi teritoriālajā reformā, tāpēc šī novada domes vēlēšanas notika pirmoreiz. Beverīnas novadā vēlēšanas notika 3 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva saraksts "Kaugurieši" (37,54%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 4 saraksti. Beverīnas novada domes vēlēšanās piedalījās 1510 vēlētāji jeb 55,7% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 1505, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 1474 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Beveriznas novads
2009. gada Burtnieku novada domes vēlēšanas

2009. gada Burtnieku novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Burtnieku novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 6 kandidātu saraksti, kas veidoti no 100 kandidātiem. Burtnieku novadā vēlēšanas notika 6 iecirkņos.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tautas partija (35,84%), bet novada domē iekļuva arī pārējie 5 saraksti. Burtnieku novada domes vēlēšanās piedalījās 3 215 vēlētāji jeb 49,99% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 3 209, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 3 151 vēlētājs.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Burtnieku novads
2009. gada Carnikavas novada domes vēlēšanas

2009. gada Carnikavas novada domes vēlēšanas notika  2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās . Vēlēšanās Carnikavas novada domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 4 kandidātu saraksti, kas veidoti no 58 kandidātiem. Carnikavas novadā vēlēšanas notika 1 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Tēvzemei un Brīvībai/LNNK (46,01%), bet kopā novada domē iekļuva 3 no 4 sarakstiem. Carnikavas novada domes vēlēšanās piedalījās 2 537 vēlētāji jeb 59,05% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 2 519, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 2 469 vēlētāji.

Kandidātu saraksti

Ievēlētie deputāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Kandidātu saraksti
 Vēlēšanu rezultāti
 Balsotāju aktivitāte

Carnikavas novads
Vilsons Fitipaldi

Vilsons Fitipaldi, jaunākais (; dzimis , Sanpaulu, Brazīlijā) ir bijušais brazīliešu sacīkšu pilots un Fittipaldi Automotive Formula 1 komandas īpašnieks. Savā pilota karjerā Fitipaldi piedalījās 38 Formula 1 sacīkstēs.

Vilsons ir divkārtējā Formula 1 čempiona Emersona vecākais brālis un cita slavena sacīkšu pilota, Kristiana Fitipaldi, tēvs. Vilsons sāka braukt ar kartingiem 1960. gados. 1966. gadā Fitipaldi devās uz Eiropu, lai uzsāktu Formula 3 karjeru, tomēr tā bija ne pārāk veiksmīga un drīz viņš atgriezās dzimtenē. Pēc Emersona panākumiem Formula 2 Vilsons atgriezās Lielbritānijā. Panākumi Lielbritānijas F3 ļāva 1971. gadā viņam debitēt Eiropas F2 čempionātā. . gadā Fitipaldi debitēja Formula 1 čempionātā Brabham komandā un maksāja par vietu šajā komandā. Ārpusčempionāta sacīkstē,  togad, Fitipaldi ieguva 3. vietu, tomēr čempionātā viņš ne reizi neguva tik labus rezultātus. Savā debijas sezonā Vilsons Fitipaldi neguva ne punktu, savukārt viņa brālis Emersons kļuva par pasaules čempionu. Nākamajā sezonā Vilsons guva 3 punktus, tomēr ar to bija par maz, lai viņš paliktu Brabham komandā.

. gadā Vilsons nepiedalījās, jo vēlējās izveidot Brazīlijas Formula 1 komandu un tam vajadzēja laiku. Fittipaldi Automotive debitēja sacīkstēs . gadā un Vilsons bija vienīgais komandas pilots. Fitipaldi izdevās finišēt tikai sešas reizes. Nākamajā sezonā komandā ieradās Emersons un Vilsons kļuva par komandas vadītāju, atsakoties no iespējas braukt. 

Karjeras laikā iegūtie trīs punkti padarīja Vilsonu Fitipaldi par veiksmīgāko pasaules čempiona brāli F1 līdz Ralfa Šumahera debijai . gadā. Pēc tam, kad Kristians Fitipaldi guva pirmos punktus . gada , Fitipaldi kļuva par pirmo tēva un dēla duetu, kas abi guvuši punktus F1. Kopš tā laika viņiem ir sekojuši Greiems un Deimons Hili, Žils un Žaks Vilnēvi, Keke un Niko Rosbergi, Satoru un Kadzuki Nakadžimas, kā arī Nelsons un Nelsinju Pikē.

Sanpaulu štatā dzimušie
Brazīlijas autosportisti
Formula 1 piloti
Formula 2 piloti
Formula 3 piloti