joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jūrmalas augstiņš

Jūrmalas augstiņš (Centaurium littorale) ir mainīga izskata augu suga genciānu dzimtas augstiņu ģintī. Tā ir sastopama Eiropas ziemeļu, centrālajā un austrumu daļā. Tiek nodalītas divas pasugas, no kurām Centaurium littorale ssp. littorale ir sastopama arī Latvijā (Baltijas jūras un Rīgas līča krastā vai tā tuvumā).

Ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Morfoloģija 
Jūrmalas augstiņš ir viengadīgs, 5-25 cm garš lakstaugs. Tam ir stāvs, kails un četršķautņains stublājs, kurš augšdaļā dakšveidīgi zaro un dažādos augstumos ir ziedu divžuburonis.  Lapas ir lāpstveidīgas un veido rozeti. Stublāja lapām ir 1-3 dzīslas, tās ir sēdošas un ir izvietotas pretēji. Pēc formas lapas ir iegareni lancetiskas, aptuveni 0,8-2,5 cm garas un 0,2-0,4 cm platas.

Ziedi ir rožaini sārti vai violeti, vainaglapas un kauslapas pa 5 vai 4. Kauss ir dziļi šķelts, daivas smailas, kauss aptuveni vainaga stobriņa garumā. Auglis ir iegarena divvāršņu pogaļa. Zied no jūnija beigām līdz septembrim.

Atsauces

Ārējās saites 

Augstiņi
Genciānu dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Kambodžas virtuve

Kambodžas virtuve ir visu Kambodžā dzīvojošo tautu (khmeru, kalnu khmeru, vjetnamiešu, čamu, kalnu čamu, laosiešu un ķīniešu) virtuvju kopums. Tajā nozīmīgu lomu ieņem vairāk nekā tūkstoš gadu senā khmeru virtuve ( — 'khmeru pavārmāksla'). Kambodžas virtuve laika gaitā ir aizguvusi indiešu, ķīniešu un franču virtuves elementus un mijiedarbojusies ar citu Dienvidaustrumāzijas tautu virtuvēm, tādējādi mūsdienu Kambodžas virtuvei ir daudz līdzību ar kaimiņos esošo Taizemes, Vjetnamas un Laosas virtuvi. Khmeru virtuves divas galvenās sastāvdaļas ir pūdētu zivju pasta (ប្រហុក, prâhŏk) un svaigu garšaugu pasta (គ្រឿង, krœăng).

Ārējās saites 

 Aizmirstie Kambodžas ēdieni . 2018. gada 11. novembris. The Food Programme. BBC Sounds
 Lara Danstone (2017. gada 16. augusts). Kambodžiešu ēdieni — gatavošana ar uguni, dabas veltēm, raudzēšanu un ziediem.  Grantourismo Travels.
 Lara Danstone (2016. gada 20. augusts). Kliedējot mītus par Kambodžas virtuvi — tā nav „maigāka taizemiešu virtuve”!  Grantourismo Travels.
 Fils Līss (2006. gada 18. augusts). Kāpēc ceļotājiem negaršo khmeru ēdieni.  Phnomenon.

Kambodža
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — nobrauciens sievietēm

Nobrauciens vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 15. februārī. Sacensībās kopā startēja 36 sportisti no 17 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Šveices sportiste Korīna Zutere (finiša laiks — 1:31.87), sudraba medaļu ieguva Itālijas sportiste Sofija Godža (finiša laiks — 1:32.03), savukārt bronzas medaļu arī izcīnīja Itālijas sportiste Nadja Delago (finiša laiks — 1:32.44). Zuterei un Delago šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 15. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 11:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 36 sportisti no 17 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

nobrauciens sievietēm
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — kombinācija sievietēm

Kombinācija sievietēm bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē (nobrauciens) un Ledus upes slēpošanas trasē (slaloms) Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 17. februārī. Sacensībās kopā startēja 26 sportisti no 14 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Šveices sportiste Mišele Gisina (finiša rezultāts — 2:25.67), sudraba medaļu arī izcīnīja Šveices sportiste Vendija Holdenere (finiša rezultāts — 2:26.72), bet bronzas medaļu ieguva Itālijas sportiste Federika Briņona (finiša rezultāts — 2:27.52). Gisina izcīnīja otro zelta medaļu pēc kārtās šajā disciplīnā olimpiskajās spēlēs.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 17. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 10:30 (nobrauciens) un 14:00 (slaloms) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 26 sportisti no 14 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

kombinācija sievietēm
Karls Geigers

Karls Geigers (; dzimis  Oberstdorfā) ir vācu tramplīnlēcējs, četrkārtējs pasaules čempions komandu sacensībās, 2020. gada pasaules čempions lidošanā ar slēpēm, kā arī vairākkārtējs olimpiskais medaļnieks.

Pasaules kausā Geigers debitēja 2012. gada novembrī. Pirmo individuālo pjedestālu viņš guva  Lahti. Pirmo individuālo uzvaru izcīnīja  Engelbergā. Kopā Geigers ir izcīnījis 13 uzvaras pasaules kausa posmos. Geigeram visveiksmīgākā bija 2019.—2020. gada sezona, kurā viņš izcīnīja 4 uzvaras, 12 pjedestālus, kā arī ieguva 2. vietu kopvērtējumā, piekāpjoties vien Stefanam Kraftam.

Geigers ir piedalījies divās olimpiskajās spēlēs (2018, 2022), izcīnot 3 medaļas — sudrabu komandu sacensībās 2018. gadā, kā arī bronzu sacensībās uz lielā tramplīna un komandu sacensībās 2022. gadā. Tāpat Geigers ir piedalījies divos pasaules čempionātos (2019, 2021), izcīnot 4 zelta medaļas — gan 2019. gadā, gan 2021. gadā ar Vācijas komandu uzvarot gan komandu sacensībās, gan jaukto komandu sacensībās. Tāpat viņš pasaules čempionātos ir izcīnījis 3 medaļas individuālajās sacensībās. Viņš piedalījās arī 2020. gada pasaules čempionātā lidošanā ar slēpēm, uzvarot individuālajās sacensībās, kā arī izcīnot sudraba medaļu komandu sacensībās.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules čempionāts lidošanā ar slēpēm

Pasaules kauss

Vietas kopvērtējumā

Individuālās uzvaras

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Vācijas tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Vācijā dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki tramplīnlēkšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki tramplīnlēkšanā
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — slēpošanas kross sievietēm

Slēpošanas kross sievietēm bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou 2022. gada 17. februārī. Tajās kopā startēja 26 sportisti no 11 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Zviedrijas sportiste Sandra Neslunde, sudraba medaļu izcīnīja Kanādas sporiste Marjelle Tompsone, bet bronzas medaļu ieguva Vācijas sportiste Daniela Maiere.

Kvalifikācija sacensībām 
 

Kopumā disciplīnai kvalificējās 30 sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam bija jābūt vismaz 80,00 FIS punktiem FIS punktu rangā uz 2022. gada 17. janvāri un 30 labāko sportistu sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai FIS frīstaila slēpošanas 2021. gada pasaules čempionātā. No vienas valsts disciplīnā maksimāli varēra startēt ne vairāk kā četri sportisti.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Izsēšanas kārta 
Kvalifikācijas kārtā startēja visi 26 sportisti. Kuri pēc kvalifikājas brauciena rezultāta tika izsēti pa vairākiem astodaļfināla braucieniem.

 Datums — 2022. gada 17. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 11:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Astodaļfināls 
Astodaļfinālā startēja visas sportistes, kuras bija veikušas izsēšanas kārtu. Pēc izsēšanas kārtas iegūtā rezultāta viņas tika sadalītas pa 8 astodaļfināla braucieniem, kurā katrā startēja vismaz 3 sportistes. No katra astodaļfināla vrauciena nākamajai kārtai kvalificējās 2 labākās sportistes.

 Datums — 2022. gada 17. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 11:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai.

1. brauciens

2. brauciens

3. brauciens

4. brauciens

5. brauciens

6. brauciens

7. brauciens

8. brauciens

Ceturtdaļfināls 
Ceturdaļfinālā startēja 16 sportistes, kas tika sadalītas pa četriem braucieniem. No katra ceturdaļfināla brauciena nākamajai kārtai kvalificējās divas labākās sportistes.

 Datums — 2022. gada 17. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 14:35 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai.

1. brauciens

2. brauciens

3. brauciens

4. brauciens

Pusfināls 
Pusfinālā startēja 8 sportistes. Viņas tika sadalītas pa diviem pusfināla braucieniem. No katra pusfināla 1. un 2. vietas ieguvējas kvalificējās lielajam finālam (finālam par olimpiskajām medaļām), bet 3. un 4. vietas ieguvējas startēja mazajā finālā, kur notika 5. — 8. vietas sadale.

 Datums — 2022. gada 17. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 14:54 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija nākamajai kārtai.

1. brauciens

2. brauciens

Fināls 
Fināls bija sadalīts divās kārtās. Lielajā finālā notika cīņa par olimpiskajām medaļām, savukārt mazajā finālā tika sadalītas 5. — 8. vieta.

 Datums — 2022. gada 17. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 15:10 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 Lielais fināls

 Mazais fināls

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 26 sportisti no 11 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

slēpošanas kross sievietēm
Maiks Reilijs

Maiks Reilijs (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Reilijs pārstāv NHL komandu Bostonas "Bruins". 2011. gada NHL draftā Reiliju ar kopējo 98. numuru ceturtajā kārtā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

2015–16. gada sezonā Reilijs debitēja Minesotas "Wild" rindās. Tur viņš pavadīja trīs sezonas, līdz tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens". 2020. gadā viņu aizmainīja uz Otavas "Senators", bet 2021. gadā uz Bostonas "Bruins".

ASV hokeja izlases sastāvā Reilijs ir spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Minesotas "Wild" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Otavas "Senators" spēlētāji
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Ilinoisā dzimušie
The Battle at Lake Changjin II

The Battle at Lake Changjin II (), zināma arī kā Water Gate Bridge, ir 2022. gada Ķīnas kara filma un tas ir turpinājums filmai The Battle at Lake Changjin (2021). Filmas režisori ir Čens Kaige, Cujs Harks, Dante Lams, un tajā galvenās lomas atveido Vu Džins, Džeksons Jī, Duans Jions un Žans Haniu. Šī ir daļa no Ķīnas Komunistiskās partijas 100. gadadienas svinībām uzņemtajam filmām. Filmas pamatā ir vēsturiskās cīņas Funčilinas pārejā Čosinas ūdenskrātuves kaujas laikā Korejas karā. Filmas pirmizrāde notika 2022. gada 1. februārī (ķīniešu Jaunais gads) un tā visā pasaulē ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru, un šobrīd tā ir 2022. gada septītā ienesīgākā filma.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
Ķīnas filmas
Ēriks Haula

Ēriks Haula (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Haula pārstāv NHL komandu Bostonas "Bruins". 2009. gada NHL draftā Haulu ar kopējo 182. numuru septītajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

Iepriekš spēlējis Minesotas "Wild", Vegasas "Golden Knights", Karolīnas "Hurricanes", Floridas "Panthers" un Našvilas "Predators".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis otro vietu 2014. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Minesotas "Wild" spēlētāji
Vegasas "Golden Knights" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Našvilas "Predators" spēlētāji
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Ātrslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 1000 metri sievietēm

1000 metri sievietēm bija viena no 14 disciplīnām ātrslidošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Nacionālajā ātrslidošanas ovālā, Pekinā 2022. gada 17. februārī. Tajās bija pārstāvēti 30 sportisti no 17 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Japānas sportiste Miho Takagi (finiša laiks — 1:13.19), sudraba medaļu ieguva Nīderlandes sportiste Juta Lērdama (finiša laiks — 1:13.83), bet bronzas medaļu ieguva ASV sportiste Britānija Bouva (finiša laiks — 1:14.61). Japānietei Takagi šī bija ceturtā olimpiskā medaļa Pekinas spēlēs, bet Lērdama izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu. Japāniete ar savu finiša rezultātu, 1:13.19, laboja olimpisko rekordu šajā disciplīnā.

Kvalifikācija 
 
Šajā disciplīnā bija pieejamas 30 dalībnieku kvota, maksimāli trīs sportisti no vienas valsts. Pirmie 20 sportisti kvalificējās ar savu sniegumu 2021.–2022. gada ISU ātrslidošanas Pasaules kausa izcīņā, bet pārējie desmit ieguva kvotas, sasniedzot labākos laikus starp sportistiem, kuri vēl nav kvalificējušies. Valsts varēja nopelnīt tikai maksimālās trīs vietas Pasaules kausa reitingā.

Disciplīnas kvalifikācijas laiks (1:18.00) tika paziņots 2021. gada 1. jūlijā un tas bija nemainīgs salīdzinot ar 2018. gada Phjončhana spēlēm. Sportisti disciplīnai varēja kvalificēties, laika posmā no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim, Starptautiskās Slidošanas savienības (ISU) pasākumu ietvaros.

Medaļu ieguvēji

Rekordi

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 17. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 16:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — olimpiskais rekords;  — trases rekords.

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 17 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

1000 metri sievietēm
Pedosfēra

Pedosfēra ir augsnes sega. Tā ir ģeogrāfiskā apvalka daļa, kas veidojas, mijiedarbojoties litosfērai, hidrosfērai, atmosfērai un biosfērai.

Atsauces

Ārējās saites 

Zemes zinātnes
Lauksaimniecība
Augsnes
Arvīds Rogulis

Arvīds Aleksandrs Rogulis (1897—1965) bija latviešu ārsts un Tautas Saeimas deputāts (1940).

Dzīvesgājums 
Arvīds Aleksandrs Rogulis dzimis  (pēc vecā stila — ) Ēveles muižas feldšera Friča Roguļa un Alvīnes Marijas dzimušas Kalniņas ģimenē.

1916. gadā beidzis Nikolaja ģimnāziju Rīgā un 1917. gadā iestājies Tērbatas Universitātes Medicīnas fakultātē.
1919. gada 11. jūnijā brīvprātīgi iestājies Latvijas armijā un tika norīkots Atsevišķās studentu rotas daļā par sanitāru, vēlāk pārcelts uz Rīgas Kara slimnīcu.

1920. gadā iestājies Latvijas Universitātes medicīnas fakultātē, ko beidzis 1923. gadā.

No 1924. gada bijis Tērvetes sanatorijas vadītājs, pēc tam no 1926. gada Vaiņodes valsts sanatorijas direktors. No 1926. līdz 1934. gadam Jelgavas 1. slimnīcas direktors. 1926. gadā Rogulis ar ģimeni pārcēlies uz Jelgavu, kur atvēris savu iekšķīgo slimību privātpraksi Akadēmijas ielā 32, vēlāk to pārcēla uz Pils ielu 25.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Zemgales apgabala. 1940. gada augustā iecelts par Jelgavas pilsētas slimnīcas vadītāju.

1941. gadā A. Rogulis bez ģimenes evakuējās uz Padomju Savienību, kur piedalījās Latvijas Māsu skolas dibināšanā Tirleānos un bija tās pirmais direktors. No 1942. līdz 1943. gadam strādāja Māsu skolā Rostovā. 1944. gada jūnijā A. Rogulis kopā ar PSRS karaspēku atgriezās Latvijā un tika iecelts par Daugavpils slimnīcas direktoru, bet tā paša gada oktobrī, atgriežoties Rīgā, kļuvis par tā sauktās "specklīnikas" direktoru. No 1946. gada strādājis par galveno ārstu Rīgas pilsētas Prettuberkulozes dispanserā, bet no 1951. gada – par ārstu Republikas Prettuberkulozes dispanserā.

Miris 1965. gada 24. novembrī Rīgā. Apglabāts Rīgas 1. Meža kapos.

Atsauces 

1897. gadā dzimušie
Tautas Saeimas deputāti
1965. gadā mirušie
Skaistais augstiņš

Skaistais augstiņš (Centaurium pulchellum) ir  augu suga genciānu dzimtas augstiņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama piejūras un iekšzemes (biežāk sāļainās) pļavās Eiropā, Ziemeļāfrikā un Rietumāzijā. Latvijā skaistais augstiņš ir sastopams reti un nevienmērīgi - pārsvarā piejūrā un valsts vidusdaļā.

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Morfoloģija 
Skaistais augstiņš ir viengadīgs vai divgadīgs, 5-20 cm garš lakstaugs ar četršķautņainu, pacilu vai stāvu stublāju. Atšķirībā no citiem Latvijā sastopamajiem augstiņiem, skaistajam augstiņam pie stublāja pamata nav lapu rozetes. Parasti blīvi zaro no pamata, kaut gan retumis sastopami arī nezarojoši augi.

Lapas ir olveidīgas vai ovālas, 0,5-1,2 cm garas un 0,2-0,6 cm platas, uz stublāja sēdošas, pretējas, ar gludu malu un strupu (apakšējās) vai smailu (augšējās) galu. Lapām ir 5 dzīslas, dzīslojums neskaidrs.

Ziedi ir stublāju un zaru galos dihāzijā. Pēc krāsas tie ir rožaini sārti. Vainaglapas un kauslapas visbiežāk ir 5 (retāk 4). Raksturīgs tas, ka dziļi šķeltās kauslapas ir īsākas nekā vainaga stobriņš. Pie zieda pamata ir nelielas pieziedlapas. Auglis ir strupa divvāršņu pogaļa. Zied no jūlija līdz augusta beigām.

Atsauces

Ārējās saites 

Augstiņi
Genciānu dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — Big Air vīriešiem

Big Air vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Šoganas Big Air arēnā, Pekinā. 2014. gada 14. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 15. janvārī notika fināla kārta. Sacensībās startēja 29 sportisti no 14 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Ķīņas sportists Imiņs Su (finiša rezultāts — 182.50 punkti), sudraba medaļu ieguva Norvēģijas sportists Monss Reislands (finiša rezultāts — 171.75 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Kanādas sportists Makss Parro (finiša rezultāts — 170.25 punkti). Ķīnietis Imiņs Su izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu, bet norvēģis Reislands izcīnīja savu pirmo olimpisko medaļu.

Kvalifikācija 
 
Kopā sacensībām varēja kvalificēties 30 snovbordisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā četri sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam ir jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem, FIS punktu sarakstā 2022. gada 17. janvārī un 30 labāko finišētāju sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai 2021. gada FIS snovborda pasaules čempionātā Big Air vai sloupstails disciplīnās.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija 
Kvalifikācijas kārtā katrs no 29 sportistiem veica 3 braucienus. Par katru no braucieniem tika piešķirta punktu summa. Kvalifikācijas rezultātus veidoja divu labāko braucienu punktu summa. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti.

 Datums — 2022. gada 14. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 13:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

Fināls 
Fināla sacensībās startēja 12 sportisti. Sportistiem bija jāveic trīs braucieni, par kuriem tika piešķirti punkti. Fināla rezultātus veidoja divu labāko braucienu punktu summa.

 Datums — 2022. gada 15. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 12:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Sacensību tiesneši 

  Rio Hašimoto
  Žiljēns Hariko
  Džonass Brevers
  Ādams Begs
  Filips Pilons
  Markuss Betšarts

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 29 sportisti no 14 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Big Air vīriešiem
Augstiņi

Augstiņi (Centaurium) ir augu ģints genciānu rindā un genciānu dzimtā, kurā ietilpst aptuveni 20 lakstaugu sugu. Šī ģints ir sastopama Eiropā un Āzijā. Ģints savu latīnisko nosaukumu "Centaurium" ir ieguvusi par godu tēlam - kentauram Hīronam, kurš sengrieķu mitoloģijā ir pazīstams ar savām teicamajām zināšanām par ārstnieciskajiem augiem.

Latvijā ir sastopamas trīs augstiņu sugas:

 Čemuru augstiņš (Centaurium erythraea) - visbiežāk sastopamā augstiņu suga,
 Jūrmalas augstiņš (Centaurium littorale),
 Skaistais augstiņš (Centaurium pulchellum).

Nepabeigti raksti par botāniku
Augstiņi
Genciānu rinda
Genciānu dzimta
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — Big Air sievietēm

Big Air sievietēm bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Šoganas Big Air arēnā, Pekinā. 2014. gada 14. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 15. janvārī notika fināla kārta. Sacensībās startēja 30 sportisti no 21 valsts.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Austrijas sportiste Anna Gasere (finiša rezultāts — 185.50 punkti), sudraba medaļu ieguva Jaunzēlandes sportiste Zoja Sadovska-Sinota (finiša rezultāts — 177.00 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Japānas sportiste Kokomo Murase (finiša rezultāts — 171.50 punkti). Gasere izcīnīja otro zelta medaļu šajā disciplīnā, bet Murase ieguva savu pirmo olimpisko medaļu.

Kvalifikācija 
 
Kopā sacensībām varēja kvalificēties 30 snovbordisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā četri sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam ir jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem, FIS punktu sarakstā 2022. gada 17. janvārī un 30 labāko finišētāju sarakstā Pasaules kausa sacensībās vai 2021. gada FIS snovborda pasaules čempionātā Big Air vai sloupstails disciplīnās.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija 
Kvalifikācijas kārtā katrs no 29 sportistiem veica 3 braucienus. Par katru no braucieniem tika piešķirta punktu summa. Kvalifikācijas rezultātus veidoja divu labāko braucienu punktu summa. Fināla kārtai kvalificējās 12 labākie sportisti.

 Datums — 2022. gada 14. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 9:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 

 — kvalifikācija finālam.

Fināls 
Fināla sacensībās startēja 12 sportisti. Sportistiem bija jāveic trīs braucieni, par kuriem tika piešķirti punkti. Fināla rezultātus veidoja divu labāko braucienu punktu summa.

 Datums — 2022. gada 15. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 9:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Sacensību tiesneši 

  Rio Hašimoto
  Žiljēns Hariko
  Džonass Brevers
  Ādams Begs
  Filips Pilons
  Markuss Betšarts

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 30 sportisti no 21 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Big Air sievietēm
Cilvēces bērns

"Cilvēces bērns" () ir 2006. gada distopiska trillera filma, kuras režisors ir Alfonso Kuarons. Filmā galvenās lomas atveido Klaivs Ouens, Džūliana Mora, Klēra Houpa Eštija, Maikls Keins, Čīvetels Edžiofors un Čārlijs Hanems. Filma ir balstīta uz Filisas Dorotijas Džeimsas 1992. gada noveles The Children of Men.

Filmas darbība norisinās 2027. gadā, kad divus gadu desmitus ilga cilvēku neauglība ir atstājusi sabiedrību uz sabrukuma robežas. Teo Faronam (Ouens), bijušajam aktīvistam un tagadējam birokrātam, ir jāaizsargā vienīgā sieviete uz pasaules, kura gaida mazuli.

"Cilvēces bērns" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma nebija komerciāli veiksmīga, nopelnot tikai 70,5 miljonus ASV dolārus pie 76 miljonu budžeta, bet neskatoties uz to, tā saņēma kritiķu atzinību. "Cilvēces bērns" tika nominēta trijām Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās labākais adaptētais scenārijs, labākais operatora darbs un labākā montāža. Filma tika nominēta arī trim BAFTA kino balvām, saņemot divas — par labāko operatora darbu un labāko mākslinieka darbu, kā arī tā saņēma Saturna balvu kā labākā zinātniskās fantastikas filma. 2016. gada BBC aptaujā, filma no tika ierindota 13. vietā no 100, kā labākā 21. gadsimta filma.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Japānas filmas
Apvienotās Karalistes zinātniskās fantastikas filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Alfonso Kuarona filmas
Universal Pictures filmas
2021.—2022. gada NHL sezona

2021.—2022. gada Nacionālās hokeja līgas sezona ir 105. NHL sezona (104. spēlētā sezona). Regulārā sezona ilgst no  līdz 2022. gada jūnijam. Kopš šīs sezonas turnīrā pirmo reizi piedalās Sietlas "Kraken", tādējādi līgas turnīrā kopumā piedalās 32 komandas. Regulārajā sezonā katra komanda aizvada 82 mačus. COVID-19 pandēmijas dēļ šī ir pirmā sezona kopš 2018.—2019. gada sezonas, kad tiek aizvadīta 82 maču ilga regulārā sezona no oktobra līdz aprīlim.

Par Stenlija kausa ieguvējiem trešo reizi vēsturē kļuva Kolorādo "Avalanche", kas finālsērijā pārspēja Tampabejas "Lightning".

Regulārā sezona 
Līgas jaunpienācēja Sietlas "Kraken" komanda tika ievietota Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā, savukārt Arizonas "Coyotes" tika pārvietoti uz Centrālo divīziju.

 Mineapolisā, Minesotā tika aizvadīta Ziemas klasikas spēle, kurā piedalījās Minesotas "Wild" un Sentluisas "Blues". Tajā "Blues" uzvarēja ar rezultātu 6—4.

 T-Mobile Arena arēnā Paradaisā, Nevadā norisinājās 2022. gada NHL Visu zvaigžņu spēle.

Turnīra tabula

Austrumu konference

Metropolitēna divīzija

Atlantijas divīzija

Wild Card

Rietumu konference

Centrālā divīzija

Klusā okeāna divīzija

Wild Card

Izslēgšanas spēles

Finālsērija

Labākie spēlētāji 
Sekojošie spēlētāji bija līgas līderi gūtajos rezultativitātes punktos pēc regulārās sezonas beigām.

Latvijas hokejistu sniegums

Laukuma spēlētāji

Vārtsargi

Atsauces

Ārējās saites 

 NHL mājaslapa 

2021. gads sportā
2022. gads sportā
Nacionālā hokeja līga
Džefs Petri

Džefrijs Petri (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2015. gada Petri pārstāv NHL komandu Monreālas "Canadiens". 2006. gada NHL draftā Petri ar kopējo 45. numuru otrajā kārtā izvēlējās Edmontonas "Oilers".

Edmontonas "Oilers" rindās spēlējis no 2010. līdz 2015. gadam, kad viņš tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens".

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2012., 2013. un 2014. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Mičiganā dzimušie
Arturi Lehkonens

Arturi Lehkonens (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Lehkonens pārstāv NHL komandu Kolorādo "Avalanche". 2013. gada NHL draftā Lehkonenu ar kopējo 55. numuru otrajā kārtā izvēlējas Monreālas "Canadiens".

Iepriekš spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Turku TPS un Kuopio "KalPa", Zviedrijas hokeja līgas komandā Frölunda HC un NHL komandā Monreālas "Canadiens". Ar Frölunda HC komandu 2016. gadā kļuvis par Zviedrijas čempionu.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Zviedrijas hokeja līgas čempioni
Tailers Tofoli

Tailers Tofoli (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2022. gada Tofoli pārstāv NHL komandu Kalgari "Flames". 2010. gada NHL draftā Tofoli ar kopējo 47. numuru otrajā kārtā izvēlējas Losandželosas "Kings".

Losandželosas "Kings" rindās debitējis 2012–13. gada sezonā. 2014. gadā ar "Kings" komandu ieguvis Stenlija kausu. 2020. gada februārī, pēc astoņām sezonām "Kings" komandā, Tofoli tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks". 2020. gada oktobrī, kā brīvais aģents, pievienojies Monreālas "Canadiens". Spēlējis 2021. gada Stenlija kausa finālā, kurā komanda zaudēja Tampabejas "Lightning". 2022. gada februārī Tofoli tika aizmainīts uz Kalgari "Flames".

Kanādas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2015. gada Pasaules čempionātā Čehijā.

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Kalgari "Flames" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Ontārio dzimušie
Iļja Mihejevs

Iļja Mihejevs (, dzimis ) ir Krievijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Mihejevs pārstāv NHL komandu Toronto "Maple Leafs".

Iepriekš piecas sezonas spēlējis KHL komandā Omskas "Avangard". 2019. gada maijā noslēdzis līgumu ar Toronto "Maple Leafs".

Krievijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. gada Pasaules čempionātā.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Omskas "Avangard" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Dzelzenes

Dzelzenes (Centaurea) ir augu ģints asteru rindas kurvjziežu dzimtā, kurā ietilpst vairāk nekā 700 augu sugu. Šīs ģints pārstāvji ir sastopami tikai Ziemeļu puslodē, pārsvarā Austrumu puslodē. Vislielākā sugu daudzveidība ir konstatēta Vidējos austrumos un tiem tuvos reģionos.

Latvijā mainīgos daudzumos ir sastopamas vairākas dzelzeņu sugas, tostarp:

 Frīģijas dzelzene (Centaurea phrygia),
 Kalnu dzelzene (Centaurea montana),
 Lielā dzelzene (Centaurea scabiosa),
 Pļavas dzelzene (Centaurea jacea),
 Skarainā dzelzene (Centaurea rhenana),
 Skrajā dzelzene (Centaurea diffusa),
 Zilā rudzupuķe (Centaurea cyanus).

Galerija

Atsauces 

Dzelzenes
Kurvjziežu dzimta
Asteru rinda
Nepabeigti raksti par botāniku
Mantošana

Mantošana var būt

 tiesību mantošana,
 bioloģiskā mantošana jeb iedzimtība,
 mantošana programmēšanā.

Nozīmju atdalīšana
Smilts pelašķis

Smilts pelašķis (Achillea micrantha) ir kurvjziežu dzimtas pelašķu ģints augu suga, kura dabā ir sastopama Dienvidaustrumu Eiropā un Rietumāzijā. Latvijā smilts pelašķis ir ļoti reta adventīva augu suga tālu ziemeļrietumos no sugas izplatības areāla. Latvijā šis pelašķis ir sastopams galvenokārt Daugavpilī.

Morfoloģija 
Smilts pelašķis ir daudzgadīgs, 15-50 cm garš lakstaugs. Visas auga daļas ir tūbainas - klātas ar pelēcīgiem matiņiem.

Stublājs ir stāvs, stīvs un augšdaļā zaro. Lapas ir aptuveni 4-8 cm garas,  plūksnaini dalītas lineārās plūksnās, lapas ass starp plūksnām ir bez zobiņiem.

Ziedu kurvīši ir blīvā vairogskarā stublāja un augšējo zaru galā. Kurvīša vīkals ir vairākās rindās, jumstiņveidīgs. Kurvīši ir sīki. Atšķirībā no visām pārējām Latvijā sastopamajām pelašķu sugām, smilts pelašķim gan mēlziedi, gan stobrziedi ir dzelteni. Auglis ir pelēks sēklenis. Zied no jūlija līdz septembrim.

Atsauces 

Pelašķi
Kurvjziežu dzimta
Asteru rinda
Latvijas flora
Klaivs Ouens

Klaivs Ouens (, dzimis ) ir angļu aktieris.

Savu atpazīstamību ieguvis ar lomu ITV seriālā Chancer no 1990. līdz 1991. gadam. Kritiķu atzinību ieguvis ar filmu Close My Eyes (1991), savukārt starptautisku atpazīstamību ieguvis, piedaloties filmā Croupier (1998). 2005. gadā ieguvis Zelta globusa un BAFTA kino balvu, kā arī ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par lomu romantiskajā drāmā "Tuvāk" (2004).

Piedalījies arī tādās filmās kā "Gosforda parks" (2001), "Borna personības noslēpums" (2002), "Grēku pilsēta" (2005), "No sliedēm" (2005), "Insaiders" (Inside Man, 2006), "Cilvēces bērns" (2006) un "Starptautiskie darījumi" (The International, 2009).

Ārējās saites 

1964. gadā dzimušie
Rietummidlendas grāfistē dzimušie
Angļu kinoaktieri
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Kristians Vesalainens

Kristians Vesalainens (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2022) Vesalainens pārstāv NHL komandu Vinipegas "Jets". 2017. gada NHL draftā Vesalainenu ar kopējo 24. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Vinipegas "Jets".

Savu profesionālo karjeru 2015. gadā iesācis Zviedrijas hokeja līgas komandā Frölunda HC. Vēlāk spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Hemēnlinnas HPK un Oulu "Kärpät". 2018–19. gada sezonu iesācis NHL komandā Vinipegas "Jets", bet noslēdza KHL komandā Helsinku "Jokerit". Nākamajā sezonā atgriezies Ziemeļamerikā un spēlējis "Jets" fārmklubā Manitobas "Moose".

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Vinipegas "Jets" spēlētāji
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Helsinkos dzimušie
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Džonatans Bernjē

Džonatans Bernjē (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Bernjē pārstāv NHL komandu Ņūdžersijas "Devils". 2006. gada NHL draftā Bernjē ar kopējo 11. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Losandželosas "Kings".

2007–08. gada sezonā debitējis Losandželosas "Kings" rindās. 2012. gadā ar "Kings" komandu ieguvis Stenlija kausu. 2013. gadā Bernjē tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs". Vēlāk pārstāvējis arī Anahaimas "Ducks", Kolorādo "Avalanche" un Detroitas "Red Wings". 2021. gadā Bernjē nonāca Ņūdžersijas "Devils" komandā.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2011. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Anahaimas "Ducks" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Kvebekā dzimušie
Kels Klaterbaks

Kels Viljams Klaterbaks (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2013. gada Klaterbaks pārstāv NHL komandu Ņujorkas "Islanders". 2006. gada NHL draftā Klaterbaku ar kopējo 72. numuru trešajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

Iepriekš sešas sezonas spēlējis Minesotas "Wild" komandā.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2011. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Minesotas "Wild" spēlētāji
Ņujorkas "Islanders" spēlētāji
Koltons Giliss

Koltons Giliss (, dzimis ) ir bijušais Kanādas hokejists, spēlēja kreisās malas uzbrucēja pozīcijā.

2007. gada NHL draftā Gilisu ar kopējo 16. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

2008–09. gada sezonā debitējis NHL komandas Minesotas "Wild" rindās. "Wild" komandā Giliss pavadīja trīs sezonas, līdz 2012. gadā pievienojies Kolumbusas "Blue Jackets", kur spēlējis divas sezonas. Vēlāk pārstāvējis AHL komandas Ročesteras "Americans" un Bridžportas "Sound Tigers". 2015–16. gada sezonu pavadījis Slovākijas Ekstralīgas komandā HC '05 Banská Bystrica.

2016. gadā pievienojies KHL komandai Rīgas "Dinamo". 2020. gadā, pēc četrām sezonām "Dinamo" rindās, GIiss noslēdza karjeru.

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Minesotas "Wild" spēlētāji
Kolumbusas "Blue Jackets" spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Dižais pelašķis

Dižais pelašķis (Achillea nobilis) ir kurvjziežu dzimtas pelašķu ģints augu suga, kura dabā ir sastopama Eiropas dienvidu un dienvidaustrumu daļā, kā arī Rietumāzijā un Centrālāzijā.  Latvijā dižais pelašķis ir ļoti reta adventīva augu suga tālu ziemeļs no sugas pamatizplatības areāla.

Morfoloģija 
Dižais pelašķis ir daudzgadīgs, 20-65 cm garš lakstaugs ar stāvu, apmatotu, augšdaļā zarojošu stublāju.

Lapas aug pamīšus visā stublāja garumā, tās ir daudzkārt plūksnaini dalītas un sēdošas. Lapas plātnes apveids ir lancetisks vai iegarens, tās ir aptuveni 3-7 cm garas un 1,5-3 cm platas. Lapas ass ar labi izšķiramu plūksnainu spārnu.

Ziedu kurvīši ir sīki un ir izvietoti blīvā vairogskarā stublāja un zaru galā. Vīkallapas jumstiņveidīgas, dzeltenzaļas ar dzeltenbrūnu apmali, kā arī apmatotas. Sievišķie mēlziedi ir 5, balti, atrodas kurvīša ārmalā, daudz īsāki nekā vīkallapas. Divdzimumu stobrziedi kurvīša centrā ir pelēkbalti. Auglis ir sīks, plakans sēklenis. Zied jūlijā un augustā.

Atsauces 

Pelašķi
Kurvjziežu dzimta
Asteru rinda
Pelašķi

Pelašķi (Achillea) ir augu ģints asteru rindas kurvjziežu dzimtā. Šo ģinti pirmo reizi aprakstīja zviedru botāniķis Kārlis Linnejs 1753. gadā. Ģints savu latīnisko nosaukumu "Achillea" ir ieguvusi par godu sengrieķu mitoloģijas tēlam Ahillejam, jo sengrieķu leģendās Ahilleja vadītie zaldāti ar pelašķiem aprūpēja savus ievainojumus.

Ģints pārstāvji ir pārsvarā sastopami mērenajā joslā Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā. Sarunvalodā par "pelašķi" parasti tiek dēvēts parastais pelašķis (Achillea millefolium).

Latvijā ir sastopamas trīs pelašķu sugas:

 Parastais pelašķis (Achillea millefolium) - valsts teritorijā visbiežāk sastopamā pelašķu suga,
 Smilts pelašķis (Achillea micrantha) - adventīva augu suga,
 Dižais pelašķis (Achillea nobilis) - adventīva augu suga.

Atsauces 

Pelašķi
Kurvjziežu dzimta
Asteru rinda
Nepabeigti raksti par botāniku
Divmāju kaķpēdiņa

Divmāju kaķpēdiņa (Antennaria dioica) ir kurvjziežu dzimtas kaķpēdiņu ģints augu suga, kura dabā ir sastopama gandrīz visur Eiropā (atskaitot dienvidu apgabalus) un dažviet Austrumāzijā. Latvijā tā ir sastopama visā valsts teritorijā.

Ārstniecības augs.

Morfoloģija 
Divmāju kaķpēdiņa ir daudzgadīgs, 5-20 cm garš lakstaugs, kurš veido klājeniskas velēnveida grupas. Auga saknenis ir ložņājošs un uz tā veidojas virszemes dzinumu pumpuri. Viss augs ir klāts ar īsiem, zīdainiem un piegulošiem matiņiem.

Stublājs ir stāvs un zaro ziedkopā. Rozetes lapas ir lāpstveida, aptuveni 1-3 cm garas un 0,3-0,8 cm platas. Stublāja lapas ir lancetiskas, sēdošas, 0,7-2 cm garas un 0,2-0,3 cm platas. Lapas mala ir gluda un gals ir īsi smails. Lapas plātnes apakšpusei ir zīdainais apmatojums, kurš tai piešķir pelēcīgu nokrāsu.

Stublāja galotnē ir 5-12 šauri ziedu kurvīši ap 0,5-1 cm garos ziedkātos. Zieda vīkala lapas ir izvietotas vairākās rindās, un iekšējās parasti ir sausas un plēvjainas. Ziedi var būt gan viendzimuma, gan divdzimumu. Visi ziedi ir stobrziedi; to krāsa atkarībā no dzimuma variē no gandrīz baltas līdz tumšsarkanai. Auglis ir sēklenis ar matkausu. Zied maijā un jūnijā.

Atsauces 

Kaķpēdiņas
Kurvjziežu dzimta
Asteru rinda
Latvijas flora
Ārstniecības augi
NG-17

NG-17 bija ASV uzņēmuma Northrop Grumman kravas kosmosa kuģa Cygnus (S.S. Piers Sellers) Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā Commercial Resupply Services 2 (CRS-2). Kravas kuģis orbītā tika palaists 2022. gada 19. februārī, darbību beidza 2022. gada 29. jūnijā.

Kosmosa kuģis nosaukts par godu 2016. gadā mirušajam ASV astronautam Pīrsam Sellersam, godinot viņa lomu Starptautiskās kosmosa stacijas būvē.

Derīgā krava 
Kopējā kravas masa bija 3800 kg.
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3700 kg kravas: lietas apkalpei (1352 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (1030 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (896 kg), datoru iekārtas (35 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (60 kg). Nehermetizētā krava bija 100 kg.

Kravā bija arī nanopavadonis NACHOS.

Lidojuma gaita 
Cygnus NG-17 tika palaists  17:40:07 UTC ar nesējraķeti Antares 230+ no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (MARS) starta laukuma LP-0A.

21. februārī Cygnus pietuvojās stacijai. 09:44 UTC kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, ko vadīja Radža Čari. 12:02 UTC Cygnus bija pievienots pie Unity moduļa apakšējās pieslēgvietas.

28. jūnijā 07:00 UTC ar Canadarm2 manipulatoru, ko vadīja lidojuma vadītāji no zemes, Cygnus tika atvienots no Unity moduļa. 11:07  UTC to  palaida brīvā lidojumā.
28. jūnijā 20:20 UTC no kravas kuģa tika atvienots nanopavadonis NACHOS.

29. jūnijā kravas kuģis tika novadīts no orbītas; tas sasniedza atmosfēras blīvos slāņus un 06:55 UTC sadega virs Klusā okeāna dienvidu daļas.

Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

Ārējās saites 

 NASA Commercial Resupply Mission NG-17 Northrop Grumman
 Overview for Northrop Grumman's 17th Commercial Resupply Mission NASA
 Cygnus-PCM (enhanced) Gunter Dirk Krebs

Cygnus kosmosa kuģi
Spoku mednieki 2

"Spoku mednieki 2" () ir 1989. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas komēdija, kuras režisors ir Aivans Raitmans. Filmā galvenās lomas atveido Bills Marijs, Dens Eikroids, Sigurnija Vīvere, Harolds Reimiss, Riks Moraniss, Ērnijs Hadsons un Enija Potsa.

Filma ir turpinājums 1984. gada filmai "Spoku mednieki". 2021. gadā filmai iznāca turpinājums "Spoku mednieki: Viņā pusē".

Ārējās saites 
 

1989. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Kinokomēdijas
Columbia Pictures filmas
Spoku mednieki: Viņā pusē

"Spoku mednieki: Viņā pusē" () ir 2021. gada ASV fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir Džeisons Raitmans. Galvenās lomas atveidojuši Kerija Kūna, Fins Volfhards, Makena Greisa, Bills Marijs, Dens Eikrods, Enija Potsa, Ērnijs Hadsons un Pols Rads. Filmas pirmizrāde notika , ASV kinoteātros filmu sāka demonstrēt no , bet Latvijā no .

Filma ir turpinājums filmām "Spoku mednieki" (1984) un "Spoku mednieki 2" (1989).

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Columbia Pictures filmas
Matrikss: Atdzimšana

"Matrikss: Atdzimšana" () ir 2021. gada ASV zinātniskā fantastika filma, kuras režisore ir Lana Vačovska. Galvenās lomas atveidojuši Kiānu Rīvss, Kerija Anna Mosa, Jāhja Abduls Matīns II, Džesika Henvika, Džonatans Grofs, Nīls Patriks Heriss, Prijanka Čopra un Džeida Pinkita Smita. Filmas pirmizrāde notika , kinoteātros ASV — , kinoteātros Latvijā — .

Filma ir turpinājums filmām "Matrikss" (1999), "Matrikss atjaunots" (2003) un "Matrikss — Revolūcija" (2003).

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
ASV filmas
Alternatīvā realitāte
Kiberpanks
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Warner Bros. filmas
Matrikss
Animatrikss

"Animatrikss" () ir 2003. gada ASV zinātniskās fantastikas asa sižeta animācijas filma, kuras režisori ir Endijs Džonss, Mahiro Maeda, Šiničiro Vatanabe, Jošiaki Kavadžiri, Takeši Koike, Kodži Morimoto, Pīters Čungs.

Ārējās saites 

2003. gada filmas
ASV animācijas filmas
Animācijas filmas
Alternatīvā realitāte
Kiberpanks
ASV zinātniskās fantastikas filmas
zinātniskās fantastikas filmas
Warner Bros. animācijas filmas
Warner Bros. filmas
Matrikss
Ārpus kartes

"Ārpus kartes" () ir 2022. gada ASV spraiga sižeta piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Rubens Fleišers, scenārija autori ir Reifs Lī Džadkinss, Arts Markums un Mets Holovejs. Tā veidota pēc Uncharted videospēles motīviem, ko izstrādāja kompānija Naughty Dog un izdeva Sony Interactive Entertainment. Galvenās lomas atveidojuši Toms Holands, Marks Volbergs, Sofija Ali, Tati Gabriele un Antonio Banderass. Filmā Salivans (Volbergs) savervē Dreiku (Holands) sacensībai ar korumpēto miljardieri Santjago Monkadu (Banderass) un algotņu līderi Džo Bredoku (Gabriele), lai atrastu Magelāna ekspedīcijas dārgumu.

Filmas "Ārpus kartes" izstrāde sākās 2008. gadā, kad producents Avi Arads paziņoja, ka sadarbosies ar Sony Pictures, lai izstrādātu videospēles franšīzes kino adaptāciju. Sākās sarežģīts ražošanas process, kurā atsevišķos laika posmos bija piesaistīti dažādi režisori, scenāristi un aktieri. Filmu veidotāji Deivids O. Rasels, Nīls Bērgers, Sets Gordons, Šons Levijs, Dens Trahtenbergs un Treviss Naits sākotnēji tika piesaistīti kā režisori, savukārt projekta izstrādes sākumā Dreika lomai bija paredzēts Volbergs. Holands Dreika lomai izvēlēts 2017. gada maijā, bet Fleišers nolīgts par režisoru — 2020. gada sākumā. Filmēšana sākās 2020. gada martā un drīz vien tika apturēta. To atsāka tā paša gada jūlijā un ilga līdz oktobrim. Filmēšana norisinājās Bābelsbergas studijā Berlīnē, kā arī Spānijā un Dienvidaustrumāzijā.

Filmas "Ārpus kartes" pirmizrāde sākotnēji bija plānota , bet to vairākas reizes pārcēla saistībā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem. Filmas pirmizrāde notika  Coliseum teātrī Barselonā. Latvijas kinoteātros to demostrēja no , bet ASV pirmizrāde bija dienu vēlāk — 18. februārī. Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, kritizēts tika scenārijs, aktieru atlase un oriģinalitātes trūkums, bet Holanda aktierspēle tika slavēta. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to desmitajā vietā starp ienesīgākajām 2022. gada filmām.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Spraiga sižeta filmas
Piedzīvojumu filmas
Columbia Pictures filmas
Es sarkstu

"Es sarkstu" () ir 2022. gada ASV datoranimācijas fantāzijas komēdija, ko producējusi Pixar Animation Studios un izplata Walt Disney Studios Motion Pictures. Filmas režisore ir Domī Ši un šī ir viņas pilnmetrāžas animācijas filmas režijas debija. Scenārija autore ir Džūlija Čo. Galvenās lomas ieskaņojuši Rozālija Čianga, Sandra O, Eiva Morsa, Maitreja Ramakrišnana, Haiena Pārksa, Orions Lī, Vai Čins Ho un Džeimss Hongs. Sī ir 25. Pixar pilnmetrāžas animācijas filma.

Filmas darbība norisinās 2002. gadā Toronto, Kanādā. Stāsts ir par Meilinu "Meju" Lī, 13 gadīgu Ķīnas kanādiešu skolnieci, kurai ir iedzimts lāsts, ka izjūtot stingras emocijas viņa pārvēršas milzīga sarkanā pandā. Iedvesmojoties no Ši pieredzes uzaugot Toronto, filmu sāka izstrādāt 2018. gadā pēc viņas pievienošanās studijai Pixar 2017. gada oktobrī. Šī ir pirmā Pixar filma, ko režisējusi viena pati sieviete un otrā pilnmetrāžas filma, kur galvenajā lomā ir aziāts pēc "Augšup" (2009).

Filmas "Es sarkstu" speciālie seansi pirms pasaules pirmizrādes notika  Londonā pasākumā Everyman Borough Yards un 8. martā Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filmas pasaules pirmizrāde notika  Losandželosas kinoteātrī El Capitan Theatre, savukārt atsevišķos ASV kinoteātros, Latvijas kinoteātros un straumēšanas platformā Disney+ filmu sāka demonstrēt no 11. marta. Filma saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas slavē stāstu, humoru, animāciju, balss aktieru sniegumu un Ķīnas kultūras atainošanu.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
ASV filmas
Pixar filmas
Walt Disney Pictures filmas
Moonfall: Mēness krišana

"Moonfall: Mēness krišana" () ir 2022. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Rolands Emerihs. Galvenās lomas atveidojuši Halle Berija, Patriks Vilsons, Džons Bredlijs, Maikls Penja, Čārlijs Plamers, Kelija Ju un Donalds Saterlends. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā, ASV kinoteātros filmu uzsāka demonstrēt no , bet Latvijā no . Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  ASV dolāru budžeta.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Ķīnas filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Apvienotās Karalistes zinātniskās fantastikas filmas
Spraiga sižeta filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Patriks Nemets

Patriks Nemets (, dzimis ) ir ungāru izcelsmes Zviedrijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Nemets pārstāv NHL komandu Ņujorkas "Rangers". 2010. gada NHL draftā Nemetu ar kopējo 41. numuru otrajā kārtā izvēlējās Dalasas "Stars".

2009. gadā debitējis Allsvenskan līgas komandas Stokholmas "AIK Ishockey" rindās. 2012. gadā parakstījis līgumu ar Dalasas "Stars". "Stars" rindās pavadījis trīs sezonas, līdz 2017. gadā viņš pievienojās Kolorādo "Avalanche". Vēlāk spēlējis arī Detroitas "Red Wings" un "Avalanche". 2021. gada jūlijā noslēdzis trīs gadu līgumu ar Ņujorkas "Rangers".

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Dalasas "Stars" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Antons Stabrovskis

Antons Stabrovskis (dzimis , miris ) bija Latvijas PSR Iekšlietu tautas komisariāta Liepājas daļas priekšnieks (1940 - 1941) un Tautas Saeimas (1940) deputāts.

Dzīvesgājums 
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Kuļņevas pagasta Goreišu ciemā (mūsdienās Mežvidu pagastā) trūcīga zemnieka Franciska Stabrovska un viņa sievas Marijas Stabrovskas daudzbērnu ģimenē. Mācījies Ludzas arodskolā, 1932. gadā pabeidzis Rīgas pilsētas tehnikuma mehānikas nodaļu. No 1933. līdz 1934. gadam Stabrovskis dienējis Latvijas Republikas armijā kā dižkareivis telefonists. 1936. gadā sācis studijas Latvijas Universitātes Mehānikas fakultātē. Kopā ar savu brāli Jāzepu darbojies Latgales studentu biedrībā "Montania". Studiju laikā strādājis par atslēdznieku uzņēmumā Rīgā. 1940. gadā apprecējies ar Latvijas Konservatorijas studenti, pianisti Veroniku Stepulāni.

Studijas Latvijas Universitātē tomēr nepabeidza sakarā ar to, ka pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā kļuva par Tautas Saeimas deputātu no Latgales apgabala. Pēc tam iecelts par Latvijas PSR Iekšlietu tautas komisariāta Liepājas daļas priekšnieku. A. Stabrovski uzskata par vienu no atbildīgajiem par Liepājas "Zilajā brīnumā" notikušajām  slepkavībām 1941. gada 27. jūnijā. Nosūtot darbā uz Liepāju, jau bija Padomju Savienības Komunistiskās partijas biedrs.

Bijis viens no “Liepājas aizstāvēšanas” kauju aktīvākajiem organizatoriem un cīnītājiem un gājis bojā 1941. gada jūnijā.

Atsauces 

1908. gadā dzimušie
Tautas Saeimas deputāti
1941. gadā mirušie
Pavasara veronika

Pavasara veronika (Veronica verna) ir augu suga ceļteku dzimtas veroniku ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp visā Latvijas teritorijā, Ziemeļāfrikā un Rietumāzijā smilšainās vietās - atmatās, nezālienēs, ceļmalās un pļavās.

Morfoloģija 
Parastā veronika ir viengadīgs, 5-15 cm garš lakstaugs ar stāvu, apmatotu, dažreiz zarojošu stublāju, kurš augšdaļā ir klāts ar dziedzermatiņiem. Lapas ir sīkas 0,5-2 cm garas, 0,4-0,9 cm platas. To forma ļoti variē - no veselām līdz plūksnaini dalītām (vidusdaļā); stublāja augšējās lapas parasti ir veselas, lineāri lancetiskas.

Ziedu ķekars stublāja vai zaru galā ir blīvs un nav acīm redzami nodalīts no stublāja. Pie katra zieda ir lancetiska, stublāja lapai līdzīga  seglapa, kas garāka nekā ziedkāts. Kauslapas arī ir klātas ar dziedzermatiņiem. Ziedu vainags ir gaiši zils ar tumšākām dzīslām. Auglis ir pogaļa ar seklu jomu un īsu irbuļa palieku (tā tikai mazliet pārsniedz jomu). Katrā pogaļas cirknī 6-8 sēklas. Zied no aprīļa beigām līdz jūnijam.

Atsauces 

Veronikas
Ceļteku dzimta
Panātru rinda
Latvijas flora