joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tālā Varavīksne

"Tālā Varavīksne" ir padomju rakstnieku Arkādija un Borisa Strugacku 1963. gadā sarakstīts zinātniski fantastisks stāsts.

Doma par šī darba veidošanu brāļiem Strugackiem radās 1962. gadā pēc Stenlija Krāmera filmas On the Beach noskatīšanās. Šī filma stāsta par cilvēces pēdējām dienām, tai ejot bojā pēc kodolkatastrofas.

Latviešu valodā grāmatu sērijā "Fantastikas pasaulē" laidusi klajā izdevniecība "Zinātne" 1970. gadā. Tulkojis R.Blūms, mākslinieks E.Kļaviņš.

Sižets 
 Darbības laiks nav norādīts, taču Gorbovskis, citējot A.Kuprina stāstu "Divkauja", piebilst: "Tas tika teikts pirms trim gadsimtiem". Stāsts "Divkauja" sarakstīts 1905. gadā, tātad stāsta "Tālā Varavīksne" darbība norisinās 22. gadsimta beigās vai 23. gadsimta sākumā.
 Darbības vieta — tālais kosmoss, planēta Varavīksne.
 Sociālā iekārta — attīstītais komunisms.

Darbība norisinās vienas diennakts laikā. Planētu Varavīksne zinātnieki jau 30 gadus izmanto eksperimentu veikšanai, tai skaitā eksperimentiem ar nulles transformāciju. Pēc katra veiktā nulles transformācijas eksperimenta uz planētas rodas Vilnis — divas milzīgas enerģētiskās sienas, kas virzās no planētas poliem uz ekvatoru, savā ceļā sadedzinot visu organisko. Līdz šim Vilni bija izdevies apstādināt ar "haribdu", enerģiju slāpējošu iekārtu palīdzību. 

Kārtējā nulles transformācijas eksperimenta rezultātā ir radies jauna tipa Vilnis ar milzīgu, iepriekš nenovērotu jaudu, tas sāk virzīties pāri planētai, iznīcinot visu savā ceļā.

Tiek uzsākta steidzama zinātnieku, viņu ģimeņu un uz planētas atrodošos tūristu evakuācija uz ekvatoru, kur atrodas Galvaspilsēta. 

Varavīksnei tuvojas liels transporta kuģis "Bulta", taču tas nepagūs atlidot līdz katastrofai. Uz planētas ir tikai viens zvaigžņu kuģis, tas ir nelielas ietilpības desanta kuģis "Tariels", kura komandieris ir Leonīds Gorbovskis. Kamēr Varavīksnes Padome spriež, kurus un ko glābt, Gorbovskis vienpersoniski pieņem lēmumu evakuēt no planētas bērnus un, cik iespējams, vērtīgākos zinātniskos materiālus.

Pēc Gorbovska pavēles no "Tariela" tiek noņemtas visas iekārtas, kas paredzētas starpzvaigžņu lidojumiem un tas tiek pārvērsts par pašgājēju kosmisko baržu. Tagad kuģis var uzņemt ap simtu bērnu no Varavīksnes, iziet orbītā un sagaidīt "Bultu". Pats Gorbovskis un kuģa ekipāža paliks uz Varavīksnes tāpat kā gandrīz visi pieaugušie, sagaidot brīdi, kad pie Galvaspilsētas sastapsies abi Viļņi. Skaidrs, ka šie ļaudis ir nolemti bojā ejai. 

Gorbovska parādīšanās virknē vēlāko Strugacku darbu liek domāt, ka vai nu "Bultas" kapteinim izdevās paveikt neiespējamo un sasniegt Varavīksni pirms Viļņu sastapšanās uz ekvatora, vai arī Viļņi, uz ekvatora sastopoties, savstarpēji neitralizēja viens otru, atbilstoši zinātnieku veiktajiem aprēķiniem. Romānā "Vabole skudru pūznī" aprakstīta attīstīta nulles teleportācijas kabīņu sistēma, tātad eksperimenti ar nulles teleportāciju tomēr beigušies ar panākumiem.

Zinātniskās fantastikas grāmatas
Vaniļas debesis

"Vaniļas debesis" () ir 2001. gada zinātniskās fantastikas trilleris, kas veidots kā Alehandro Amenabara 1997. gada filmas "Abre los ojos" adaptācija angļu valodā. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Kamerons Krovs. Galvenās lomas filmā atveido Toms Krūzs, Penelope Krusa, Kurts Rasels, Džeisons Lī, Noa Teilors un Kemerone Diasa. Filmas pirmizrāde notika .

Filma saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju kategorijā "Labākā dziesma".

Izdevniecības īpašnieka Deivida dzīve sagriežas kājām gaisā pēc tam, kad viņš iekļūst autoavārijā, ko izraisījusi viņa draudzene Sofija.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
ASV romantikas filmas
Līdz džekpots mūs šķirs

"Līdz džekpots mūs šķirs" () ir 2008. gada komēdija, kuras režisors ir Toms Vogans. Galvenās lomas filmā atveido Eštons Kučers, Kemerone Diasa, Robs Kordrijs, Deniss Millers un Trīts Viljamss. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Džoja un Džeks nejauši satiekas Lasvegasā pēc tam, kad kļūdas rezultātā abiem tiek piešķirta kopīga viesnīcas istaba. Abi pavada nakti, kopā ballējoties un piedzeroties, kas noved pie tā, ka Džoja un Džeks apprecas. Nākamajā rītā abi saprot, ka laulība bija kļūda un nolemj izšķirties, tomēr tiesnesis paziņo, ka Džeks un Džoja varēs izšķirties tikai tad, ja viņi to vēlēsies arī pēc pusgada.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Saldumiņš (2002. gada filma)

"Saldumiņš" () ir 2002. gada romantiskā komēdija, kuras režisors ir Rodžers Kambls. Galvenās lomas filmā atveido Kristīna Eplgeita, Kemerone Diasa, Selma Blēra, Tomass Džeins, Džeisons Beitmens un Pārkers Pousijs. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenā varone ir siržu lauzēja Kristīna, kura satiek Pīteru, kurš izrādās Kristīnas īstais un vienīgais. Drīz vien Kristīna saprot, ka Pītera iekarošana ir grūtāka, nekā sākotnēji domāts.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Enija (2014. gada filma)

"Enija" () ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Vills Glaks. Galvenās lomas filmā atveido Džeimijs Fokss, Kvevenžane Volisa, Rouza Bairna, Bobijs Keneveils un Kemerone Diasa. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Enija dzīvo audžuģimenē pie Kolīnas Haliganas, kura dienas pavada, dzerot vai meklējot sev vīru. Enijas dzīve mainās, kad biznesa magnāts un Ņujorkas mēra kandidāts Vills Stakss satuvinās ar Eniju un izlemj viņu adoptēt.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Semjons Timošenko

Semjons Konstantinovičs Timošenko (, , dzimis , miris ) bija ukraiņu izcelsmes Padomju Savienības militārais komandieris un maršals. 1940. un 1941. gadā bija Padomju Savienības aizsardzības tautas komisārs (aizsardzības ministrs).

Karojis Pirmajā pasaules karā un Krievijas pilsoņu karā. 1930. gados vadījis vairākas militāras operācijas. 1940. gada janvārī sāka vadīt Padomju Savienības uzbrukumu Somijai Ziemas kara laikā, kas martā noslēdzās ar miera sarunām. 1940. gada maijā kļuva par PSRS maršalu un Padomju Savienības aizsardzības tautas komisāru. Kā komandieris viņš saskatīja nepieciešamību modernizēt Sarkano armiju, it īpaši cīņa pret Trešo reihu, kas sākās 1941. gada jūnijā. Timošenko izdevās pārvarēt pretestību modernizācijai un uzņēmās armijas mehanizāciju un tanku ražošanu. Tāpat viņš atkal ieviesa armijā vēl stingrāku un skarbāku disciplīnu. 1941. gada jūnijā aizsardzības tautas komisāra amatu pārņēma Josifs Staļins un Timošenko tika nosūtīts vadīt kaujas uz centrālajiem apgabaliem. Smoļenskas kaujā tika ciesti lieli zaudējumi, bet Timošenko izdevās atkāpties un saglabāt armiju vēlākai aizsardzībai pret vāciešiem, kad tie uzbruka Maskavai. Septembrī Timošenko devās uz mūsdienu Ukrainas teritoriju, kur viņam izdevās nostiprināt fronti un apturēt straujo vāciešu iebrukumu. 1942. gada maijā Timošenko vadīja 640 tūkstošus lielu armiju, lai pretuzbrukumā atgūtu Harkovu; kampaņa cieta neveiksmi.

Ģenerāļa Georgija Žukova panākumi Maskavas aizstāvēšanā 1941. gada decembrī pārliecināja Staļinu, ka viņš ir labāks komandieris nekā Timošenko. 1942. gadā Staļins izslēdza Timošenko no frontes līnijas pavēlniecības, un viņam tika uzticētas funkcijas kā Staļingradas (1942. gada jūnijs), Ziemeļrietumu (1942. gada oktobris), Ļeņingradas (1943. gada jūnijs), Kaukāza (1944. gada jūnijs) un Baltijas (1944. gada augusts) komandierim.

Pēc kara Timošenko bija padomju armijas komandieris Baltkrievijas PSR (1946. gada martā), Dienvidurālos (1946. gada jūnijā) un atkal Baltkrievijā (1949. gada martā). 1960. gadā viņš tika iecelts par Aizsardzības ministrijas ģenerālinspektoru un no 1961. gada vadīja Kara veterānu Valsts komiteju. Miris 1970. gadā Maskavā.

Ārējās saites 

1895. gadā dzimušie
1970. gadā mirušie
Krievijas ukraiņi
PSKP CK locekļi
Padomju Savienības maršali
Padomju politiķi
Padomju Savienības Varoņi
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Jura krusta saņēmēji
Otrais pasaules karš
Ar ordeni "Uzvara" apbalvotie
Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie
Ar Suvorova ordeni apbalvotie (PSRS)
Jāņa Čakstes bulvāris

Jāņa Čakstes bulvāris ir Jelgavas bulvāris, kas sākas pie Latvijas Lauksaimniecības universitātes (LLU) Sporta nama, līdztekus promenādei ved gar Driksas kreiso krastu, šķērso Lielo ielu, turpinās kā gājēju iela un beidzas pie savienojuma ar Ausekļa ielu pie Jelgavas tirgus.

Driksas krastā atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes, vēlāk Kurzemes guberņas, bagātāko muižnieku pilsētas nami, taču 1944. gada augustā Otrā pasaules kara kaujā par Jelgavu ielas vēsturiskā apbūve tika gandrīz pilnībā iznīcināta un, izņemot viesnīcu "Jelgava", nav atjaunota, tāpēc mūsdienās ielas apbūvi veido gandrīz vienīgi Latvijas PSR laikā celtas ēkas.

Ievērojamas celtnes 
 LLU Tehniskā fakultāte, Jāņa Čakstes bulvāris 5. Pamatēka uzcelta 1961. gadā, bet 1965. gadā pabeigta ēkas četrstāvu piebūve.
 LLU 2. dienesta viesnīca, Jāņa Čakstes bulvāris 7
 Viesnīca "Jelgava", Lielā iela 6, krustojums ar Jāņa Čakstes bulvāri. Viesnīcas ēka uzcelta no 1938. līdz 1940. gadam pēc arhitekta Alfrēda Laukirbes projekta. Zem viesnīcas vasaras dārza atrodas Kurzemes Bruņniecības nama pamati.

Ielu savienojumi 
Jāņa Čakstes bulvāris ir savienots ar šādām ielām:
 Raiņa iela;
 Ūdens iela;
 Lielā iela;
 Ausekļa iela.

Vēsture 

Upes ielas () nosaukums atrodams jau 17. gadsimta Jelgavas kartēs. Iela sākās vietā, kur pilsētas vaļņi sasniedza Driksas krastu (pie tagadējā LLU Sporta nama), turpinājās gar upes krastu līdz sinagogai pie Ūdens ielas, tālāk veda gar Mēdemu namu Upes ielā 9 un citām greznām celtnēm, aiz kurām atradās Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīca. Krustojumā ar Pils ielu atradās Lindes viesnīca un lejup gar upes krastu Kurzemes Bruņniecības nams Upes ielā 13 (vēlākā Jelgavas Valsts ģimnāzijas ēka, 1922—1938), kas bija celta pēc Berlīnes arhitekta Emīla Jūliusa Augusta Štrausa projekta. 1940. gadā šajā vietā uzcēla viesnīcu "Jelgava" (arhitekts Alfrēds Laukirbe), kas saglabājusies līdz mūsdienām. Tālāk Driksas krastmalā atradās upes kuģu piestātne un darbojās Zivju tirgus. Šķērsieliņā aiz tirgus laukuma 1898. gadā pēc arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta uzcēla Kurzemes Provinces muzeja ēku. Netālu atradās arī Jelgavas Reformātu baznīca. Upes ielas galā atradās hercogu staļļi, kuros 1824. gadā iekārtoja Sabiedriskās aizgādības kolēģijas slimnīcu.

Pēc Latvijas Valsts prezidenta Jāņa Čakstes nāves 1929. gadā tā tika pārdēvēta par Jāņa Čakstes bulvāri.
Pēc Latvijas okupācijas 1948. gadā to pārdēvēja par I. Sudmaļa bulvāri.
1989. gada 13. septembrī, Trešās atmodas laikā, bulvārim atjaunoja Jāņa Čakstes bulvāra nosaukumu.

Projekta "Ielu infrastruktūras attīstība un Driksas upes krastmalas sakārtošana" ietvaros 2010. gadā uzsāka divu līmeņu promenādes un 152 metrus gara gājēju vanšu tilta jeb Mītavas tilta izbūvi pār Driksas upei uz Pasta salu, ko pabeidza 2012. gadā. Jāņa Čakstes bulvāra rekonstrukcijas laikā veica arī pontona tilta izbūvi zem Driksas tilta un rekonstruēja Pasta salas tiltu pāri kanālam.

Vēsturiskie attēli

Atsauces

Ārējās saites 

 Daiga Laukšteina (2019. gada 17. maijs). Biznesa vieta: Čakstes bulvāris Jelgavā — plezīram, ne industrijai. Dienas Bizness.

Ielas Jelgavā
Komrata

Komrata (, , ) ir pilsēta un pašvaldība Moldovas dienvidos, Gagauzijas autonomā reģiona administratīvais centrs. 2014. gadā Komratā dzīvoja 20,1 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir Gagauzijas lielākā pilsēta, nozīmīgs transporta mezgls, politiskais, saimnieciskais un kultūras centrs. Pilsēta atrodas Budžakas stepes centrālajā daļā, Jalpugas upes krastos, 98 km uz dienvidiem no Moldovas galvaspilsētas Kišiņevas.

Ārējās saites 

Moldovas pilsētas
Peleliu kauja

Peleliu kauja () bija kauja starp ASV un Japānas bruņotajiem spēkiem Otrā pasaules kara laikā no 1944. gada 15. septembra līdz 27. novembrim mūsdienu Palau teritorijā.

Otrā pasaules kara gados Peleliu bija Japānas mandāta teritorijas sastāvā, tajā atradās neliels aerodroms un japāņu garnizons. Pēc Māršala salu un Marianas salu ieņemšanas ASV spēki uzbruka Palau salām. Peleliu kauja faktiski notika vienlaicīgi ar netālo Angauras kauju. ASV spēku komandieris prognozēja ka salas ieņemšana tiks pabeigta četru dienu laikā, tā ievilkās vairāk nekā divu mēnešu garumā. Ņemot vērā iepriekšējo kauju pieredzi, japāņu karaspēks bija radījis spēcīgu aizsardzības līniju ar daudziem tuneļiem. ASV šī kauja tiek vērtēja neviennozīmīgi ņemot vērā relatīvi lielo ASV karavīru kritušo skaitu un salas apbšaubāmo stratēģisko nozīmību.

Ārējās saites

Literatūra 
Alexander, Joseph H. (1997). Storm Landings: Epic Amphibious Battles in the Central Pacific. ISBN 1557500320.
Alexander, Joseph H. (1997). "Heading for the Philippines". The Battle History of the U.S. Marines: A Fellowship of Valor. Harper Perennial. ISBN 0060931094.
Blair, Bobby C., and John Peter DeCioccio. Victory at Peleliu: The 81st Infantry Division's Pacific Campaign (University of Oklahoma Press; 2011) 310 pages
Gailey, Harry (1984). Peleliu: 1944. Nautical & Aviation Pub Co of Amer. ISBN 093385241X.
Hallas, James H. (1994). The Devil's Anvil: The Assault on Peleliu. Praeger Publishers. ISBN 0275946460.
Hastings, Max (2009). Retribution: The Battle for Japan, 1944-45. Vintage Reprint edition. ISBN 978-0307275363.
Morison, Samuel Eliot (1958). Leyte: June 1944 – January 1945, vol. 12 of History of United States Naval Operations in World War II. Little, Brown and Company. ISBN 0316583170.
Ross, Bill D. (1991). Peleliu: Tragic Triumph. Random House. ISBN 0394565886.

Atsauces 
Otrais pasaules karš
Palau
Kaujas ar ASV piedalīšanos
Latvijas futbola izlase 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijā

Latvijas futbola izlase laika posmā no 2019. gada marta līdz novembrim piedalījās 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas turnīrā. Finālturnīrs notiks 2021. gada jūnijā un jūlijā.

Latvijas izlase tika ielozēta kvalifikācijas G grupā kopā ar Poliju, Austriju, Izraēlu, Slovēniju un Ziemeļmaķedoniju. Finālturnīram kvalificējās katras grupas pirmo divu vietu ieguvēji. Vēl četras ceļazīmes uz finālturnīru tiks sadalītas izslēgšanas spēlēs (play-off), dalībniekus nosakot pēc 2018.—2019. gada UEFA Nāciju līgas rezultātiem.

Latvijas izlase pirmajās deviņās spēlēs piedzīvoja zaudējumus, bet turnīra pēdējā spēlē ar 1:0 uzvarēja Austriju. Ar iegūtiem 3 punktiem Latvija ierindojās pēdējā vietā grupā un finālturnīram nekvalificējās. Turnīra gaitā Latvijas izlase guva tikai 3 vārtus, vienus no tiem pretiniekiem raidot bumbu savos vārtos. Ar vārtu guvumiem izcēlās Vladimirs Kamešs un Mārcis Ošs.

Turnīra tabula

Latvijas izlases spēles

Skatīt arī 
 Latvijas futbola izlase
 Latvijas futbola izlase 2019. gadā
 2020. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācija

Ārējās saites 
 Latvijas izlase Euro-2020 kvalifikācijā UEFA vietnē

Eiropas čempionāta kvalifikācija 2020
2020. gada Eiropas čempionāts futbolā
Taha Akgils

Taha Akgils (; dzimis ) ir turku brīvā stila cīkstonis, olimpiskais, pasaules un Eiropas čempions.

Biogrāfija 
2003. gadā Akgils, tāpat kā tēvs un brālis, pievērsās cīņas sportam. Pirmās uzvaras galvenajos starptautiskajos turnīros tika gūtas 2012. gadā. Viņš uzvarēja savā svara kategorijā 40. Jašara Dogu turnīrā un Belgradā notikušajā Eiropas čempionātā.

Viņš kvalificējās arī 2012. gada vasaras olimpiskajām spēlēm. Tajās astotdaļfinālā viņš zaudēja Krievijas cīkstonim Biļalam Mahovam un ceturtdaļfinālā neiekļuva. Pēc tam 2012. gada Pasaules studentu čempionātā, kas notika Kuortanē, Somijā, viņš ieguva zelta medaļu savā svara klasē.

2013. gada Eiropas cīņas sporta čempionātā Gruzijas galvaspilsētā Tbilisi, Taha Akgils sekmīgi aizstāvēja savu iepriekšējā gadā iegūto Eiropas čempiona titulu. Viņš ieguva arī bronzas medaļu 2013. gada Pasaules čempionātā Budapeštā un zelta medaļu universiādē Kazaņā.

2014. un 2015. gadā viņš ieguva pasaules čempiona titulu svara kategorijā līdz 125 kg. 2014. gadā Turcijas cīņas sporta federācija izvēlēja viņu par gada labāko cīkstoni. 2015. gadā viņš izcīnīja zelta medaļu Eiropas spēlēs Baku.

2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro viņš finālcīņā uzvarēja Komeilu Gasemi kļuva par olimpisko čempionu.

2017. gadā viņš ieguva sudraba medaļu pasaules čempionātā, kā arī uzvarēja 2017., 2018. un 2019. gada Eiropas čempionātā.

Rezultāti starptautiskajās sacensībās

Starti olimpiskajās spēlēs

Starti pasaules čempionātos

Starti Eiropas čempionātos

Starti Eiropas spēlēs

Starti pasaules kausā

Starti citās sacensībās

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Sivasas ilā dzimušie
Turcijas cīkstoņi
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Turcijas olimpiskie zelta medaļnieki
Pasaules čempioni brīvajā cīņā
Olimpiskie bronzas medaļnieki cīņas sportā
Jasemina Adara

Jasemina Adara (; dzimusi ) ir turku brīvā stila cīkstone, olimpiskās sudraba medaļas ieguvēja, pasaules un Eiropas čempione.

Biogrāfija 
Jasemina Adara dzimusi 1991. gada 6. decembrī Balikesirā Naima Adara un viņa sievas Aišegulas ģimenē. Jaseminai ir vecāka māsa Jildiza, viņu māte nomira 2013. gadā. Pēc skolas beigšanas Jasemina Adara studēja fizisko kultūru un sportu Balikesiras universitātē. Pašlaik strādā kā skolotājs Nikdē.

Sporta karjera 
Sākotnēji Jasemina Adara nodarbojās ar lodes grūšanu, bet pēc tam, kad viņu pamanīja Turcijas čempions cīņā Aslans Seihanli, sāka iesaistīties cīņās sportā. Viņa sacīkstēs piedalījās kā sporta kluba Trakya Birlik SK pārstāve.

2012. gadā Jasemina Adara piedalījās Kanādā notikušajā Pasaules cīņas sporta čempionātā, taču godalgoto skaitā neiekļuva. Uz pjedestāla viņa netika arī 2013. gada Eiropas čempionātā Tbilisi. Toties tajā pašā gadā viņa veiksmīgi startēja Mersinā notikušajās Vidusjūras spēlēs, kur viņa izcīnīja zelta medaļu. Vēl gada turpinājumā Jasemira piedalījās pasaules čempionātā Budapeštā, ceturtdaļfinālā viņa zaudēja korejietei Heo Namdžu, bet cīņā par bronzu ASV cīkstonei Adelīnai Grejai.

2014. gada pasaules čempionātā Taškentā Jaseminu pievīla izloze — pēc pārliecinošās uzvaras pret krievieti Jekaterinu Bukinu viņa zaudēja nākamajai čempionei Adelīnai Grejai, bet gandarījuma cīņā arī bronzas medaļas ieguvējai Džou Cjaņai.

2015. gadā Jasemina piedalījās Eiropas spēlēs Baku, bet pusfinālā zaudēja Jekaterinai Bukinai. Arī cīņā par trešo vietu viņu pieveica Moldovas cīkstone Svetlana Sajenko. 2015. gada pasaules čempionātā Jasemina zaudēja ceturtdaļfinālā.

2016. gada Eiropas čempionātā Rīgā Jasemina Adara izcīnīja zelta medaļu, finālā pieveicot krievieti Aļonu Starodubcevu.
Viņa uzvarēja arī trijos nākamajos 2017., 2018. un 2019. gada Eiropas čempionātos.

2021. gada augustā Tokijā Adara piedalījās 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur svara kategorijas līdz 76 kg turnīra ceturtdaļfinālā zaudēja nākamajai čempionei amerikāņu cīkstonei Adelīnai Grejai, bet pēc tam uzvarēja abās gandarījuma cīņās un ieguva bronzas medaļu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Jaseminas Adaras fotogrāfiju galērija mājas lapā gettyimages

1991. gadā dzimušie
Turcijas cīkstoņi
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Balikesiras ilā dzimušie
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Pasaules čempiones brīvajā cīņā
Olimpiskie bronzas medaļnieki cīņas sportā
Dīķi

Dīķi (agrāk arī Robežnieki) ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Sērenes pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā pie autoceļa P76  no pagasta centra Sērenes,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta veidojusies pie kādreizējā Sileskroga kā zivju audzētavas «Sērene» ciemats.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Moldāvi

Moldāvi, moldāvieši (moldāvu un ), ir romāņu tauta Austrumeiropā. Moldāvu tauta izveidojās 14.—16. gadsimtā Moldāvijas kņazistes teritorijā, kas aptvēra mūsdienu Moldovas un Rumānijas austrumu teritorijas. Mūsdienās moldāvi ir lielākā daļa no Moldovas iedzīvotājiem. Moldovā dzīvo 2,82 miljoni moldāvu. Kopējais moldāvu skaits tiek lēsts ap 3,35 miljoniem. 0,26 miljoni moldāvu dzīvo Ukrainā, it īpaši Odesas apgabalā un Čerņivcu apgabalā. Moldāvu tuvākie radinieki ir rumāņi. Moldāvi runā moldāvu valodā, kas būtībā ir rumāņu valoda.

Ārējās saites 

Romāņi
Moldovas tautas
Ukrainas tautas
Krievijas tautas
Jūtot Minesotu

"Jūtot Minesotu" () ir 1996. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir Stīvens Baigelmans. Galvenās lomas filmā atveido Kianu Rīvss, Vinsents D'Onofrio, Kemerone Diasa, Delrojs Lindo, Kortnija Lova, Tjūsdeja Velda un Dens Ekroids. Filmas pirmizrāde notika .

Fredija ir striptīzdejotāja, kurai kluba īpašnieks Red liek apprecēties ar kluba grāmatvedi Semu. Kad Fredija satiek Sema brāli Džeksu, starp abiem uzreiz rodas jūtu ķīmija, kā rezultātā abi aizbēg. Kad Sems to uzzina, viņš ir gatavs uz visu, lai atrastu Džeksu un Frediju un viņiem atriebtos.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kinokomēdijas
Galvu virs ūdens

"Galvu virs ūdens" () ir 1996. gada komēdija, kas veidota kā Norvēģijas filmas "Hodet over vannet" rīmeiks. Filmas režisors un viens no producentiem ir Džims Vilsons. Galvenās lomas filmā atveido Hārvijs Keitels, Kemerone Diasa, Kreigs Šefers un Billijs Zeins. Filmas pirmizrāde notika  Norvēģijā.

Ievērojama tiesneša Džordža un viņa sievas Natālijas dzīve kļūst sarežģītāka pēc tam, kad Natālija atrod sava bijušā mīļākā Kenta līķi.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kinokomēdijas
Keys to Tulsa

Keys to Tulsa ir 1997. gada kriminālfilma, kas balstīta uz Braiena Fēra Bērkija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Leslijs Greifs. Galvenās lomas filmā atveido Ēriks Stolcs, Kemerone Diasa, Rendija Grafa, Mērija Tailere Mora, Džeimss Kobērns, Debora Kara Angere un Maikls Rūkers. Filmas pirmizrāde notika .

Ričters Bodro ir vietējās slavenības Sintijas dēls, kurš darbojas vietējā laikrakstā kā filmu kritiķis. Īsā laika posmā Ričters zaudē gan darbu, gan mantojumu, kā arī viens no Ričtera "draugiem" sāk viņu šantažēt. Ričtera vienīgā cerība ir tā, ka viņam apkārt esošie cilvēki ir vēl lielāki muļķi nekā pats Ričters.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gada filmas
ASV filmas
The Last Supper (filma)

The Last Supper ir 1995. gada kriminālkomēdija, kuras režisore ir Steisija Titla. Galvenās lomas filmā atveido Džeisons Aleksandrs, Kemerone Diasa, Nora Danna, Čārlzs Durnings, Rons Eldards, Anabeta Giša un Marks Harmons. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Pieci liberāli augstskolas studenti uz vakariņām uzaicina ekstremālu konservatīvistu grupu, lai viņus nogalinātu.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Piemineklis Aleksandram Puškinam

Piemineklis Aleksandram Puškinam ir Rīgā uzstādīts piemineklis krievu dzejniekam Aleksandram Puškinam. Piemineklis ir atklāts 2009. gada 22. augustā pēc Latvijas Puškina biedrības iniciatīvas ar Krievijas vēstniecības Latvijā, Rīgas domes un Nila Ušakova atbalstu. Skulptūra atrodas Kronvalda parkā pie pilsētas kanāla, aiz bijušās Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultātes ēkas. Piemineklis ir novietots uz granīta postamenta, kura priekšpusē iestrādāts dzejnieka paraksts.

Atsauces 

Pieminekļi Rīgā
Mellēni

Mellēni (arī Krolīši) ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Sērenes pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā Pļaviņu ūdenskrātuves dienvidu krastā pie autoceļa P76,  no pagasta centra Sērenes,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Lielziedi

Lielziedi (arī Ziedi) ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Sērenes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumdaļā Pļaviņu ūdenskrātuves krastā autoceļu P76 un P87 krustojumā  no pagasta centra Sērenes,  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. Lielziedi faktiski ir daļa no Ziedu vasarnīcu ciema, kura lielākā daļa atrodas Aizkraukles pilsētas robežās otrpus autoceļam P87.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Dumpis uz kuģa Bounty

Dumpis uz kuģa Bounty () notika Klusā okeāna dienvidu daļā 1798. gada 28. aprīlī.

Kuģis Bounty 1787. gadā devās no Anglijas uz Taiti, lai nogādātu maizeskoka augļus uz Rietumindiju, auga introdukcijai Karību jūras salās. Kuģis veiksmīgi nokļuva Taiti, kur uzturējās 5 mēnešus, lai piepildītu to ar augļiem. Šajā laikā apkalpe baudīja relatīvu brīvību, daudzi locekļi dzīvoja krastā, nodibinot attiecības ar vietējām iedzīvotājām. Kad kuģis atpakaļceļā bija pavadījis trīs nedēļas, netālu no Tofua salas (mūsdienu Tongā) kuģa apkalpe kapteiņa palīga Flečera Kristiana vadībā sadumpojās un izsēdināja kuģa kapteini Viljamu Blaju kopā ar 18 tā piekritējiem uz laivas. Uz kuģa palika 25 apkalpes locekļi. Daļa dumpinieku apmetās Taiti, bet daļa, Flečera Kristiāna vadībā, kopā ar Taiti sievietēm, nodibināja koloniju Pitkērnā.

Blaja laiva 41 dienā veica 6710 km ceļu, līdz izglābās, sasniedzot Kupangu Indonēzijā. 1790. gadā Blajs atgriezās Anglijā un Admiralitāte izsūtīja kuģi Pandora, lai dotos dumpinieku meklējumos. 14 no apkalpes loceļiem Taiti tika sagūstīti. Atceļā uz Angliju Pandora nogrima pie Lielā Barjerrifa. Bojā gāja 31 apkalpes loceklis un 4 sagūstītie dumpinieki. 1792. gada jūnijā atlikušos 10 Bounty dumpiniekus atgādāja uz Angliju. Viņi tika tiesāti — četri tika attaisnoti, trijiem tika piedots, bet trīs tika pakārti.

Flečera Kristiana vadītā grupa Pitkērnas salā tika atklāta 1808. gadā, tajā brīdī no dumpīgās apkalpes bija dzīvs viens cilvēks, pārējie bija nogalināti savstarpējās cīņās. Dumpinieku pēcteči ir mūsdienu Pitkērnas iedzīvotāji.

Stāsts par dumpi uz kuģa Bounty Anglijā ieguva plašu ievērību un romantizējās. Par to tika radīti literārie darbi un filmas. Stāstam pievērsušās tādas personas kā Bairons, Marks Tvens, Žils Verns. Dažādos laikos filmās par Bounty tēlojuši Marlons Brando, Klārks Geibls, Mels Gibsons, Entonijs Hopkinss, Čārlzs Lotons.

Ārējās saites 

Tonga
Pitkērnas salas
Franču Polinēzija
SMS Emden

SMS Emden () bija Ķeizariskās kara flotes (Kaiserliche Marine) 1908. gadā Dancigā uzbūvētais vieglais kreiseris, kas Pirmā pasaules kara laikā darbojās Indijas okeānā.

Pirms Pirmā pasaules kara Emden atradās Austrumāzijas eskadras sastāvā, kas bāzējās Cjindao (mūsdienu Ķīnā) pilsētā. Sākoties karam, Emden tika dots uzdevums doties uz Indijas okeānu, lai traucētu kuģu kustībai starp  Austrāliju un Ķīnu. No 1914. gada 1. augusta līdz 9. novembrim Emden sagrāba 23 tirdzniecības kuģus. Emden stingri ievēroja jūras kara likumus, starp tirdzniecības kuģa apkalpes locekļiem vai pasažieriem nebija neviena bojāgājušā. 1914. gada 28. oktobrī Emden pēkšņi uzbruka Pinangas ostai (mūsdienu Malaizijā) nogremdējot krievu kreiseri "Žemčug" un franču mīnu kuģi Mousquet. 1914. gada 9. novembrī Emden piebrauca pie Kokosu salām, lai veiktu uzbrukumu telegrāfa stacijai. Stacija paguva nosūtīt ziņojumu, pēc pāris stundām pie salām piesteidzās austrāliešu kreiseris Sydney. Abu kuģu divkaujā Emden guva būtiskus bojājumus. Lai tas nenogrimtu, kuģa kapteinis pieņēma lēmumu uzsēdināt kuģi uz krasta sēkļiem. Pēc kaujas izdzīvojusī kuģa apkalpe tika saņemta gūstā.

Ārējās saites

Pirmais pasaules karš
Kokosu (Kīlinga) Salas
Krievijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Krievijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Krievija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Krievija olimpiskajās spēlēs
 Krievijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Piedņestras rublis

Piedņestras rublis ir valūta, kas tiek izmantota tikai Piedņestrā. Rublis sīkāk dalās 100 kapeikās. Tā kā Piedņestra ir starptautiski neatzīta valsts, tad tās valūtai nav ISO 4217 kods, tomēr neoficiāli izmantotais kods ir PRB. Valūtas izdevējiestāde ir Piedņestras Republikas banka, un tā dažreiz izmanto kodu RUP.

Kā Piedņestras valūta tā tika izveidota 1994. gadā. 2000. gadā tika ieviesti jauna izskata Piedņestras rubļi, kuru vērtība pret iepriekšējiem bija miljons reizes lielāka (1 Piedņestras rublis bija vienāds ar  vecajiem rubļiem). 2007. gadā atkal bija nepiciešama denominācija, kad viens jaunais rublis tika mainīts pret 100 iepriekšējiem rubļiem.

Piedņestra
Valūtas
Neparastā dzīve

"Neparastā dzīve" () ir 1997. gada melnā komēdija, kuras režisors ir Denijs Boils. Galvenās lomas filmā atveido Jūens Makgregors, Kemerone Diasa, Hollija Hantere, Delrojs Lindo, Īens Holms, Dens Hedaja un Morijs Čaikins. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc tam, kad Robertu atlaiž no darba, viņš nolaupa sava nu jau bijušā priekšnieka meitu Selīnu. Divi eņģeļi, O'Reilijs un Džeksons, tiek nosūtīti uz Zemi, lai pārliecinātos, vai starp Robertu un Selīnu ir iespējama mīlestība.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kinokomēdijas
Denija Boila filmas
Bailes un naids Lasvegasā

"Bailes un naids Lasvegasā" () ir 1998. gada kriminālkomēdija, kas balstīta uz Hantera S. Tompsona tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Terijs Giljams. Galvenās lomas filmā atveido Džonijs Deps, Benisio del Toro, Kemerone Diasa, Tobijs Magvairs, Elēna Bārkina, Gerijs Basijs un Kristīna Riči. Filmas pirmizrāde notika .

Dīvains žurnālists un viņa psihopātiskais jurists dodas uz Lasvegasu, kur abi piedzīvo virkni psihedēlisku notikumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Terija Giljama filmas
Ļoti sliktas lietas

"Ļoti sliktas lietas" () ir 1998. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Bergs. Galvenās lomas filmā atveido Kristians Sleiters, Daniels Sterns, Kemerone Diasa, Žanna Triplhorna, Džons Favro, Džeremijs Paivens un Lelands Orsers. Filmas pirmizrāde notika .

Kails Fišers neilgi pirms kāzām organizē savu vecpuišu ballīti. Tās laikā tiek nogalināta prostitūta. Tuvojoties kāzām, vecpuišu ballītes apmeklētāji sāk turēt viens otru aizdomās par ballītē notikušo slepkavību.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Katrā dotajā svētdienā

"Katrā dotajā svētdienā" () ir 1999. gada sporta drāma, kas daļēji balstīta uz Peta Tūmija romānu "On Any Given Sunday". Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Olivers Stouns. Galvenās lomas filmā atveido Als Pačīno, Daniels Sterns, Kemerone Diasa, Deniss Kveids, Džeimss Vudss, Džeimijs Fokss, LL Cool J un Metjū Modains. Filmas pirmizrāde notika .

Filma veidota par izdomātu amerikāņu futbola komandu, Maiami "Sharks", un tās ceļu uz izslēgšanas spēlēm sezonā, kuru komanda iesāka neveiksmīgi.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Piemineklis Tarasam Ševčenko

Piemineklis Tarasam Ševčenko ir Rīgā uzstādīts piemineklis ukraiņu dzejniekam un māksliniekam Tarasam Ševčenko. Piemineklis tika atklāts Kronvalda parkā 2015. gada 9. novembrī. Atklāšanas ceremonijā piedalījās tobrīdējais Ukrainas premjerministrs Arsēnijs Jaceņuks un Latvijas Ministru prezidente Laimdota Straujuma. Pieminekļa uzcelšana maksāja apmēram 85 tūkstošus eiro.

Atsauces

Ārējās saites 

 Презентація про пам'ятник Т. Г. Шевченку в Ризі, Латвія

Pieminekļi Rīgā
Kokosu Salu lidosta

Kokosu Salu lidosta (, Kokosa salu malajiešu:Lapangan Terbang Pulu Koko) ir Kokosa Salu galvenā lidosta. Lidostu uzcēla briti Otrā pasaules kara laikā.

Regulāri lidojumi:
 : Pērta
 : Ziemsvētku Salas lidosta

Ārējās saites 

Lidostas Austrālijā
Kokosu (Kīlinga) Salas
Marija Šibajeva

Marija Šibajeva (; dzimusi  Klaipēdā) ir Lietuvas FIDE meistare šahā (2018). Lietuvas sieviešu šaha čempione (2019).

Biogrāfija 
Klaipēdas šaha skolas audzēkne. Daudzkārtēja Lietuvas jauniešu šaha čempionātu uzvarētāja dažādās vecuma grupās:
 2010. gadā — U10 meitenēm,
 2013. gadā — U14 meitenēm,
 2014. gadā — U12 meitenēm,
 2015. gadā — U12 meitenēm,
 2016. gadā — U14 meitenēm,
 2018. gadā — U16 meitenēm.

Vairākkārt pārstāvējusi Lietuvu Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās, kurās labāko rezultātu parādījusi 2012. gadā Prāgā, kad U10 vecuma grupā meitenēm ieņēmusi 15. vietu.
 
Daudzkārtējā Klaipēdas pilsētas vīriešu šaha čempionāta laureāte: 2016. gadā izcīnījusi 2. vietu, bet 2018. un 2019. gadā bijusi trešā.

2017. gadā Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

2019. gadā uzvarējusi Lietuvas sieviešu šaha čempionātā. 2020. gada novembrī izcīnījusi sudraba medaļu Lietuvas sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Lietuvas komandu Pasaules šaha olimpiādē, kurā piedalījusies 2018. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Klaipēdā dzimušie
Lietuvas šahisti
Sieviešu noslēpumi

"Sieviešu noslēpumi" () ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Rodrigo Garsija. Galvenās lomas filmā atveido Glenna Klouza, Kemerone Diasa, Kalista Flokhārta, Keitija Beikere, Eimija Brenemana, Valērija Golino un Hollija Hantere. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā apvienoti pieci stāsti par savstarpēji atšķirīgām sievietēm, kuras risina savas problēmas.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gada filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Advokāts (filma)

"Advokāts" () ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir Ridlijs Skots. Galvenās lomas filmā atveido Maikls Fasbenders, Penelope Krusa, Kemerone Diasa, Havjers Bardems un Breds Pits. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Alkatības dzīts, Advokāts iekuļas sarežģītā narkotiku lietā netālu no Huaresas un Teksasas robežas.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Ridlija Skota filmas
Māsas kurpēs

"Māsas kurpēs" () ir 2005. gada komēdija, kas balstīta uz Dženiferes Vīneres tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Kērtiss Hensons. Galvenās lomas filmā atveido Toni Kolete, Kemerone Diasa un Šērlija Makleina. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Kārtīgā un vecmodīgā Rouza pārtrauc kontaktēties ar savu ballēties mīlošo māsu Megiju pēc strīda saistībā ar Rouzas draugu. Šo strīdu pārtrauc abu vecmāmiņa Ella, par kuras eksistenci nezināja ne Rouza, ne Megija.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Mauntplezantas aviobāze

Mauntplezantas aviobāze () ir Lielbritānijas karabāze Folklenda Salās, kas veic arī Folklendas Salu starptautiskās civilās lidostas funkcijas. Lidlaukā bāzējas 905. Ekspedīciju gaisa spēku spārns (No. 905 Expeditionary Air Wing). Citas tehnikas vidū šeit atrodas Karalisko gaisa spēku Eurofighter 2000 Typhoon iznīcinātāji. Kara bāzē atrodas arī kājnieku un artilērijas apakšvienības. Kara lidlauks šeit tika uzcelts 1985. gadā, pēc 1982. gada Folklendu kara. 

Regulārie lidojumi:
, Riogaljegosa;
, Bekingemšīra, Braiznortonas aviobāze;
, Puntarenasa, Santjago.

Ārējās saites 

Lidostas Apvienotajā Karalistē
Folklenda Salas
Alba Julija

Alba Julija (, ) ir pilsēta Rumānijas centrālās daļas ziemeļrietumos, Transilvānijas reģionā, Albas žudeca administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 63,5 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas Murešas upes labajā krastā, aptuveni 170 km uz ziemeļrietumiem no Rumānijas galvaspilsētas Bukarestes.

Alba Julija ir viena no vecākajām apdzīvotajām vietām Rumānijā. Romas impērijas laikos šeit bija apmetne Apula (), nozīmīga militāra vieta Romas kontrolētajā Dāķijā. No 9. līdz 11. gadsimtam vieta bija zināma ar slāvu nosaukumu Belgrada (Bălgrad). No 1541. līdz 1693. bija Austrumungārijas Karalistes galvaspilsēta, vēlāk Transilvānijas hercogistes administratīvais centrs. Dažādos laikos pilsēta bija ne tikai Ģulafehērvāra (), bet arī Karlsburga (). 1922. gadā Albas Julijas katedrālē simboliski tika kronēts Rumānijas karalis Ferdinands I.

Ārējās saites 

Rumānijas pilsētas
Nakts un diena

"Nakts un diena" () ir 2010. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Džeimss Mangolds. Galvenās lomas filmā atveido Toms Krūzs, Kemerone Diasa, Pīters Sarsgārds, Vaiola Deivisa, Gala Gadota un Pols Deino. Filmas pirmizrāde notika  Seviljā.

Džūna Heivensa lidostā satiek izskatīgu svešinieku Roju Milleru. Vēlāk izrādās, ka Rojs ir spiegs, kuram uz pēdām ir CIP. Šis atklājums sagriež Džūnas dzīvi kājām gaisā pēc tam, kad viņa tiek ierauta Roja slepenajā plānā.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Kaste (filma)

"Kaste" () ir 2009. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Ričarda Matesona īsstāstu "Button, Button". Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Ričards Kellijs. Galvenās lomas filmā atveido Kemerone Diasa, Džeimss Mārsdens un Frenks Langella. Filmas pirmizrāde notika  Austrālijā.

Artūrs un Norma Lūisi uz savas mājas sliekšņa atrod nelielu koka kasti. Misters Stjuards, noslēpumains vīrs, kurš šo kasti atstāja, paziņo, ka Lūisi iegūs miljonu ASV dolāru, ja viņi nospiedīs pogu, kas atrodas uz kastes. Tiesa, ir viens nosacījums: ja poga tiks piespiesta, kāds, ko pāris nepazīst, nomirs.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Mans sargeņģelis

"Mans sargeņģelis" () ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Džodijas Pikoltas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Niks Kasavetess. Galvenās lomas filmā atveido Kemerone Diasa, Ebigeila Breslina, Aleks Boldvins, Džeisons Patriks, Sofija Vasiļjeva un Džoana Kjūsaka. Filmas pirmizrāde notika .

Pusaudzei Keitai Ficdžeraldai ir leikēmija. Viņas jaunākā māsa Anna tika ieņemta, lai viņa varētu Keitai ziedot šūnas vai orgānus nepieciešamības gadījumā. 11 gadu vecumā Anna saprot, ka māsas slimības dēļ viņa nevarēs dzīvot tādu dzīvi, kādu vēlas pati Anna, tāpēc viņa dodas pie jurista Kempbela Aleksandra, lai iesūdzētu savus vecākus.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Ibrahima al Ibrahima mošeja

Ibrahima al Ibrahima mošeja ( ir 1997. gadā celta mošeja Gibraltārā, Eiropas ragā. Mošeja, kas tika pabeigta 1997. gadā, ir Saūda Arābijas karaļa Fahda dāvana un izmaksājusi 5 miljonu angļu mārciņas, kompleksā ietilpst skola, bibliotēka un sanāksmju zāle.

Ārējās saites 
 

Mošejas Gibraltārā
Gibraltārs
Uzvaras iela

Uzvaras iela var būt:

 Uzvaras iela (Jelgava)
 Uzvaras iela (Jūrmala)

Skatīt arī 
 Uzvaras bulvāris
 Uzvaras parks
The Reluctant Dragon

The Reluctant Dragon ir 1941. ASV gada animācijas filma, kuras režisori ir Alfrēds Verkers, Hamiltons Lasks, Džeks Katings, Džeks Kinnijs un Abs Aiverks. Galvenos tēlus ierunājuši Roberts Benčlijs, Frānsesa Giforda, Badijs Pepers un Nana Braienta.

Sižets 
Filma sastāv no četrām daļām. Pirmajā daļā amerikāņu komiķis Roberts Benčlijs vilcinās ar The Reluctant Dragon tiesību pārdošanu Voltam Disnejam, tomēr viņa sieva pierunā Robertu tiesības pārdot. Otrajā daļā Benčlijs, kurš ir ieradies studijā, iepazīstas ar animācijas filmu veidošanas procesu. Trešā daļa ir animācijas filma The Reluctant Dragon, kurā tās galvenais varonis Zēns iepazīstas ar Pūķi. Noslēgumā Benčlija sieva ved Robertu mājās dusmīga, jo Benčlijs nepārdeva savas tiesības uz The Reluctant Dragon, bet Disnejs jau paspēja producēt šo animācijas filmu.

Atsauces

Ārējās saites 

1941. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Song of the South

Song of the South ir 1946. gada ASV gada muzikāla filma, kuras režisori ir Hārvs Fosters un Vilfrēds Džeksons. Galvenās lomas atveido Džeimss Baskets, Bobijs Driskols, Luana Patena, Rūta Varika, Lusila Votsone un Hetija Makdaniela.

Tēvocis Remuss, jauks stāstnieks, stāsta septiņus gadus vecam Džonijam stāstus par zaķi, lapsu un lāci.

Atsauces

Ārējās saites 

1946. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Ziemeļmaķedonijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šis ir Ziemeļmaķedonijas karognesēju olimpiskajās spēlēs uzskaitījums.

Olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā karognesēji iet savas valsts delegācijas priekšgalā un nes savas valsts karogu.

Saraksts

Skatīt arī 
 Ziemeļmaķedonija olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Uzvaras iela (Jelgava)

Uzvaras iela ir viena no Jelgavas ielām. Tā sākas pie krustojuma ar Lielo ielu, ved gar Hercoga Jēkaba laukumu un Jelgavas Kultūras namu, tālāk turpinās gar Jelgavas 3. sākumskolu un Jelgavas tirgu līdz Mēdemu villai. Beidzas aiz bijušās Jelgavas Linu fabrikas Lielupes palieņu pļavās.

Pirmā pasaules kara Vācijas karaspēka Kurzemes ofensīvas laikā 1915. gadā tika sagrautas ēkas pie pilsētas ziemeļu robežas, bet Otrā pasaules kara laikā 1944. gada augustā liela daļa ielas apbūves tika iznīcināta, mūsdienās to veido lielākoties Latvijas PSR laikā celtas ēkas. 2009. gadā Uzvaras un Ausekļa ielas krustojumā pie Jelgavas tirgus uzstādīja piemiņas zīmi "Ezera vārti" (māksliniece Līga Jaunzeme).

Ievērojamas celtnes 
 Kurzemes viesnīca Akcīzes ielā (celta 1825. gadā), vēlākais Latviešu Savstarpējās Apdrošināšanas Biedrības nams.
 Kurzemes bruņniecības skola (Ritterschaftsschule, vēlāk Landesschule) ēka Ezera ielā 4/6, sagrauta 1944. gadā.
 Jelgavas Reformātu baznīca Ezera ielā, celta hercogienei Luīzei Šarlotei 17. gadsimtā, sagrauta 1944. gadā.
 Jelgavas brīvmūrnieku nams Ezera ielā 19. Namu būvējis arhitekts Rastrelli. Namā darbojās 1754. gadā dibinātā Jelgavas loža "Pie trīs kronētiem zobeniem", pēc 1916. gada laikos nams pārgāja privātās rokās un no 1925. gada piederēja notāram K. Rūsam.
 Villa Medem Lilienfelda ielā, tagad Uzvaras ielā 55, celta 1818. gadā klasicisma stilā.
 Jelgavas Linu manufaktūras ēkas (Mitausche Flachs-Manufaktur) Lilienfelda ielā 15, tagad nojauktas.
Jelgavas 3. sākumskola Uzvaras ielā 10
 Savrupmāja Uzvaras ielā 49

Ielu savienojumi 
Akadēmijas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Akadēmijas iela;
 Lielā iela;
 Krišjāņa Barona iela;
 Dobeles iela;
 Ausekļa iela;
 Lapskalna iela;
 Slokas iela.

Vēsture 

Uzvaras ielu izveidoja 1924. gada augustā, apvienojot Akcīzes ielu, Ezera ielu un Lilienfelda ielu.

Akcīzes iela (Akzisestraße) veda gar Tirgus laukuma rietumu malu no Lielās ielas līdz Grāvja ielai, vēlākajai Skrīveru ielai (Schreiberstraße). Jelgavas kartēs bija atrodama kopš 17. gadsimta, bet pēc Jelgavas sagraušanas 1944. gadā to vairs neatjaunoja, mūsdienās tās paliekas atrodamas zem Hercoga Jēkaba laukuma. Tā turpinājās kā Ezera iela (Seestraße), kas veda no Tirgus laukuma garām Jelgavas Reformātu baznīcai līdz Ezera vārtiem pilsētas valnī. Pēc vaļņu nojaukšanas 19. gadsimtā izbūvēja Lilienfelda ielu (Lilienfeldstraße), kas pārgāja Slokas lielceļā. Aiz Mēdema villas pie Ezera ielas vārtiem atradās Jelgavas Latviešu biedrības dārzs, kurā biedrība svinēja Zāļu dienu vasaras saulgriežos un dzimtbūšanas atcelšanas dienu 31. augustā.

Pēc Jelgavas sagraušanas 1944. gadā ielas sākuma daļu izveidoja pāri Centrālajam laukumam, daļēji ietverot arī Rātūža ielas (Rathausstraße) posmu, kas 1924. gada augustā bija pārdēvēta par Domes ielu.

Seni attēli

Atsauces 

Ielas Jelgavā
Viesītes vidusskola

Viesītes vidusskola ir vispārējās izglītības vidusskola, kas atrodas Viesītē. 2019. gadā skolā strādāja 28 pedagogi un 7 atbalsta darbinieki. 1993. gada 19. februārī tika atklāts skolas muzejs, kurā apkopots plašs materiālu krājums par skolas absolventiem un pedagogiem.

Vēsture 
Par skolas dibināšanas dienu uzskatāms 1923. gada 20. februāris, kad Eķengrāves "Ratniekos" nodibināja divgadīgu Eķengrāves pamatskolu. Tā paša gada rudenī skolu pārcēla uz Biržu ielu 12, kur mācības notika četrās klasēs. 1925. gadā atvēra Viesītes 1. pakāpes pamatskolu ķirurga Paula Stradiņa ģimenei piederošā ēkā Raiņa ielā 55. 
No 1929. līdz 1933. gadam noritēja jaunās miesta pamatskolas celtniecība. Mācības ēkā, kurā skola atrodas arī šobrīd, uzsāka 1933. gada rudenī. Pirmais vidusskolas izlaidums beidza skolu 1949. gadā.
1962. gadā skolu paplašināja, uzceļot piebūvi.

Izglītības programmas 
pamatskolas izglītības programma
speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar mācīšanās traucējumiem
speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar garīgās attīstības traucējumiem
vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma

Ārpusklases nodarbības un interešu pulciņi 
skolēnu pašpārvalde
tautas deju kolektīvi
ansambļi
angļu valodas klubiņš
krievu valodas klubiņš
vācu valodas klubiņš
jaunsargi
volejbols
tūrisma pulciņš
robotika
skatuves runas pulciņš
vizuāli plastiskās mākslas nodarbības "Ideju bums"

Tradīcijas 
Zinību diena
Miķeļdiena
Drošības dienas
Skolotāju diena
Arkādija Kasinska balva mākslā
Mārtiņdiena
Lāčplēša diena
Vecāku dienas
18. novembrim veltīts pasākums
Ziemassvētku koncerts un labdarības akcija
100 dienas skolā — pasākums pirmklasniekiem
Paula Stradiņa lasījumi – Sēlijas vidusskolu zinātniski pētniecisko darbu lasījumi
Žetonu vakars
Valentīndiena
Ēnu diena
Lielā talkas un Meža diena
Lieldienas
Labo darbu nedēļa
Veselības nedēļa
Sporta diena
Mātes dienas koncerts
mācību ekskursija vai pārgājiens
Pēdējais zvans
Izlaidums

Dalība projektos 
Erasmus + programma
Karjeras atbalsts izglītojamiem vispārējās un profesionālās izglītības iestādēs
Esi Līderis!
Atbalsts priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšanai – PuMPuRS

Ārējās saites 
Skolas mājaslapa

Vidusskolas Latvijā
Viesīte
Klauss Johaniss

Klauss Johaniss (, , dzimis ) ir Rumānijas politiķis, kopš 2014. gada Rumānijas prezidents. Pašlaik ir bezpartejisks. Pirms tam Nacionālā Liberālās partijas līderis, kā arī Sibiu pašvaldības vadītājs. Klauss Johaniss ir pirmais Rumānijas prezidents, kas nav rumānis — viņš ir vācu (Transilvānijas sakšu izcelsmes).

Pirms kļūšanas par pilna laika politiķi bija fizikas skolotājs un skolu inspektors.

1959. gadā dzimušie
Sibiu žudecā dzimušie
Rumānijas politiķi
Rumānijas prezidenti
Pašreizējie valstu vadītāji
Pāvels Musļimovs

Pāvels Musļimovs (; dzimis ) ir bijušais Krievijas biatlonists,  bronzas medaļas ieguvējs stafetē.

Karjera 
1995. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja sudraba medaļu 10 km sprintā. 1996. gadā Rūpoldingā ieguva sudrabu komandu sacensībās. Pasaules kausa posmos sešas reizes individuāli ieņēmis vietu uz goda pjedestāla, tai skaitā izcīnījis vienu uzvaru — 1997. gada martā Novosibirskā 20 km distancē.

 Nagano Krievijas komandas sastāvā izcīnīja bronzas godalgu stafetē. 20 km individuālajā distancē ieņēma 17. vietu. 

2012. gadā kļuva par Baškortostānas jaunatnes politikas un sporta ministra vietnieku.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1967. gadā dzimušie
Krievijas biatlonisti
Biatlonisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Ufā dzimušie
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Fantāzija (filma)

Fantāzija () ir 1940. ASV gada animācijas filma, kuras režisori ir Semjuels Ārmstrongs, Džeimss Algars, Bills Robertss, Pols Saterfīlds, Bens Šarpstīns, Deivids D. Hends, Hamiltons Lasks, Džims Hendlijs, Fords Bībs, T. Hī un Normans Fērgusons. Galvenos tēlus ierunājuši Leopolds Stokovskis un Dīmss Teilors. 1999. gadā filmai iznāca turpinājums "Fantāzija 2000".

Filma sastāv no 7 daļām: Toccata and Fugue in D Minor, Nutracker Suite, The Sorcerer's Apprentice, Rite of Spring, The Pastoral Symphony, Dance of the Hours un Night on Bald Mountain and Ave Maria. Visas daļas veidotas, balstoties uz kādu no klasiskās mūzikas skaņdarbiem, kas dzirdami arī filmā.

Atsauces

Ārējās saites 

1940. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Zobens akmenī

Zobens akmenī () ir 1963. gada muzikāla animācijas komēdija, kas balstīta uz T. H. Vaita tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir Volfgangs Rītermans. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Rikijs Sorensens, Karls Svensons, Sebastians Kabots, Normands Aldens, Marta Ventvorta un Džūniuss Metjūss.

Sižets 
Pēc tam, kad nomirst Anglijas karalis, neviens netiek nosaukts par troņmantinieku, kā rezultātā Angliju sāk postīt karš. Brīnumainā kārtā kādā akmenī parādās zobens ar pareģojumu, ka tas, kurš spēs šo zobenu iegūt, kļūs par Anglijas likumīgo karali. Daudzi cenšas zobenu izvilkt no akmens, tomēr nesekmīgi. Laika gaitā zobens tiek aizmirsts, bet Anglijā iestājas Tumšie viduslaiki. Pēc vairākiem gadiem 12 gadus vecs bārenis Artūrs satiek burvi Merlinu un ar viņa palīdzību spēj izvilkt zobenu no akmens, tā kļūstot par Anglijas karali.

Atsauces

Ārējās saites 

1963. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Kinokomēdijas