joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Raiens Freizers

Raiens Freizers (, dzimis ) ir skotu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Freizers pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Newcastle United. Iepriekš Freizers ir spēlējis Skotijas komandā Aberdeen FC un Anglijas komandās Bournemouth un Ipswich Town.

Skotijas futbola izlases sastāvā ir piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Bournemouth

 Anglijas čempionāts: 2014–15

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Skotijas futbolisti
Skotijas izlases futbolisti
A.F.C. Bournemouth spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Konors Koudijs

Konors Deivids Koudijs (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Koudijs pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Everton, kas viņu īrē no Wolverhampton Wanderers.

Karjera 
Savu karjeru sācis Liverpool FC komandā, tomēr galvenajā komandā aizvadījis tikai vienu spēli. Ticis izīrēts Sheffield United. 2014. gadā pievienojies Huddersfield Town. Pēc gada pievienojies Wolverhampton Wanderers. 2017–18. gada sezonā kļuvis arī par komandas kapteini. 2022. gadā uz īres tiesībām pievienojies Everton.

Anglijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Wolverhampton Wanderers

 Anglijas čempionāts: 2017–18

Anglija U17 Izlase

  UEFA Eiropas U17 čempionāts: 2010

Anglijas izlase

 UEFA Eiropas čempionāts finālists: 2020

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Mersisaidā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Liverpool FC spēlētāji
Sheffield United F.C. spēlētāji
Huddersfield Town A.F.C. spēlētāji
Wolverhampton Wanderers F.C. spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Lūkass Klostermanis

Lūkass Manuels Klostermanis (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2014. gada Klostermanis pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu RB Leipzig.

Vācijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Vācija

 Olimpiskās spēlēs: sudraba medaļa, 2016

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
RB Leipzig spēlētāji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Žils Kondē

Žils Kondē (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Francijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Kondē pārstāv Spānijas La Liga komandu Barcelona. Iepriekš spēlējis Francijas komandā Bordo "Girondins" un Spānijas komandā Sevilla.

Francijas futbola izlases sastāvā spēlējis 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Sevilla

 UEFA Eiropas līga: 2019–20

Ārējas saites 

1998. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Francijas izlases futbolisti
Bordo "Girondins" spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Parīzē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Billijs Gilmors

Billijs Klifords Gilmors (, dzimis ) ir skotu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Gilmors pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Brighton & Hove Albion.

Skotijas futbola izlases sastāvā spēlējis 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Chelsea

 UEFA Čempionu līga: 2020–21

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Skotijas futbolisti
Skotijas izlases futbolisti
Chelsea F.C. spēlētāji
Norwich City F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji

2001. gadā dzimušie
Skotijas futbolisti
Skotijas izlases futbolisti
Skotijā dzimušie
Chelsea F.C. spēlētāji
Norwich City F.C. spēlētāji
Brighton & Hove Albion F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Dens Goslings

Denjels Goslings (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Goslings pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Watford.

Iepriekš spēlējis Plymouth Argyle, Everton, Newcastle United, Blackpool un Bournemouth.

Sasniegumi 
AFC Bournemouth

 Anglijas čempionāts: 2014–15

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Devonā dzimušie
Anglijas futbolisti
Everton F.C. spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
Blackpool F.C. spēlētāji
A.F.C. Bournemouth spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
Stīna Blakstēniusa

Emma Stīna Blakstēniusa (; dzimusi ) ir zviedru futboliste, spēlē uzbrucējas pozīcijā, Zviedrijas sieviešu futbola izlases dalībniece. Pašlaik pārstāv Zviedrijas Damallsvenskan komandu BK Häcken.

Karjera 
Karjeru sāka vietējā komandā Vadstena GIF. 2013. gadā pievienojās klubam Linköpings FC un debitēja Zviedrijas augstākajā sieviešu futbola līgā Damallsvenskan. 2016. gadā izcīnīja Zviedrijas čempiontitulu. No 2017. līdz 2019. gadam pārstāvēja Francijas klubu Montpellier HSC. Vēlāk atgriezās Linköpings FC rindās, bet 2020. gadā pārgāja uz BK Häcken.

Pārstāvējusi dažādu vecumu Zviedrijas jauniešu izlases. 2015. gada Eiropas U-19 čempionātā, kurā Zviedrija uzvarēja, guva sešus vārtus un kļuva par turnīra rezultatīvāko spēlētāju. Zviedrijas izlases sastāvā debitēja  2017. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Dāniju.  viņa guva savus pirmos vārtus izlases labā pret Slovākiju. Piedalījās 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja sudraba medaļu. Finālspēlē pret Vāciju guva vārtus. 2019. gada FIFA Pasaules kausā sievietēm Zviedrijas izlases sastāvā izcīnīja bronzas medaļu. 2020. gada vasaras olimpisko spēļu turnīrā guva piecus vārtus, tai skaitā finālspēlē pret Kanādu, un izcīnīja savu otro olimpisko sudraba medaļu.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Esterjētlandes lēnē dzimušie
Zviedrijas futbolisti
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Astoņarpus

"Astoņarpus" (, 8½) ir 1963. gada Itālijas un Francijas sirreālā komēdijdrāma, kuras režisors ir Federiko Fellīni. Filmā galvenās lomas attēlo Marčello Mastrojanni, Anuka Emē, Rosella Falka un Klaudija Kardināle.

Filma ir par slavenu itāļu kinorežisoru Gvido Anselmi (Mastrojanni), kurš, uzņemot zinātniskās fantastikas filmu, cieš no radošās krīzes.

"Astoņarpus" ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvas par labāko filmu svešvalodā un labākajiem kostīmiem. "Astoņarpus" tiek uzskatīta par eksperimentālo filmu. Britu Filmu institūta Sight & Sound 50 visu laiku labāko filmu kritiķu sarakstā filma ierindojās 10. vietā, savukārt režisoru sarakstā tā ierindojās 4. vietā. 2018. gadā filma ieņēma 7. vietu BBC 100 izcilāko svešvalodu filmu sarakstā. Tā tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām un ietekmīgākajām filmām.

Atsauces

Ārējās saites 

1963. gada filmas
Itālijas filmas
Francijas filmas
Sirreālisma filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas svešvalodā
Federiko Fellīni filmas
Muhameds Omārs

Muhameds Omārs (; 1959/1962 — 2013) bija Kandahāras mulla,  Taliban līderis un faktiskais Afganistānas Islāma Emirāta vadītājs (1996—2001). Afganistānas kara (1979—1989) laikā pazaudējis labo aci.

Afganistānas valdnieki
1960. gadā dzimušie
2013. gadā mirušie
Afganistānā dzimušie
Roberts Akmens

Roberts Akmens (dzimis  Talsos) ir latviešu smaiļotājs. Bronzas medaļas ieguvējs 2021. gada Pasaules čempionātā un sudraba medaļas ieguvējs 2022. gada Eiropas čempionātā.

2014. gadā R. Akmens kļuva par Eiropas čempionu U-18 sacensībās, bija pasaules vicečempions (2014), Eiropas vicečempions (2013), ieguva 2. vietu Olimpiskās cerības (Olympic hope) sacensībās (2013). Uzvarējis 2019. gada pasaules U-23 čempionātā.

Piedalījās 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Tokijā 2021. gadā, kur iekļuva finālā un izcīnīja 8. vietu smaiļošanā 200 m distancē. 2021. gada Pasaules čempionātā Kopenhāgenā šajā pašā disciplīnā kļuva par bronzas medaļas ieguvēju, kas bija līdz tam augstākais sasniegums sportista karjerā. 2022. gada Eiropas čempionātā Minhenē 200 m smaiļošanā izcīnīja sudraba medaļu.

Atsauces 

1996. gadā dzimušie
Talsos dzimušie
Latvijas smaiļotāji un kanoe airētāji
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Cilvēks, kas zināja pārāk daudz (1956. gada filma)

"Cilvēks, kas zināja pārāk daudz" () ir 1956. gada ASV trilleris, kuras režisors un producents ir Alfreds Hičkoks. Filmā galvenās lomas atveido Džeimss Stjuarts un Dorisa Deja. Šī ir Hičkoka otrā filma ar šādu nosaukumu, pēc viņa filmas 1934. gadā ar tādu pašu nosaukumu, kurā bija daudz savādāks sižets un scenārijs.

Atvaļinājuma laikā Marokā tiek nolaupīts Bena (Džeimss Stjuarts) un Džo (Dorisa Deja) dēls.

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko dziesmu Que Sera, Sera (Whatever Will Be, Will Be), ko filmā izpildīja Dorisa Deja. Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā.

Atsauces

Ārējās saites 

1956. gada filmas
ASV filmas
Alfreda Hičkoka filmas
Veronikas dubultā dzīve

"Veronikas dubultā dzīve" (, ) ir 1991. gada Francijas, Polijas un Norvēģijas kopražojuma drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Kšištofs Keslovskis. Filmā galvenās lomas attēlo Irēna Žakoba, Filips Voltērs, Sandrīne Dimā un Aleksandrs Bardīnī.

Filma ir stāsts par diviem tēliem — poļu kora dziedātāju Veroniku (Žakoba) un viņas dubultnieci, franču mūzikas skolotāju Veroniku (Žakoba). Abas sievietes viena otru nepazīst, tomēr viņas saista kāda mistiska un emocionāla saite.

"Veronikas dubultā dzīve" bija Keslovska pirmā filma, kura daļēji tika uzņemta ārpus Polijas. Irēna Žakoba saņēma labākās aktrises balvu 1991. gada Kannu kinofestivālā. Filma galvenokārt saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gada filmas
Francijas filmas
Polijas filmas
Norvēģijas filmas
Drāmas
Kšištofa Keslovska filmas
Tvinpīka: Caur uguni

"Tvinpīka: Caur uguni" () ir 1992. gada Francijas un ASV psiholoģiskā šausmu filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Deivids Linčs. Filmā galvenās lomas atveido Šerila Lī, Moira Kellija, Deivids Bovijs, Kriss Aizeks, Harijs Dīns Stentons, Rejs Vaizs un Kails Maklahlens. Filma ir prīkvels televīzijas seriālam "Tvinpīka" (1990—1991), kuru izveidoja Linčs un Marks Frosts.

Filmā ir attēlota Terēzas Benksas (Pamela Gidlija) slepkavības izmeklēšana, kā arī Loras Palmeres (Šerila Lī), populāras Tvinpīkas vidusskolas skolnieces, pēdējās septiņas dienas pirms slepkavības. Filma ir daudz tumšāka un mazāk humoristiska nekā seriāls.

Vairums seriālā filmējušies aktieri piedalījās arī filmā. Dažādu iemeslu dēļ filmā nepiedalījās Lara Flinna Boila, Šerlīna Fenna un Ričards Beimers.

Filma izdošanas brīdī saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, tomēr laika gaitā ieguvusi pozitīvu novērtējumu. 1992. gada Kannu kinofestivālā filma tika nominēta Zelta palmas zaram. Stāsta vēstījums turpinājās 2017. gadā "Tvinpīkas" trešajā sezonā.

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gada filmas
Francijas filmas
ASV filmas
Deivida Linča filmas
Šausmu filmas
Bradikardija

Bradikardija ir stāvoklis, kas parasti tiek definēts, kad indivīdam sirdsdarbības ātrums miera stāvoklī ir mazāks par 60 sitieniem minūtē (BPM) pieaugušajiem, lai gan dažos pētījumos šis slieksnis noteikts kā mazāks par 50 BPM. Bradikardija parasti neizraisa simptomus, līdz sitienu biežums nokrītas zem 50 BPM. Simptomātiski tas var izraisīt nogurumu, vājumu, reiboni, svīšanu un ļoti zemos ātrumos — ģīboni.

Miega laikā lēna sirdsdarbība ar ātrumu 40—50 sit/min ir bieži sastopama un tiek uzskatīta par normālu. Labi sagatavotiem sportistiem var būt arī atlētiskās sirds sindroms, ļoti lēna sirdsdarbība miera stāvoklī, kas rodas kā pielāgošanās sportam un palīdz novērst tahikardiju fiziskas slodzes laikā.

Klasifikācija

Sinusa 
Priekškambaru (atriālās) bradikardijas iedala trīs veidos. Pirmā respiratorā sinusa aritmija (elpošanas aritmija) parasti tiek konstatēta jauniem un veseliem pieaugušajiem. Sirdsdarbības ātrums palielinās ieelpošanas laikā un samazinās izelpas laikā. Tiek uzskatīts, ka to izraisa vagālās tonusa izmaiņas elpošanas laikā. Ja samazinājums izelpas laikā katrā elpas vilcienā pazemina sirdsdarbības ātrumu zem 60 sit/min, šāda veida bradikardija parasti tiek uzskatīta par labdabīgu un liecina par labu veģetatīvo tonusu.

Otrais, sinusa bradikardija, ir sinusa ritms, kas mazāks par 60 sit/min. Tas ir bieži sastopams stāvoklis gan veseliem cilvēkiem, gan tiem, kuri tiek uzskatīti par labi trenētiem sportistiem. Pētījumi atklāja, ka 50—85% trenēto sportistu ir labdabīga sinusa bradikardija, salīdzinot ar 23% no visiem pētītajiem iedzīvotājiem. Sportistu sirds muskulis ir kļuvis trenēts, lai iegūtu lielāku ieplūdes tilpumu, tāpēc, lai cirkulētu vienāda tilpuma asinis, nepieciešamas mazākas kontrakcijas.

Trešais, slimā sinusa sindroms, ietver apstākļus, kas ietver smagu sinusa bradikardiju, sinoatriālo blokādi, sinusa apstāšanos un bradikardijas-tahikardijas sindromu (priekškambaru mirdzēšana, priekškambaru plandīšanās un paroksizmāla supraventrikulāra tahikardija).

Atsauces 

Aritmoloģija
Duglass Luiss

Duglass Luiss Suariss de Paulo (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Luiss pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Aston Villa.

Karjera 
Savu karjeru uzsācis savas dzimtās pilsētas Riodežaneiro klubā Vasco da Gama. 2017. gadā pievienojies Anglijas klubam Manchester City. Uzreiz ticis izīrēts Spānijas La Liga klubam Girona. 2018. gada augustā Luiss atkal tika izīrēts Girona, jo Lielbritānijas iekšlietu ministrija noraidīja viņa darba atļauju. 2019. gadā, saņēmis darba atļauju, Luiss pievienojās Anglijas Premjerlīgas klubam Aston Villa.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Copa América, kā arī 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Riodežaneiro štatā dzimušie
Brazīlijas futbolisti
Brazīlijas izlases futbolisti
Manchester City F.C. spēlētāji
Girona FC spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Morgans Sansons

Morgans Stefāns Sansons (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Sansons pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Aston Villa.

Profesionālo debiju piedzīvoja 2012. gadā Le Mans komandas sastāvā Ligue 2. 2013. gadā pievienojies Montpellier, kur spēlēja četras sezonas. 2017. gadā Sasons noslēdza četrarpus gadu līgumu ar Marseille. Kopš 2021. gada pārstāv Aston Villa.

Pārstāvējis Francijas jauniešu izlases.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Montpellier HSC spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
Emiljano Buendija

Emiljano Buendija Stati (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Buendija pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Aston Villa.

Sasniegumi 
Norwich City

 Anglijas čempionāts: 2018–19, 2020–21

Individuālie sasniegumi

 Anglijas čempionāta sezonas labākais spēlētājs: 2020–21

 Norwich City sezonas labākais spēlētājs: 2020–21

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Buenosairesas provincē dzimušie
Argentīnas futbolisti
Getafe CF spēlētāji
Norwich City F.C. spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
Kristians Nergords

Kristians Tērs Nergords (, dzimis ) ir Dānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Nergords pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Brentford.

Dānijas futbola izlases sastāvā Nergords ir piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Brøndby

 Dānijas kauss: 2017–18

Individuālie sasniegumi

 Brøndby gada labākais spēlētājs: 2017

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
Hamburger SV spēlētāji
ACF Fiorentina spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ži Jaņa

Ži Jaņa (; dzimusi  Čendu, Ķīnā) ir bijusī ķīniešu tenisiste. Augstāko 40. vietu WTA rangā vienspēlēs sasniegusi 2008. gada maijā, dubultspēlēs 4. vietu 2006. gada jūnijā.

Ži Jaņa lielākos panākumus guvusi dubultspēlēs, spēlējot pāri kopā ar Dzje Dženu, uzvarot 2006. gada Austrālijas atklātajā čempionātā un Vimbldonas čempionātā, kā arī izcīnot bronzas medaļu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Sičuaņā dzimušie
Ķīnas tenisisti
Honkongas tenisisti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki tenisā
Džungļu kruīzs

"Džungļu kruīzs" () ir 2021. gada ASV fantāzijas piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Žaume Kolets-Serra, scenārija autori Glens Fikara, Džons Rekva un Maikls Grīns. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma Disnejlendas atrakciju. Galvenajās lomās filmējās Dveins Džonsons, Emilija Blanta, Džeks Vaitholls, Džese Plemonss un Pols Džamati. Filma seko kādas nelielas upes laivas kapteinim, kuru nolīgst neliela ceļotāju grupa, lai džungļos atrastu Dzīvības koku.

Plāni par piedzīvojumu filmu, kas balstīta uz Disnejlendas atrakciju aizsākās jau 2004. gadā pēc filmas "Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts" veiksmes. Projekts bija neaktīvs līdz 2011. gadam, jo galveno lomu vajadzēja atveidot Tomam Henksam vai Timam Alenam, tomēr šī projekta versija tika apturēta. 2015. gada augustā lomai tika apstiprināts Džonsons, bet nākamā gada janvārī Blanta. Pārējie aktieri līgumus noslēdza 2018. gada pavasarī, un filmēšana notika Havaju salās un Atlantā, Džordžijas štatā no tā paša gada maija līdz septembrim.

Pēc gada aizkavēšanās COVID-19 pandēmijas dēļ filma "Džungļu kruīzs" piedzīvoja pirmizrādi ASV . Tā bija skatāma vienlaikus gan kinoteātros, gan straumēšanas servisā Disney+ ar Premier Access piekļuvi. Filma ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru visā pasaulē, kā arī  ASV dolāru no Disney+ Premier Access pirmizrādes nedēļas nogalē. Filma saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavēja Džonsona un Blanta attiecību atspoguļojumu un izklaides vērtības, bet kritizēja scenāriju un datora radītu attēlu pārpilnību. Uzsākts darbs pie filmas turpinājuma, Džonsons un Blanta jau piekrituši atkal atveidot savas lomās.

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
ASV filmas
Piedzīvojumu filmas
Kinokomēdijas
Walt Disney Pictures filmas
Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Bobslejs 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Jaņcjiņas bobsleja un kamaniņu trasē no 2022. gada 13. februāra līdz 20. februārim. Bobslejā tika aizvadītas 4 disciplīnās (2 sievietēm un 2 vīriešiem), kas ir par vienu vairāk nekā iepriekšējās 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensībās startēja 165 sportisti (119 vīrieši un 46 sievietes) no 23 valstīm.

2018. gadā jūlijā Starptautiskā Olimpiskā komiteja izlēma, ka bobsleja sacensības tiek papildinātas ar vēl vienu sieviešu disciplīnu — monobobu.

Kvalifikācija 
 

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties bobslejā bija 170 sportisti (124 vīrieši, 46 sievietes). Kvalifikācijas pamatā ir pasaules rangs 2021/2022.gada sezonā līdz 2022.gada 16.janvārim. Pilotiem bija jāpiedalās astoņās dažādās sacīkstēs trijās dažādās trasēs, un kvalifikācijas periodā bija jābūt ierindotam vismaz piecās sacīkstēs divās dažādās trasēs. Turklāt pilotam ir jābūt starp 50 labākajiem vīriešiem vai 40 labākajiem sieviešu sacensībās.

Sacensību kalendārs 
Pirmie braucieni bobslejā notika 2022. gada 13. februārī, bet pēdējie 20. februārī.

 — sacensības;  — sacensības un/vai medaļu izcīņa.

Medaļnieki 
 Vīrieši 

 Sievietes

Medaļu statistika

Medaļu sadalījums starp valstīm

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Bobslejā startēja 165 sportisti (119 vīrieši un 46 sievietes) no 23 valstīm. Visvairāk sportisti, 18 sportisti, bija pārstāvēti no Kanādas un Vācijas.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

 
Sporta veidi 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022
Daiļslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Daiļslidošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Galvaspilsētas iekštelpu stadionā, Pekinā no 2022. gada 4. februāra līdz 20. februārim. Daiļslidošanā tika aizvadītas 5 disciplīnās (1 vīriešu, 1 sievieš un 3 jauktā). Sacensībās startēja 148 sportisti (74 vīrieši un 74 sievietes) no 32 valstīm. Pirmo reizi daiļslidošanā startēja vienāds vīriešu un sieviešu skaits.

Kvalifikācija 
 

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties distanču slēpošanai bija 144 sportisti, taču tā tika palielināta uz 149 sportistiem. No vienas valsts maksimāli varēja startēt 18 sportisti (9 vīrieši un 9 sievietes).

Sacensību kalendārs 
Pirmās sacensības daiļslidošanā notika 2022. gada 4. februārī, bet pēdējās 20. februārī.

 — sacensības;  — medaļu izcīņa;  — Paraugdemonstrējumi (Exhibition Gala)

Medaļnieki

Medaļu statistika

Medaļu sadalījums starp valstīm

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Daiļslidošanā startēja 148 sportisti (74 vīrieši un 74 sievietes) no 32 valstīm. Krievijas Olimpiskā komiteja bija vienīgā, kas startēja ar maksimālo atļauto sportistu skaitu — 18 sportisti (9 vīrieši un 9 sievietes).

Atsauces 

 
Sporta veidi 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022
Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Jaņcjinas bobsleja un kamaniņu trasē, Jaņcjinas rajonā, Pekinas piepilsētā no 2022. gada 5. februāra līdz 10. februārim. Sacensības notiks 4 disciplīnās (1 vīriešiem, 1 sievietēm, 1 open, 1 jaukti). Kamaniņu braukšanā kopumā startēja 106 sportisti (71 vīrietis un 35 sievietes) no 26 valstīm.

Olimpiskās medaļas izcīnīja 5 valstu pārstāvji. Visvairāk medaļu izcīnīja Vācijas sportisti, kopumā 6 medaļas (4 zelta un 2 sudraba). Kopumā 6 sportisti izcīnīja pa divām olimpiskajām medaļām. No viņiem četri Vācijas sportisti — Tobiass Arlts, Natālija Geizenbergere, Johanness Ludvigs un Tobiass Vendls — katrs izcīnīja divas zelta medaļas (katrs vienu zelta medaļu individuālajā disciplīnā un kopā visi vienu medaļu komandu sacensībās).

Latviju šajā sporta veidā pārstāvēja 10 sportisti. Latvijas kamaniņu braucēju komanda izcīnīja vieno bronzas medaļu komandu stafetē. Individuālajās disciplīnās labāko rezultātum izcīnīja Kristers Aparjods ― 4. vieta.

Kvalifikācija 
 

Maksimālais sportistu skaits, kas varēja kvalificēties bija 106 sportisti. Kvalifikācijas pamatā bija olimpiskās sezonas uzkrātie punkti no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 10. janvārim. Sākotnēji bija parēdzēts, ka kvalificēsies ne vairāk kā 35 vīrieši, 35 sievietes un 18 divnieku komandas. Vienu valsti maksimāli varēja pastāvēt 6 sportisti (3 vīrieši un 3 sievietes) un divas divnieku komandas, kopā 10 sportisti. Ķīnai, kā rīkotājvalstij, bija tiesības pieteikt sportistus visās disciplīnās. Komandu stafetē varēja startēt tās valstis, kuras bija pārstāvētas individuālajos pasākumos, ja valsts spēja izmantot jaukto komandu priekš šīs disciplīnas.

Sacebsību kalendārs 
Kamaniņu braukšanā pirmās sacensības notika 2022. gada 5. februārī, bet beidzamās 10. februārī.

 — sacensības;  — sacensības un/vai medaļu izcīņa.

Medaļnieki

Medaļu statistika

Sportisti ar vairākām medaļām

Medaļu sadalījums starp valstīm

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Kamaniņu braukšanas sacensības startēja 106 sportisti (71 vīrietis un 35 sievietes) no 26 valstīm. Pirmo reizi kamaniņu braukšanā debitēja Īrija. No Austrijas, Krievijas Olimpiskās komitejas un Vācijas startēja maksimālais atļautais sportistu skaits kamaniņu braukšanā — 10 sportisti.

Atsauces 

Kamaniņu braukšana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Sporta veidi 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022
Šorttreks 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Šorttreks 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Galvaspilsētas iekštelpu stadionā, Pekinā no 2022. gada 5 februāra līdz 16. febrārim. Šorttrekā tika aizvadītas 9 disciplīnas (4 vīriešu, 4 sieviešu un 1 jauktā), kas ir par vienu vairāk, nekā iepriekšējās olimpiskajās spēlēs 2018. gadā. Sacensībās startēja 112 sportisti (58 vīrieši un 54 sievietes) no 23 valstīm.

2018. gada jūlijā Starptautiskā Olimpiskā komiteja paziņoja, ka šorttreka programma papildināta ar stafeti jauktajām komandām.

Kvalifikācija 
 

Šorttrekā bija noteikta 112 sportistu kvota (56 katram dzimumam), kas ir par astoņām mazāk nekā 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Valstīm tika piešķirtas sportistu kvotas, izmantojot 2020/2021. gada Pasaules kausa izcīņas rezultātiem. No vienas valsts maksimāli varēja startēt 10 sportisti, 5 no katra dzimuma. Ķīnai, kas bija olimpisko spēļu rīkotājvalsts, bija piešķirta viena kvota katrā no disciplīnām, kopā 10 sportistiem. Komandu statefēs varēja startēt 8 vīriešu un 8 sieviešu komandas, kā arī 10 jauktās komandas.

Sacensību kalendārs 
Šorttreka pirmās sacensības notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējas sacensības 16. februārī.

 — priekšsacīkstes;  — medaļu izcīņa.

Medaļnieki 
 Vīrieši 

 Sievietes 

 Jaukti

Medaļu sadalījums starp valstīm

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Šorttreka sacensībās startēja 112 sportisti (58 vīrieši un 54 sievietes) no 23 valstīm. Ar maksimāko atļauto sportistu skaitu (10 sportisti, jeb 5 no katra dzimuma) bija pārstāvētas 6 valstis — Dienvidkoreja, Itālija, Kanāda, Krievijas Olimpiskā komiteja, Ķīna un Nīderlande. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

 
Sporta veidi 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022
Ziemeļu divcīņa 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Ziemeļu divcīņa 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs bija viens no 15 sporta veidiem, kas tika aizvadīts ziemas olimpisko spēļu laikā. Sacensības notika Nacionālajā slēpošanas centrā un Nacionālajā tramplīnlēkšanā centrā, Džandzjakou no 2022. gada 9. februāra līdz 17. februārim. Ziemeļu divcīņaā tika aizvadītas 3 disciplīnas (visas vīriešiem). Sacensībās startēja 55 sportisti no 18 valstīm. Ziemeļu divcīņa bija vienīgais no sporta veidiem šajās olimpiskajās spēlēs, kurās startēja tikai vīrieši.

Kvalifikācija 
 

Maksimālā sportistu kvota ziemnmeļu divcīņas sacensībām bija 55 sportisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā pieci sportisti. Sportisti bija tiesīgi piedalīties sacensībās, ja viņi bija ieguvuši punktus Pasaules vai Kontinentālakās kausa sacensībās kvalifikācijas periodā no 2020. gada jūlija līdz 2022. gada 16. janvārim.

Sacensību kalendārs 
Tramplīnlēkšanas pirmās sacensības notika 2022. gada 5. februārī, bet pēdējas sacensības 14. februārī.

 — priekšsacīkstes;  — medaļu izcīņa.

Medaļnieki 
 Vīrieši

Medaļu sadalījums starp valstīm

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Ziemeļu divcīņas sacensībās startēja 55 sportisti (visi vīrieši) no 18 valstīm. ASV, Austrija, Francija, Japāna, Norvēģija, Somija un Vācija startēja ar atļauto maksimāko sportistu skaitu ziemeļu divcīņā — 5 sportisti.

Atsauces 

 
Sporta veidi 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022
Oskara Kalpaka iela

Oskara Kalpaka iela var būt:

 Oskara Kalpaka iela (Liepāja)
 Pulkveža Oskara Kalpaka iela (Jelgava)
 Oskara Kalpaka prospekts, Jūrmala
VfL Bochum

VfL Bochum ir profesionāls Vācijas futbola klubs no Bohumas. Pašlaik spēlē Vācijas Bundeslīgā. Mājas spēles aizvada Vonovia Ruhrstadion, kura ietilpība ir 27 599 vietas. Kluba futbolisti ir divas reizes spēlējuši Vācijas kausa izcīņas finālā — 1968. un 1988. gadā. Augstākais sasniegums Bundeslīgā ir 5. vieta (1996.—1997. un 2003.—2004. gada sezonās).

Komandas sastāvs 
.

Sasniegumi 
 Vācijas kauss
 Finālisti (1): 1967–68, 1987–88
 2. Bundeslīga
 Čempioni (4): 1993–94, 1995–96, 2005–06, 2020–21
 Vicečempioni (1): 1999–2000

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Kluba profils soccerway.com 

Vācijas futbola klubi
Aleksandrs Zverevs

Aleksandrs Zverevs (; dzimis  Hamburgā) ir profesionāls Vācijas tenisists. Augstākā vieta ATP vienspēļu rangā ir 2017. gada novembrī sasniegtā 3. vieta.

Augstākie sasniegumi ir izcīnīta zelta medaļa 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vīriešu vienspēlēs un uzvara 2018. gada ATP Finals. Zvērevs ir arī četrkārtējs Leivera kausa ieguvējs Eiropas komandas sastāvā.

Dzimis Hamburgā, bijušo PSRS tenisistu Irinas un Aleksandra Zvereva ģimenē, tenisists ir arī viņa vecakais brālis Miša Zverevs.

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Vācijas tenisisti
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki tenisā
Eliass Pinuss

Eliass Pinuss vai Iļja Pinuss (), pēc 1934. gada Eliass Pinoci (1880—1952) bija ebreju izcelsmes Krievijas impērijas armijas kapelmeistars, vēlāk Baltijas landesvēra un Rietumkrievijas Brīvprātīgo armijas dienestā.
1926. gadā apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni par to, ka Bermontiādes laikā piegādāja kara operācijām vērtīgus dokumentus un citas precīzas ziņas.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Mogiļevā Grigorija Pinusa ģimenē.
Mācījies Pēterburgas konservatorijā, 1903. gadā iestājies Krievijas impērijas armijā, dienējis Rēveles jūras cietoksnī, piedalījies Krievu-japāņu karā, 1905. gadā Odesā pārgājis pareizticībā.
1908. gadā pārcelts uz 90. Oņegas kājnieku pulku Rēvelē kā pulka kapelmeistars.

Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā pabeidzis Pāvila karaskolu Pēterburgā. 1917. gadā esot paaugstināts podporučika pakāpē, apbalvots ar Staņislava, Annas un Vladimira ordeņiem, Francijas Kara Zelta medaļu.
Pēc Oktobra revolūcijas 1918. gada janvārī iecelts par Tallinas jūras cietokšņa operatīvā štāba priekšnieku.
Pēc vācu karaspēka operācijas "Dūres sitiens" pārcēlies uz Rīgu, iegādājies vairākus īres namus, dzīvojis ar fon Pinnusa vārdu un 1918. gada novembrī vervējis brīvprātīgos krievu baltgvardu Atsevišķajam Pleskavas korpusam. Padomju Latvijas armijas uzbrukuma laikā 1919. gada sākumā devās uz Berlīni, tad Jelgavā mēģināja iestājies Līvena nodaļas štābā, bet pēc noraidījuma 1919. gada 21. maijā iestājās Jelgavas militārās policijas vienībā, vēlāk Baltijas landesvēra izlūkošanas nodaļā.

Kad 1919. gada jūlijā Berlīnē tika nodibināta Rietumkrievijas valdība, Pinuss pieteicās Bermonta armijas štābā, tad pieteicās Pleskavas pilsētas komendanta Bulaka-Balahoviča vienībā.

1919. gada septembrī ļoti riskantos apstākļos E. Pinuss Armijas virspavēlnieka štāba Arējās izlūkošanas daļai piegādāja kara operācijām ārkārtīgi vērtīgus dokumentus un citas precīzas ziņas par bermontiešiem. Pēc brīvības cīņām atvaļināts, pieņēmis Lietuvas pavalstniecību kā Eliass de Pinuss, dzīvojis ārzemēs. 1923. gadā atgriezās Latvijā, dzīvoja Rīgas apriņķa Garkalnē, viņam piešķirta jaunsaimniecība Lestenes muižā. 1927. gada 20. janvārī Pinuss ieguva Latvijas pavalstniecību, bija biedrības "Krievu ērglis" (Русский Сокол) vecākais (1930—1932). 1933. gada 22. decembrī mainīja uzvārdu uz Pinoci.

1937. gadā izceļoja uz Čehoslovākiju, tad uz Belgradu Dienvidslāvijā. Otrā pasaules karā viņa dēls Ivans fon Pinoci dienēja Vērmahta kazaku divīzijā Dienvidslāvijā.

Miris 1952. gada 29. martā Vorkutlagā.

Atsauces 

Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Latvijas ebreji
Padomju represiju upuri
Jonass Lesls

Jonass Bibergs Lesls (, dzimis ) ir dāņu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Lesls pārstāv Dānijas Superlīgas komandu FC Midtjylland.

Savu karjeru sācis Dānijas komandā Midtjylland. Vēlāk spēlējis Ligue 1 komandā Guingamp, Vācijas Bundeslīgas komandā Mainz 05, Anglijas Premjerlīgas komandās Huddersfield Town un Everton.

Dānijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2018. gada FIFA Pasaules kausā un 2020. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
EA Guingamp spēlētāji
1. FSV Mainz 05 spēlētāji
Huddersfield Town A.F.C. spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji

Dienviddānijas reģionā dzimušie
Islams Slimani

Islams Slimani (, dzimis ) ir Alžīrijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Alžīrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Slimani pārstāv Francijas 1. līgas komandu Brest.

Karjera 
Slimani savu karjeru sāka Alžīrijas komandās JSM Chéraga un CR Belouizdad. 2013. gadā viņš pārcēlās uz Portugāles komandu Sporting CP. Sporting komandā Slimani spēlēja regulāri un rezultatīvi. Trīs sezonu laikā viņš palīdzēja komandai izcīnīt vienu Taça de Portugal trofeju. 2016. gadā viņš par aptuveni 28 miljoniem Sterliņu mārciņām pievienojās tobrīd Anglijas čempionei Leicester City. Leicester City komandas sastāvā Slimani nenostiprinājās. Ticis izīrēts gan Newcastle United, gan Turcijas komandai Fenerbahçe, gan arī Francijas komandai AS Monaco. 2021. gada janvārī Slimani pārcēlās uz Ligue 1 komandu Lyon, bet pēc gada jau atgriezās Sporting CP.

Alžīrijas futbola izlasē Slimani debitēja 2012. gadā. Piedalījies 2013., 2015. un 2017. gada Āfrikas Nāciju kausā. 2019. gada Āfrikas Nāciju kausā kopā ar izlasi izcīnījis pirmo vietu. Piedalījies arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi

Sporting CP

 Taça de Portugal:2014-15
 Supertaça Cândido de Oliveira:2015

Alžīrijas izlase

 Āfrikas Nāciju kauss: 2019

Individuāli
 Alžīrijas gada futbolists: 2013
 CAF gada komanda: 2016 (kā rezervists)

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Alžīrijā dzimušie
Alžīrijas futbolisti
Alžīrijas izlases futbolisti
Sporting CP spēlētāji
Leicester City F.C. spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
Lionas "Olympique" spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Oriols Romeu

Oriols Romeu Vidals (, dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Romeu pārstāv Spānijas La Liga komandu Girona.

Savu karjeru Romeu iesāka FC Barcelona, kur gan viņš pārsvarā spēlēja rezerves komandā. 2011. gadā viņš pievienojās Anglijas komandai Chelsea. Savā pirmajā sezonā Romeu ar Chelsea komandu ieguva FA kausa un UEFA Čempionu līgas trofeju. Vēlāk pavadījis īrē Valencia un VfB Stuttgart komandās, līdz 2015. gadā pievienojās Southampton.

Spānijas futbola izlasi pārstāvējis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Bercelona

 Supercopa de España: 2010

Chelsea

 FA kauss: 2011—12
 UEFA Čempionu līga: 2011—12

Individuālie sasniegumi

 Southampton sezonas labākais spēlētājs: 2016—17

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Katalonijā dzimušie
Spānijas futbolisti
FC Barcelona spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Valencia CF spēlētāji
VfB Stuttgart spēlētāji
Southampton FC spēlētāji
Girona FC spēlētāji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Daniels Bahmanis

Daniels Bahmanis (, dzimis ) ir Austrijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Bahmanis pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Watford FC.

Austrijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Austrijas futbolisti
Austrijas izlases futbolisti
Stoke City F.C. spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Risks (nozīmju atdalīšana)

Risks ir zaudējumu vai traumu iespēja nākotnē.

Risks, riski, vai riskants var attiekties arī uz:

Koncepti 

 Riska kapitāls
 Riska analīze un kritisko kontroles punktu noteikšana
 Risks (statistika)
 Riska analīze (bizness)
 Riska novērtēšana, riska mērīšana vai modelēšana
 Riska novēršana, vēlme izvairīties no riska
 Riska faktors medicīnā
 Riska vadība, riska mazināšana, izmantojot vadības resursus
 Riska uztvere, sociālās reakcijas uz risku
 Riska prēmija, finansēs

Māksla, izklaide un plašsaziņas līdzekļi

Filmas 

 Risk (2001. gada filma), 2001. gada Austrālijas filma
 Risk (2007. gada filma), 2007. gada Bolivudas filma, kuras režisors ir Višrams Sāvants
 Risk (2016. gada filma), 2016. gada amerikāņu dokumentālā filma
 Risky Business, 1983. gada romantiska komēdijas filma

Spēles 

 Risks (spēle), pasaules iekarošanas stratēģijas galda spēle
 Risks (videospēle), 1988. gada spēle, kuras pamatā ir galda spēle
 Risks (1996. gada videospēle), Windows versija

Literatūra 

 "Risks" (īsstāsts), Aizeka Azimova 1955. gada zinātniskās fantastikas novele
 Risks, Džona Adamsa grāmata

Mūzika 

 Risk (grupa), vācu metāla rokgrupa

Albumi 

 Risk (Megadeth albums), metāla grupas Megadeth 1999. gada albums
 Risk (Terminaator albums), rokgrupas Terminaator 2001. gada albums
 Risk (Ten Shekel Shirt albums), 2003
 Risk (Pola Branta albums), kantrī mūzikas dziedātāja Pola Brandta 2007. gada albums
 Risky (albums), japāņu grupas B'z 1990. gada studijas albums

Dziesmas 

 "Risk", Deftones dziesma no 2010. gada albuma Diamond Eyes
 "Risk", Die Krupps dziesma no 1985. gada albuma Entering the Arena
 "Risk", Metric dziesma no 2018. gada albuma Art of Doubt

Periodika 

 Risks (žurnāls), finanšu žurnāls, kas aptver riska pārvaldību
 RISKS Digest, tiešsaistes datora periodiskais izdevums

Citi pielietojumi mākslā, izklaidē un plašsaziņas līdzekļos 

 Risk (tēls), DC komiksu varonis un pusaudžu titānu dalībnieks
 "Risks" (Person of Interest), televīzijas epizode
 RISK!, stāstu podcast, kuru izveidoja un rīkoja Kevins Allisons
 The Risk, mūzikas grupa filmā The X Factor (britu 8. sērija)

Cilvēki ar vārdu ''Risks'' 

 RISK (grafiti mākslinieks), Losandželosas grafiti mākslinieks un modes uzņēmējs
 RiSK, televīzijas producēšanas uzņēmums, kuru līdzdibināja Karls Pilkingtons
 Čārlzs Risks (futbolists), skotu futbolists
 Čārlzs Risks (1897—1943), amerikāņu politiķis
 Ralfs Risks (1891—1961), skotu jurists un futbolists

Lokācijas 

 Risks, Londonderijas grāfiste, pilsēta Ziemeļīrijā
 Risky Creek, upe ASV Aļaskas štatā

Skatīt arī 

 RISC
Maikls Antonio

Maikls Gregorijs Antonio (, dzimis ) ir Anglijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2015. gada Antonio pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu West Ham United.

Sasniegumi 
Individuālie sasniegumi

 Nottingham Forest gada labākais spēlētājs: 2014–15
 West Ham United gada labākais spēlētājs: 2016–17

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Anglijas futbolisti
Reading FC spēlētāji
Southampton FC spēlētāji
Sheffield Wednesday F.C. spēlētāji
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
Clermont Foot 63

Clermont Foot 63, plašāk zināms kā Clermont, ir Francijas futbola klubs no Klermonferānas. Pašlaik spēlē Francijas 1. līgā. Mājas spēles aizvada Gabriela Monpjeda stadionā, kurā ir 11 980 skatītāju vietu.

Klubs tika nodibināts 1984. gadā kā Clermont Football Club, apvienojoties Stade Clermontois un AS Montferrand. Vēlāk kluba nosaukums tika mainīts uz Clermont Foot Auvergne, bet pašreizējo nosaukumu ieguva 2013. gadā. 2021. gadā ieguva otro vietu Francijas 2. līgā (Ligue 2) un pirmo reizi kluba vēsturē iekļuva Francijas futbola augstākajā līmenī (Ligue 1).

Sasniegumi 
 Francijas 2. līga
 Vicečempioni (1): 2020–21
 Francijas Nacionālais čempionāts (3. līga)
 Uzvarētāji (2): 2001–02, 2006–07

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Kluba profils soccerway.com 
 Kluba profils transfermarkt.com 

Francijas futbola klubi
Aleksandrs Nībels

Aleksandrs Nībels (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Nībels pārstāv Francijas Ligue 1 komandu AS Monaco, kas viņu īrē no Bayern Munich.

Iepriekš Nībels ir pārstāvējis Paderborn un Schalke 04.

Sasniegumi 
Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 2020–21
 DFL Supercup: 2020
 UEFA Superkauss: 2020

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Gelzenkirhenes "Schalke 04" spēlētāji
Minhenes "Bayern" spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Mārvins Hics

Mārvins Hics (, dzimis ) ir Šveices futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Hics pārstāv Šveices Superlīgas komandu Basel.

Iepriekš Hics ir pārstāvējis Šveices komandas St. Gallen, Yverdon-Sport un Winterthur, kā arī Vācijas komandas VfL Wolfsburg un FC Augsburg.

Šveices futbola izlasi pārstāvējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Borussia Dortmund

 DFB Pokal: 2020–21
 DFL Supercup: 2019

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Sanktgallenes kantonā dzimušie
Šveices futbolisti
Šveices izlases futbolisti
VfL Wolfsburg spēlētāji
FC Augsburg spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
FC Basel spēlētāji
Romans Vitkovskis

Romans Vitkovskis (dzimis  Rīgā) ir latviešu karikatūrists un matemātiķis.

Biogrāfija 
Romans Vitkovskis dzimis Rīgā 1948. gada 15. augustā. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā. 1971. gadā pabeidzis Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultāti. Pēc universitātes beigšanas ilgu laiku strādāja pie augsta sarežģītības līmeņa informācijas sistēmām Latvijas Universitātes Skaitļošanas centrā.

Paralēli viņa darbs bija cieši saistīts ar intelekta modeļiem, izmantojot rekursīvās funkcijas un sistematoloģiju. Kopš 1980. gada viņš strādā pie izpratnē balstītas apmācības metodikas izstrādes. 1990. gadā piedalījās Latvijas Izglītības fonda dibināšanā. Joprojām tajā darbojas kā valdes loceklis.

2010. gadā tika izveidota izpratnes lapa Goerudio, kurā apkopts mācību materiāla izklāsts pēc viņa izstrādātās metodikas. Līdztekus projekts tika turpināts Eiropas Savienības Mūžizglītības programmas ietvaros.

1988. gadā piedalījās Latvijas Tautas frontes kongresā, karikatūrās vizualizējot notiekošo. Trešās Atmodas laikā no Tautas Frontes kandidēja 1990. gada LPSR Augstākās Padomes vēlēšanās 42. vēlēšanu apgabalā.

Mākslinieciskā darbība 
1983. gadā Romans Vitkovskis kļuva par Latvijas Mākslinieku savienības biedru grafikas nozarē. No 1994. līdz 1999. gadam bijis LMS valdes loceklis. Aktīvi piedalījies izstādēs gan Latvijā, gan ārpus tās — Lietuvā, Beļģijā, Bulgārijā u.c. Publicējies periodikā "Literatūra un Māksla", "Atmoda", "Neatkarīgā Rīta Avīze", "Ir" un citās.

Ilustrējis vairāk kā 80 grāmatas dažādās izdevniecībās ("Elpa", "Teātra Anekdotes", "Avots", "Likteņstāsti", u.c.). Astoņdesmitajos gados aktīvi ilustrēja mācību grāmatas, kuras tika izdotas izdevniecībās "Высшая школа" (Maskava) un "Zinātne" (Sērijas "Zaļais stars", "Zinātne Laukiem"). Romana Vitkovska karikatūras ir publicētas arī kalendāros, bukletos u.c.

1990. gadā tika izdots viņa karikatūru krājums.

Atsauces

Ārējās saites 
 Izpratnes lapa
 Latvijas Izglītības fonds
Latviešu karikatūristi
Latvija pirmajā vietā

"Latvija pirmajā vietā" (saīsinājumā LPV) ir 2021. gada 14. augustā dibināta populistiska, sociāli konservatīva, labēja Latvijas politiskā partija. Tās valdes priekšsēdētājs ir Ainārs Šlesers. Pirmoreiz reģistrēta 2021. gada 1. jūlijā kā biedrība "Latvija — pirmā" (sākotnēji "Latvija — pirmajā vietā"), politiskā partija tika nodibināta 2021. gada 14. augustā kongresā Rīgā un reģistrēta Uzņēmumu reģistrā 10. septembrī. Partija ir pārstāvēta 14. Saeimā.

Vēsture 
2021. gada jūnijā uzņēmējs un bijušais politiķis Ainārs Šlesers paziņoja, ka viņš veidos jaunu partiju, lai kandidētu 2022. gada Saeimas vēlēšanās. 1. jūlijā A. Šlesers nodibināja biedrību "Latvija — pirmajā vietā".

Partijas dibināšanas kongress notika Rīgā 2021. gada 14. augustā. Par valdes priekšsēdētāju ievēlēja Jūliju Stepaņenko. Viņa tika izvirzīta arī par partijas kandidātu Valsts prezidenta amatam, savukārt A. Šlesers tika izvirzīts par partijas kandidātu Ministru prezidenta amatam, bet bijusī Saeimas deputāte Linda Liepiņa ir partijas Saeimas priekšsēdētāja amata kandidāte. Par vienu no svarīgākajām tēmām partijas komunikācijā ar vēlētājiem kļuva valdības rīcības cīņā pret COVID-19 pandēmiju apstrīdēšana, tostarp iestājoties pret obligāto vakcināciju. 10. septembrī partija tika reģistrēta Uzņēmumu reģistrā, par tās ģenerālsekretāru tika iecelts bijušais Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs Arnis Cimdars (20. oktobrī miris no COVID-19 izraisītajām komplikācijām).

Partijai īslaicīgi bija divi deputāti Saeimā — Jūlija Stepaņenko un Ļubova Švecova, abas ievēlētas no partijas "Saskaņa" saraksta 2018. gada Saeimas vēlēšanās. Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā 2022. gada 4. martā abas izslēdza no partijas, jo partijas valdes priekšsēdētāja J. Stepaņenko protestējot atstāja paplašināto partijas valdes sēdi, kurā tika apspriesta partijas attieksme pret karu Ukrainā un tā sekām Latvijā. Savukārt Ļ. Švecova 3. martā Saeimā nebalsoja par Eiropas Savienības kandidātvalsts statusa piešķiršanu Ukrainai.

14. Saeimas vēlēšanās partijas sarakstā kandidēja arī vairāki partijas "Gods kalpot Rīgai!" biedri, ieskaitot bijušo Rīgas domes priekšsēdētāju Oļegu Burovu. Vēlēšanās partija "Latvija pirmajā vietā" saņēma 6,24% vēlētāju atbalsta, iegūstot 9 vietas 14. Saeimā.

Vēlēšanas

Atsauces

Ārējās saites 
 Partijas mājaslapa
 
 

Latvijas politiskās partijas
NG-16

NG-16 bija ASV uzņēmuma Northrop Grumman kravas kosmosa kuģa Cygnus (S.S. Ellison Onizuka) Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes misija NASA programmā Commercial Resupply Services 2 (CRS-2). Kravas kuģis orbītā tika palaists 2021. gada 10. augustā, darbību beidza 2021. gada 15. decembrī.

Kosmosa kuģis nosaukts par godu pirmajam ASV Āzijas izcelsmes astronautam Elisonam Onizukam, kurš gāja bojā Challenger katastrofā 1986. gadā.

Derīgā krava 
Kopējā kravas masa bija 3729 kg.
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 3723 kg kravas: lietas apkalpei (1396 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (1037 kg), krava zinātniskajiem pētījumiem (1064 kg), datoru iekārtas (44 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (15 kg). Nehermetizētā krava bija 48 kg.

Kravā bija nanopavadoņu izmešanas iekārta SEOPS Slingshot Deployment System. Kuģa ārpusē bija infrasarkano sensoru prototipa iekārta PIRPL, ko Northrop Grumman izgatavoja pēc Space Development Agency un Missile Defense Agency pasūtījuma.

Lidojuma gaita 
Cygnus tika palaists  22:01:05 UTC ar nesējraķeti Antares 230+ no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (MARS) starta laukuma LP-0A.

12. augustā Cygnus pietuvojās stacijai. 10:07 UTC kosmosa kuģi satvēra ar stacijas manipulatoru, ko vadīja Ketrina Megana Makartūra. 13:42 UTC Cygnus bija pievienots pie Unity moduļa apakšējās pieslēgvietas.

17. novembrī uz kravas kuģi no ExPRESS Logistics Carrier 3 tika pārvietota eksperimentu iekārta STP-H6 un piestiprināta Cygnus ārpusē.

20. novembrī 13:00 UTC ar Canadarm2 manipulatoru, ko vadīja lidojuma vadītāji no zemes, Cygnus tika atvienots no Unity moduļa. 16:01 UTC tas tika palaists brīvā lidojumā. Tam paredzēts nepilnu mēnesi ilgs autonoms lidojums, kura laikā ar īpašiem sensoriem tiks novērota kosmiskā aparāta bremzēšanās.
15. decembrī kravas kuģis tika novadīts no orbītas; tas sasniedza atmosfēras blīvos slāņus un 06:25 UTC sadega virs Klusā okeāna dienvidu daļas.

Atsauces

Ārējās saites 

 Cygnus NG-16 Mission Page Northrop Grumman
 Overview for Northrop Grumman's 16th Commercial Resupply Mission NASA
 Cygnus-PCM (enhanced) Gunter Dirk Krebs

Cygnus kosmosa kuģi
SpVgg Greuther Fürth

Spielvereinigung Greuther Fürth ir profesionāls Vācijas futbola klubs no Firtes. Tas ir dibināts 1903. gadā. Pašlaik spēlē Vācijas 2. Bundeslīgā. Mājas spēles aizvada Sportpark Ronhof stadionā, kura ietilpība ir 16 626 vietas.

Lielākie kluba panākumi ir saistīti ar laiku pirms Bundeslīgas izveides, kad tā futbolisti trīs reizes kļuvuši par Vācijas čempioniem (1914., 1926. un 1929. gadā). Pirmo reizi Bundeslīgā iekļuva 2012. gadā, uzvarot 2. Bundeslīgā, bet jau pēc debijas sezonas Bundeslīgu atstāja. 2021. gadā otro reizi klubs tika paaugstināts uz Bundeslīgu. 2021.—2022. gada sezonā ierindojās pēdējā 18. vietā un atkal Bundeslīgu atstāja.

Komandas sastāvs 
.

Sasniegumi 
 Vācijas čempionāts
 Čempioni (3): 1914, 1926, 1929
 Vicečempioni (1): 1920
 2. Bundeslīga
 Čempioni (1): 2011–12
 Vicečempioni (1): 2020–21

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Kluba profils soccerway.com 

Vācijas futbola klubi
US Salernitana 1919

Unione Sportiva Salernitana 1919, plašāk zināms kā Salernitana, ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Salerno, pilsētas Kampānijas reģionā. Tas tika dibināts 1919. gadā. Pašlaik spēlē A sērijā. Mājas spēles aizvada Arechi stadionā. Komandas augstākais sasniegums A sērijā ir 15. vieta 1998.—1999. gada sezonā. Itālijas kausa izcīņā divreiz iekļuvusi astotdaļfinālā (2001. un 2009. gadā). 2021. gadā ieguva 2. vietu B sērijā un atgriezās A sērijā.

Sasniegumi 
 B sērija
 Čempioni (2): 1946–47 (C grupa), 1997–98
 Vicečempioni (1): 2020–21
 C sērija / C1 sērija / Lega Pro
 Čempioni (4): 1937–38; 1965–66; 2007–08; 2014–15
 Vicečempioni (2): 1989–90; 1993–94
 Lega Pro otrā divīzija
 Uzvarētāji (1): 2012–13

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Kluba profils soccerway.com 
 Transfermarkt kluba profils 

Itālijas futbola klubi