joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Aleksiss Makalisters

Aleksiss Makalisters (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2019. gada Makalisters pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Brighton & Hove Albion.

Savu karjeru sācis Argentīnas komandā Argentinos Juniors. Nospēlējis arī dažus mačus Boca Juniors rindās.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Piedalījies 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Argentinos Juniors

 Primera B Nacional: 2016–17

Boca Juniors

 Argentīnas pirmā divīzija: 2019–20

Argentīna

 Finalissima: 2022

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Brighton & Hove Albion F.C. spēlētāji
Lapampas provincē dzimušie
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Hulians Alvaress

Hulians Alvaress (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Alvaress pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Manchester City.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandā River Plate. 2021. gada Alvaress tika atzīts par Dienvidamerikas labāko futbolistu.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América.

Sasniegumi 
River Plate

 Argentīnas pirmā divīzija: 2021
 Copa Argentina: 2018–19
 Supercopa Argentina: 2019
 Trofeo de Campeones: 2021
 Copa Libertadores: 2018
 Recopa Sudamericana: 2019

Argentīna

 Copa América: 2021
 Finalissima: 2022

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Manchester City F.C. spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Alfredo Talavera

Alfredo Talavera Diass (, dzimis ) ir Meksikas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Meksikas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Talavera pārstāv Liga MX komandu Juárez.

Savu karjeru sācis Guadalajara komandā. No 2009. gada līdz 2020. gadam spēlējis Toluca komandā, aizvadot 366 mačus un gūstot arī vienus vārtus.

Meksikas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2011. gada CONCACAF Zelta kausā un 2015. gada CONCACAF kausā. Piedalījies arī 2014. un 2018. gada FIFA Pasaules kausā, 2013. un 2017. gada FIFA Konfederāciju kausā, kā arī 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Guadalajara

 Meksikas pirmā divīzija: Apertura 2006

Toluca

 Meksikas pirmā divīzija: Bicentenario 2010

Meksika

 CONCACAF Zelta kauss: 2011
 CONCACAF kauss: 2015

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Meksikas futbolisti
Meksikas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Rasmuss Kristensens

Rasmuss Nisens Kristensens (, dzimis ) ir Dānijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Dānijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Kristensens pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Leeds United.

Iepriekš spēlējis Dānijas komandā Midtjylland, Nīderlandes komandā Ajax un Austrijas komandā Red Bull Salzburg. Ar Ajax komandu vienreiz uzvarējis Eredivisie turnīrā, bet ar Red Bull Salzburg komandu trīs reizes Austrijas Bundeslīgā.

Dānijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.

Sasniegumi 
Ajax

 Eredivisie: 2018–19
 Nīderlandes kauss: 2018–19

Red Bull Salzburg

 Austrijas Bundeslīga: 2019–20, 2020–21, 2021–22
 Austrijas kauss: 2019–20, 2020–21, 2021–22

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Leeds United F.C. spēlētāji
Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Jespers Lindstrems

Jespers Lindstrems (, dzimis ) ir Dānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Dānijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Lindstrems pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Eintracht Frankfurt.

Dānijas futbola izlases sastāvā debitējis 2020. gadā.

Sasniegumi 
Brøndby

 Dānijas Superlīga: 2020–21

Eintracht Frankfurt

 UEFA Eiropas līga: 2021–22

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
Frankfurtes "Eintracht" spēlētāji
Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Žordans Veretu

Žordans Marsels Žilbērs Veretu (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Veretu pārstāv Francijas 1. līgas komandu Marseļas "Olympique".

Iepriekš spēlējis Francijas komandās Nantes un Saint-Étienne, Anglijas komandā Aston Villa, kā arī Itālijas komandās Fiorentina un AS Roma.

Francijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.

Sasniegumi 
Nantes

 Francijas 2. līga: 2012–13

Roma

 UEFA Eiropas konferences līga: 2021–22

Francija

 UEFA Nāciju līga: 2020–21

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Francijas izlases futbolisti
FC Nantes spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
AS Saint-Étienne spēlētāji
ACF Fiorentina spēlētāji
AS Roma spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
Atlantijas Luārā dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Oreljēns Čuamenī

Oreljēns Džanī Čuamenī (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Čuamenī pārstāv Spānijas La Liga komandu Real Madrid.

Iepriekš spēlējis Francijas futbola 1. līgas komandās Bordeaux un Monaco.

Francijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.

Sasniegumi 
Real Madrid

 UEFA Superkauss: 2022

Francija

 UEFA Nāciju līga: 2020–21

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Francijas izlases futbolisti
Bordo "Girondins" spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
Madrides "Real" spēlētāji
Piejūras Sēnā dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Jūsufs Fofana

Jūsufs Fofana (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2020. gada Fofana pārstāv Francijas 1. līgas komandu AS Monaco.

Iepriekš spēlējis Francijas komandā Strasbourg.

Francijas futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gadā.

Sasniegumi 
Strasbourg

 Coupe de la Ligue: 2018–19

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Francijas izlases futbolisti
Strasbūras "Racing" spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
Parīzē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Dāvids Raums

Dāvids Raums (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga vai pussarga pozīcijā, pārstāv Vācijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Raums pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu RB Leipzig.

Iepriekš spēlējis Vācijas komandās Greuther Fürth un 1899 Hoffenheim.

Vācijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
TSG 1899 Hoffenheim spēlētāji
RB Leipzig spēlētāji
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Bavārijā dzimušie
Niklass Filkrugs

Niklass Filkrugs (, dzimis ) ir Vācijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Vācijas futbola izlasi. Kopš 2019. gada Filkrugs pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Werder Bremen.

Iepriekš spēlējis Vācijas komandās Greuther Fürth, 1. FC Nürnberg un Hannover 96.

Ticis iekļauts Vācijas futbola izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Brēmenes "Werder" spēlētāji
1. FC Nürnberg spēlētāji
Hannover 96 spēlētāji
Lejassaksijā dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Davids Raja

Davids Raja Martins (, dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2019. gada Raja pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Brentford.

Spānijas futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
Blackburn Rovers F.C. spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Katalonijā dzimušie
Futbola vārtsargi
Raja (nozīmju atdalīšana)

Raja var būt:

 Raja ― mugurkaulnieku tipa zivju virsklases skrimšļzivju klases rajveidīgo kārtas ģints.

Cilvēki ar šādu uzvārdu 
 Davids Raja (David Raya; 1995) ― spāņu futbolists. 

Latviešu uzvārdi
WeChat

WeChat () ir Ķīnas tehnoloģiju un izklaides grupa Tencent izstrādāta tūlītējās ziņojumapmaiņas, sociālās tīklošanas, sociālo mediju un mobilo maksājumu lietotne.

WeChat ietilpst superlietotņu kategorijā, ar ko apzīmē lietotnes ar plašu funkciju klāstu, kas spēj nodrošināt daudzveidīgus tiešsaistes pakalpojumus dažādās dzīves jomās. WeChat nodrošina teksta, balss, foto un video ziņojumapmaiņu, tostarp pildot plašsaziņas līdzekļu funkciju, atrašanās vietas kopīgošanu, videospēles, mobilos maksājumus un citas funkcijas. Taču tās raksturīgākā iezīme ir dažādu mini-programmu integrācija pašā WeChat lietotnē. To priekšrocība, salīdzinājumā ar tradicionālajām lietotnēm, ir ātrāka startēšana, kā arī piekļuve visai WeChat lietotāju bāzei reklāmas un mārketinga nolūkiem. Uzņēmumi Ķīnā to nereti izmanto, lai, piemēram, izplatītu īpašus piedāvājumus.

Pirmā WeChat versija tika izlaista 2011. gadā. Pēc vairāk nekā 10 gadiem, 2022. gada oktobrī, tai bija ap 1,3 miljardiem aktīvo lietotāju mēnesī. Pēc šī rādītāja WeChat ierindojas 5. vietā starp pasaules lielākajām sociālo mediju platformām aiz Facebook, Youtube, WhatsApp un Instagram.

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā tīmekļa vietne

Sakaru programmatūra
Sociālie tīkli
Mobilās lietotnes
Ķīnas uzņēmumi
Inteliģence

Sociālajās zinātnēs inteliģence (angļu: intellegentsia, intelligencia; poļu: inteligencja, krievu: интеллиге́нция)  ir sabiedrības slānis jeb sociālā šķira, kas sastāv no izglītotiem cilvēkiem, kuri veido, vada un kritizē savas valsts politiku un kultūru. Šo sabiedrības slāni parasti veido intelektuāla jeb garīga darba darītāji, piemēram, zinātnieki, akadēmiķi, skolotāji, žurnālisti un literārie rakstnieki.  Inteliģences locekļus nereti dēvē arī par intelektuāļiem.

Etimoloģija 
Vārda saknes izcelsme atrodama seno filozofu darbos, kur ar latīņu lietvārdu "intelligentia" apzīmēja sapratni un zināšanas (priekšizcelsme no latīņu darbības vārda "intelligere" - spēja saprast, uzzināt un atšķirt). Vārdu "intelligentia" izmantoja jau 1. gadsimtā p.m.ē. Senās Romas filozofs Cicerons, kura darbos inteliģence ir aprakstīta kā "tas, ar ko redz cauri tam, kas ir". 15. gadsimtā šo vārdu jau lietoja nedaudz citādā izpratnē, ar to apzīmējot augstākā līmeņa izpratni, gudrību.

Vēsture 
Vārda izmantošanu sociālo zinātņu kontekstā - sabiedrības slāņa apzīmēšanai - vēsturnieki saista ar 19. gadsimta poļu intelektuāli Broņislavu Trentovski, kurš ar to raksturoja patriotiski noskaņotus, profesionāli un sabiedriski aktīvus buržuāzijas slāņa locekļus, kas bija studējuši universitātē. Tiek uzskatīts, ka Trentovskis inteliģences slāni uztvēra kā revolūcijas instrumentu, lai stātos pretī Krievijas Impērijas kultūras hegemonijai jeb kundzībai. Pirmo reizi vārds "inteligencja" šajā nozīmē atrasts viņa 1843. gada darbā "Filozofijas saistība ar kibernētiku jeb valdošo tautu māksla". Trentovskis šo darbu publicēja  Prūsijas Karalistes ieņemtajā Poznaņā, kur cenzūra bija liberālāka nekā Austrijas Impērijas vai Krievijas Impērijas okupētajās Polijas Karalistes daļās. Pēc neilga laika, 1844. gadā, tajā pašā pilsētā šo jēdzienu kādā laikrakstā publicēja arī poļu intelektuālis Karols Libelts, pavisam tieši norādot uz inteliģences slāni kā uz alternatīvu, apgaismotu poļu tautas vadību, pretstatot to valdošajai militārajai elitei. 

Vēlāk šo jēdzienu plaši izmantoja arī Krievijā. Balstoties uz krievu rakstnieka Pjotra Boborikina paša teikto 1906. gadā, tieši viņš Krievijā ieviesa šo vārdu, aizņemoties to no vācu kultūras. Boborikins apgalvoja, ka pirmo reizi to publicējoi kādā savā 1866. gada darbā.

Atsauces 

Krievijas vēsture
Polijas vēsture
Latvijas vēsture
Sociālās grupas
Erudīcija

Erudīcija (angļu: erudition; latīņu: eruditio) ir cilvēka spēja uzrādīt mācīšanās rezultātā iegūtas apjomīgas zināšanas dažādās jomās. Cilvēkus, kam piemīt šāda spēja, mēdz raksturot kā erudītus. Erudīciju sekmē tādas īpašības kā teicama atmiņa, iekšējā motivācija zināšanu apguvei (piemēram, zinātkāre), kā arī metodiska informācijas apkopošana.

Erudīciju nereti saista tieši ar konkrētu faktu iegaumēšanu un atcerēšanos. 18.gadsimta vidū franču intelektuālis, viens no apgaismības kustības spilgtākajiem pārstāvjiem Žans Lerons Dalambērs erudīciju definēja kā "zināšanas par faktiem". Erudīcija ir priekšnosacījums, lai kļūtu par polimātu - cilvēku ar plašām zināšanām, kurš tās spēj izmantot sarežģītu problēmu risināšanā.

Atsauces 
Mācīšanās
Intelekts (filozofija)

Filozofijā intelekts () ir spēja izzināt un atspoguļot priekšmetu, norišu un parādību īpašības un savstarpējās attiecības, kā arī, izmantojot izziņas rezultātus, veikt secinājumus, pieņemt lēmumus un risināt problēmas. Īpašību, ko raksturo attīstītas intelektuālās spējas un to rezultātā iegūta atziņu bagātība, sauc par inteliģenci (latīņu: intelligentia; nejaukt ar vēlāko 19.gadsimtā pievienoto nozīmi attiecībā uz sabiedrības slāni, no poļu: intelligencja).

Intelektam semantiski tuvs ir arī jēdziens "prāts". 4. gadsimtā p.m.ē., sengrieķu filozofs Aristotelis, domājot par intelekta būtību, to apzīmēja ar vārdu "nous" ( — 'prāts'). Aristotelis sprieda, ka "nous" ir domāšanas process, kas sastāv no divām daļām — pasīvās un aktīvās daļas. Viņs uzskatīja, ka ar aktīvo "nous" domātājs izmaina domas sākotnējo, pasīvo "nous" potenciālu, to identificējot ar uztveramo subjektu. Tādā veidā, Aristoteļa skatījumā, intelekts ir cieši saistīts arī ar uztveri.

Atsauces 

Kognitīvā psiholoģija
Izziņa
Filozofiskā loģika
Kognitīvā zinātne
Aristotelis
Augšējā ontoloģija (informācijas zinātne)

Augšējā ontoloģija (arī: augstākā līmeņa, virslīmeņa, fundamentālā, pamata vai bāzes ontoloģija) ir informācijas zinātņu ontoloģijas sistēma, kas sastāv no vispārīgiem pamata terminiem ar kopīgu nozīmi dažādās jomās (piemēram: "objekts", "īpašība", "attiecības", "process", "funkcija").

Atsauces 
Ontoloģija (informācijas zinātne)
Ontoloģija
Viesturs Ķerus

Viesturs Ķerus (dzimis  Rīgā) ir latviešu ornitologs un rakstnieks. Ievērojams vides aizsardzības aktīvists, Latvijas Ornitoloģijas biedrības vadītājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis Rīgā, bērnību pavadījis Ziepniekkalnā. Viestura vecāki un vecvecāki darbojušies filoloģijā un literatūras jomā. 2002. gadā V. Ķerus absolvējis Rīgas Angļu ģimnāziju. 2005. gadā ieguvis augstāko izglītību Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultātē. Bioloģijas zinātņu doktors.

Kopš 2007. gada V. Ķerus ir Latvijas Ornitoloģijas biedrības vadītājs, valdes priekšsēdētājs.

Sarakstījis divas prozas grāmatas bērniem: "Meža meitene Maija" (2019, par šo darbu ieguvis Latvijas Literatūras gada balvu 2020 kategorijā "Labākais darbs bērniem") un "Korras pasaules" (2022).

Kopā ar ģimeni dzīvo Tukuma novada Lestenes pagastā, sievas Lauras vecvecāku mājās. Ģimenē aug četri bērni.

Atsauces 

1984. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latviešu rakstnieki
Latvijas ornitologi
Latviešu valodā rakstošie
Saūda Arābijas karogs

Saūda Arābijas karogs ir viens no Saūda Arābijas oficiālajiem valsts simboliem. Tas tiek lietots kopš 1973. gada 15. marta.

Karoga raksturojums 
Saūda Arābijas karogs ir taisnstūrveida zaļš lauks ar baltā krāsā uzrakstītu tulut kaligrāfijas šriftā šahadu: لَا إِلٰهَ إِلَّا الله مُحَمَّدٌ رَسُولُ الله, lā ʾilāha ʾillā-llāh, muhammadun rasūlu-llāh — "Nav cita dieva, izņemot Allāhu, un Muhameds ir viņa pravietis"

Karoga zaļā krāsa simbolizē islāmu, bet zobens apzīmē stingrību taisnīguma piemērošanā.

Karogs ir izgatavots ar vienādām priekšējām un aizmugurējām pusēm, lai nodrošinātu, ka šahada tiek pareizi nolasīta no labās uz kreiso pusi, no abām pusēm. Zobens arī norāda uz abām pusēm pa kreisi, scenārija virzienā.

Karoga parastā zaļā krāsa grāmatā "Album des pavillons" tika aptuveni norādīta kā Pantone 330 C, savukārt karogā kas tiek lietots Apvienoto Nāciju Organizācijā krāsa ir aptuveni Pantone 349. 2012. gada vasaras olimpiskās spēlēs tika izmantots Pantone 355.

Vēsture 
Zaļais karogs ar šahadu bija saistīts ar vahabitu ideoloģiju, kas radās Arābijā 18. gadsimtā. Šī kustība bija saistīta ar Saūditiem, un, kad Abdulazizs ibn Sauds 1902. gadā kļuva par Nedždas karali, 1921. gadā viņš šim karogam pievienoja zobenu. Karoga dizains tika standartizēts tikai 1973. gada 15. martā, un pirms tam bieži tika izmantoti varianti ar diviem zobeniem un/vai baltu vertikālu svītru kreisajā pusē, pie pacēlāja. 1938. gadā karogs ieguva pašreizējo formu.

Vēsturiskie karogi

Lietošana 
Tā kā šahada tiek uzskatīta par svētu, karogu parasti neizmanto uz T-krekliem vai citiem priekšmetiem. Saūda Arābija protestēja pret tās iekļaušanu FIFA plānotajā Futbolbumbas izlaišanā ar visu 2002. gada FIFA Pasaules kausa dalībnieku karogiem. Saūda Arābijas amatpersonas ir paziņojušas, ka ticības apliecināšanu ir pilnīgi nepieņemami spert ar kājām. Tāpat ar demonstrācijām beidzās ASV armijas mēģinājums iegūt Afganistānas Hostas provinces bērnu uzticību, izdalot futbolbumbas ar karogiem, tostarp Saūda Arābijas karogiem.

Saskaņā ar Saūda Arābijas tiesību aktiem parasto karogu nedrīkst izkārt vertikāli. Tiek izgatavoti īpaši vertikāli karogi, kuros rotē gan uzrakstu (ticības apliecību), gan emblēmu (zobenu), lai gan tas notiek reti, jo lielākā daļa arābu valstu tradicionāli nepaceļ karogus vertikāli.

Atsauces

Ārējās saites 

 Flags of the World 

Saūda Arābija
Karogs
Perviss Estupinjans

Perviss Hosuē Estupinjans Tenorio (, dzimis ) ir Ekvadoras futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, pārstāv Ekvadoras futbola izlasi. Kopš 2022. gada Estupinjans pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Brighton & Hove Albion.

2021. gadā ar Spānijas komandu Villarreal komandu izcīnījis UEFA Eiropas līgas titulu.

Ekvadoras futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā.

Sasniegumi 
Villarreal

 UEFA Eiropas līga: 2020–21

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Ekvadoras futbolisti
Ekvadoras izlases futbolisti
Watford F.C. spēlētāji
Granada CF spēlētāji
RCD Mallorca spēlētāji
Villarreal CF spēlētāji
Brighton & Hove Albion F.C. spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Tianzhou 5

Tianzhou 5 (,  — "Debess kuģis 5") ir Ķīnas Tianzhou sērijas automātiskais kravas kosmosa kuģis orbitālās stacijas Tiangong apgādei. Tas orbītā tika palaists 2022. gada 12. novembrī.

Krava 
Tianzhou 5 kravā (masa aptuveni 6000 kg) bija krājumi un iekārtas stacijai un nākamajai apkalpei, to skaitā stacijas iekārtas, zinātniskās kravas, pārtika. Kuģis uz staciju nogādāja arī apmēram 750 kg degvielas.

Lidojuma gaita 
Tianzhou 5 tika palaists  02:03 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 7 no Venčanas pavadoņu palaišanas centra 2. starta laukuma. Tā kravā bija arī nanopavadoņi CAS-10 (XW-4), Gaoxin 1, Lianli, Macao Student Science 1, Shengxi Jishu Yanzheng.
Tajā pašā dienā 04:10 UTC kravas kuģis saslēdzās ar orbitālo staciju Tiangong pie tās moduļa Tianhe pakaļgala pieslēgvietas. Tika uzstādīts pasaules rekords kosmosa kuģa lidojumā uz orbitālo staciju (2 stundas 7 minūtes), iepriekšējos rekordus uzstādīja Krievija.

Ārējās saites 

 Tianzhou 1, 2, 3, 4, 5 (TZ 1, 2, 3, 4, 5) Gunter Dirk Krebs

5
RADA

RADA (ukraiņu: РАДА) ir Ukrainas Augstākās Radas oficiālais informatīvi analītisks televīzijas kanāls, kas aptver un pēta Ukrainas Augstākās Radas, komiteju, komisiju, Ukrainas tautas deputātu, parlamenta frakciju un grupu, kā arī vietējo pašvaldību iestāžu darbību, pēc darbības pārformatēšanas izstrādā analītiski oriģinālus raidījumus kā daļu no peļņas gūšanas mērķa.

Līdz 2021. gada decembrim tas raidīja parlamenta sēžu tiešraides un citus ar likumu izstrādes procesu saistītus raidījumus. Pēc 2021. gada decembra RADA bija valstij piederošs diennakts ziņu un informatīvais televīzijas kanāls. Kanāls izveidots 1999. gadā un tiek finansēts no Ukrainas valsts budžeta.

Kopš Krievijas 2022. gada iebrukuma kanāls piedalās Vienoto ziņu telemaratonā, kopā ar pārējiem lielākajiem Ukrainas TV kanāliem.

Kopš 2022. gada 13. augusta kanāls iekļauts Latvijas bezmaksas virszemes apraidē, aizstājot likvdēto telekanālu Ukraina 24.

Satelītelevīzijas parametri 
Kopš 2022. gada 4. janvāra televīzijas kanāla satelītapraide notiek pēc šādiem parametriem:

Kanāla tiešraide ir pieejama YouTube (RadaTVchannel).

Logotipi

Atsauces

Ārējās saites 

  (ukraiņu valodā)

Ukrainas televīzijas kanāli
Televīzijas kanāli
Gavi

Pablo Martins Paess Gavira (, dzimis ), pazīstams kā Gavi (Gavi), ir Spānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Gavi pārstāv La Liga komandu FC Barcelona.

Spānijas futbola izlases sastāvā Gavi debitēja 2021. gadā. Ticis izvēlēts izlases sastāvam 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

Ārējās saites 

2004. gadā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
FC Barcelona spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Eremijs Pino

Eremijs Hesuss Pino Santoss (, dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2020. gada Pino pārstāv La Liga komandu Villarreal.

Spānijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ticis iekļauts izlases sastāvā 2022. gada FIFA Pasaules kausam.

Sasniegumi 
Villarreal

 UEFA Eiropas līga: 2020–21

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
Villarreal CF spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Irānas nacionālsociālistiskā strādnieku partija

Irānas nacionālsociālistiskā strādnieku partija (), labāk pazīstama ar tās saīsinājumu SUMKA (), ir nacionālsociālistiska partija Irānā.

Vēsture

Dibināšana 

Partiju nodibināja 1940. gadā Davuds Monšizadehs, un tai bija neliela atbalsta bāze Irānas universitātēs. Mohammada Rezā Pehlevī kritiķi apgalvo, ka viņš savulaik piešķīris partijai tiešu finansējumu.

Attīstība 
Monšizadehs izveidoja partiju 1952. gadā kopā ar Mortezu Kosariansu.  Monšizade dzīvoja Vācijā kopš 1937. gada un bija bijušais SS biedrs, kurš cīnījās un tika ievainots Berlīnes kaujā. Kosarians bija arī bijušais SS virsnieks, kurš piedalījās operācijas Barbarossa plānošanā un pēc tam cīnījās Kijivas kaujās un Staļingradas kaujās, kur tika ievainots. Monšizadehs bija arī Minhenes Ludviga Maksimiliāna universitātes profesors, un viņu dziļi ietekmēja Hosē Ortegas i Gasetas filozofija. Partija uz īsu brīdi piesaistīja jauno nacionālistu atbalstu Irānā. Partija adoptēja svastiku un kā daļu no formas tērpa pieņēma melno kreklu.

Partija stingri iebilda pret Mohammada Mosadeka varu savā īsajā ietekmes periodā, un partija arī strādāja viņam opozīcijā. 1953. gadā partija bija daļa no lielas Zahedi atbalstītāju grupas, kas devās uz Mohamada Rezā Pahlavī pili, pieprasot Mosadeku gāzt. Partija tika saistīta ar vardarbību ielās pret Mosadeku un Tudehas partijas atbalstītājiem.

Mantojums 
Nacisma aizstāvji turpina pastāvēt Irānā un aktīvi darbojas galvenokārt internetā. 2010. gadā tika ziņots, ka viņi ir neliela, taču lēnām pieaugoša irānas jauniešu daļa.

Struktūra

Uzbrukuma grupa 
Partijai bija "uzbrukuma grupa" (guruhe hamle), kuras lielums ir aptuveni 100 cilvēku apmērā, un kura atklāti uzbruka Irānas komunistiskās partijas biedriem un Padomju kultūras centram un Ungārijas tirdzniecības birojam Teherānā. Pulkvedis Fatehs, atvaļināts Irānas impērijas gaisa spēku virsnieks, bija atbildīgs par vienības apmācību.

Finanšu avoti 
Pulkvedis Fatehs bija oficiālais partijas patrons.  Pēc 1953. gada Irānas apvērsuma partija no policijas un citām drošības iestādēm saņēma ikmēneša stipendiju 2500 Irānas riālu apmērā. 1958. gadā Monšizade no SAVAK saņēma 7000 ASV dolāru, lai dotos uz ASV. Partiju, iespējams, finansēja arī Irānā esošās ārvalstu vēstniecības. 1952. gada aprīlī Irānas policija ziņoja, ka Monšizadehs cenšas nodibināt attiecības ar Lielbritānijas vēstniecību, lai saņemtu finansiālu atbalstu. Partiju, iespējams, finansēja arī Centrālā izlūkošanas pārvalde (CIP) starpniecību.

Galerija

Partiju nodaļas

Atsauces 

Nacionālsociālistiskās partijas
Irānas politiskās partijas
H-101

H-101 () ir Krievijas Federācijas Bruņoto spēku  tāla darbības rādiusa spārnotās raķetes gaiss-zeme, kas izstrādātas 1995. – 2013. gadā, balstoties uz agrāk izstrādātajām spārnotajām raķetēm H-55 (Х-55).
H-101 raķetes var palaist no virsskaņas stratēģiskajiem bumbvedējiem Тu-160 vai turbopropelleru bumbvedējiem Тu-95MS.

Krievija tās izmantoja gan Sīrijas pilsoņu karā, gan arī Krievijas 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā.

Krievijas ieroči
H-55

H-55 () ir Krievijas Federācijas Bruņoto spēku tāla darbības rādiusa spārnotās raķetes gaiss-zeme, kuras var palaist no virsskaņas stratēģiskajiem bumbvedējiem Ту-160 vai turbopropelleru bumbvedējiem Ту-95MS.

Krievija tās izmantoja gan Sīrijas pilsoņu karā, gan arī Krievijas 2022. gada iebrukuma laikā Ukrainā.

Krievijas ieroči
Baiga vasara (dzejolis)

Baiga vasara ir Edvarta Virzas dzejolis, kuru tas uzrakstīja 1939. gadā kā priekšvēstnesi notikumiem, kas skars un iespaidos Latvijas likteni, gan arī pašu dzejnieku. Dzejoļa nosaukums kalpoja kā virsraksts notikumiem 1939-1941. gados, kad Padomju Savienība okupēja Latviju un iznīcināja tās valstiskumu. Šāds nosaukums, "Baiga vasara", dots arī 2000. gada mākslas filmai, kas attēlo šo laiku.

Meita Amarillis atceras, ka tēvs Edvarts Virza agri no rīta ienācis istabā ar dzejoli rokās un teicis: "Paskatieties, ko esmu uzrakstījis. Kāds it kā vadīja manu roku..." Bija tapis Virzas leģendārais dzejolis Baiga vasara (1939). Tajā dīvaini savijās gan personīgās dzīves dramatiskās izjūtas, gan priekšnojautas par savu nāvi, gan Latvijas likteņa pravietojums. "1940.gada 1.martā nomira dzejnieks Edvarts Virza. Trīs mēnešus pēc viņa nāves sabruka Latvijas valsts," raksta viņa mazmeita, rakstniece, tulkotāja un diplomāte Anna Žīgure Pētergaiļa izdevuma Pēdējās dzejas priekšvārdā.

''Baiga vasara’’ (1939):

Dzejoļi
Energoefektivitāte

Energoefektivitāte ir attiecība starp iegūto preci vai pakalpojumu un patērēto enerģiju. Savukārt energoefektivitātes paaugstināšana nozīmē energoefektivitātes uzlabošanu tehnoloģisku, galalietotāju rīcības vai saimniecisku darbību rezultātā.
Energoefektivitātes paaugstināšanas būtība ir samazināt enerģijas apjomu, kas tiek patērēts preču ražošanai un pakalpojumu sniegšanai, bet nesamazināt saražotās preces vai sniegtā pakalpojuma kvalitāti. Energoefektīvi risinājumi ļauj ražotājiem samazināt produktu pašizmaksu, un sabiedrībai ietaupīt uz saņemto pakalpojumu rēķina.

Energoefektivitāte pasaulē

Eiropas Savienība 
Izmaiņas ES energoefektivitātes un ēku energoefketivitātes direktīvā EK prezidente Urzula fon der Leiena 2020. gadā izvirzīja ambīciju līdz 2030. gadam Eiropas Savienība (ES) mērogā samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas par 55 %. Kā daļu no Eiropas Zaļā Kursa, ar mērķi palielināt klimata ambīcijas laika periodam no 2030. līdz 2050. gadam, Eiropas Komisija (EK) plāno mainīt energoefektivitātes un ēku energoefektivitātes direktīvas. Spēkā esošā direktīva tika apstiprināta 2012. gadā ar mērķi panākt 20 % energoefektivitātes uzlabojumu līdz 2020 (salīdzinot ar 2005). 2018. gadā mērķis tika papildināts, nosakot 32,5 % enerģijas efektivitātes uzlabojumus līdz 2030. Ēkas patērē 40 % no visas gala enerģijas un ir atbildīgas par aptuveni 36 % SEG emisijām Eiropā – tas ir būtisks aspekts, ko abas direktīvas risinās ar dažādu instrumentu palīdzību. Īpaša loma plānota valsts un pašvaldību sektoram nosakot tam obligāti renovējamo ēku skaitu un īpaši izceļot publiskā sektora lomu labās prakses veidošanā. Latvija nav pilnībā pārņēmusi esošās 2018. gadā direktīvas saistības. Šajā sakarā tiks veikts spēkā esošās direktīvas izvērtējums, kas palīdzēs papildus apzināt problēmjomas un veikt nepieciešamos uzlabojumus.

Latvija 
Enerģijas kopējais galapatēriņš Latvijā pēdējos gados ir bijis svārstīgs, taču 2020. gadā tas bija mazāks nekā pirms 10 gadiem, tostarp mājsaimniecību sektorā patērētais enerģijas apjoms – par gandrīz 20%. Industriālajā sektorā enerģijas patēriņš audzis galvenokārt uz kokrūpniecības rēķina. Pārējais sabiedriskais un komercsektors patērē aptuveni pusi no enerģijas apjoma, ko izlieto mājsaimniecības; tādējādi ir gana būtisks arī ēku energoefektivitātes kontekstā.

Atsauces 

Enerģija
Enerģētika
Alberto de Agostini nacionālais parks

Alberto de Agostini nacionālais parks () ir 1965. gadā izveidots nacionālais parks Čīles galējos dienvidos, Magaljanesas reģionā. Nacionālajā parkā ietilpst salas, kas atrodas uz dienvidiem no Magelāna šauruma un uz rietumiem no Navarino salas, kā arī daļa no Ugunszemes Lielās salas, tai skaitā Darvina Kordiljera. Pēc teritorijas lielākais nacionālais parks valstī. 2005. gadā parks, kopā ar blakus esošo Hornas raga nacionālo parku kļuva par UNESCO Biosfēras rezervātu. Parks nosaukts itāļu misionāra Alberto de Agostini (1883 – 1960) vārdā, kurš pētīja šo reģionu.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

Čīles nacionālie parki
Alerse Andino nacionālais parks

Alerse Andino nacionālais parks () ir 1982. gadā izveidots nacionālais parks Čīles dienvidu daļā, Loslagosas reģionā. 393 km2 lielais parks atrodas pie Relonkavi līča uz austrumiem no Puertomontas. Parka teritorijā aug apdraudētā Patagonijas ciprese(Fitzroya cupressoides), bet no apdraudētajiem dzīvniekiem šeit mīt pasaulē mazākais briedis Dienvidpudubriedis (Pudu puda) un somainis, mikrobiotērijs Dromiciops gliroides.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

Čīles nacionālie parki
Ken Carson

Kenijata Lī Freizjē Jr. (dzimis 2000. gada 11. aprīlī), profesionāli pazīstams kā Ken Carson ir amerikāņu reperis, dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir pazīstams ar savu studijas albumu X (2022), kas sasniedza 115. vietu Billboard 200, un ar to, ka viņš ir parakstījis līgumu ar OPIUM, ierakstu izdevniecību, kas pieder amerikāņu reperim un dziedātājam Playboi Carti.
2000. gadā dzimušie
Atlantā dzimušie
Amerikāņu reperi
Amerikāņu mūziķi
Producenti
Spriedums (filma)

"Spriedums" () ir 1982. gada ASV tiesu drāmas filma, kuras režisors ir Sidnijs Lūmets, bet scenārija autors Deivids Memits. Filmā galvenās lomas atveido Pols Ņūmens, Šārlota Remplinga, Džeks Vordens, Džeimss Meisons un Milo O'Šī. Filma ir balstīta uz Berija Rīda 1980. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma stāsta par alkoholiķi juristu, kurš redz iespēju glābt savu karjeru un pašcieņu, izskatot medicīnisko pārkāpumu lietu, procesā atklājot, ka rīkojas pareizi.

Filmas "Spriedums" pirmizrāde notika  un to izplatīja 20th Century Fox. Filma guva ievērojamu kritiķu atzinību un bija finansiāli veiksmīga, nopelnot 54 miljonus ASV dolāru. Filmu nominēja piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Ņūmens), "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Meisons) un "Labākais adaptētais scenārijs". Tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes filmai ir 89% vērtējums. Žurnāls Empire filmu iekļāva savā 500 visu laiku labāko filmu saraksta 254. vietā. Writers Guild of America ierindoja filmu savā labāko scenāriju saraksta 91. vietā.

Atsauces

Ārējās saites 

1982. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Sidnija Lūmeta filmas
20th Century Fox filmas
Kinžal

Х-47М2 Kinžal ( — "duncis") ir Krievijas Federācijas Bruņoto spēku tāla darbības rādiusa ballistisko raķešu gaiss-zeme 9-С-7760 palaišanas komplekss, kas izstrādāts līdz 2017. gadam.
Kinžal var palaist no virsskaņas iznīcinātājiem MiG-31K vai stratēģiskajiem bumbvedējiem Tu-22M3.

Krievija tās izmantoja Ukrainas pilsētu apšaudei 2022. gada iebrukuma laikā.

Krievijas ieroči
Rodions Kuzmins-Reizvihs

Rodions Kuzmins-Reizvihs ir Latvijas aktieris un režisors.

2010. gadā absolvēja Jaroslavļas Valsts Teātra institūtu, apgūstot aktiera profesiju. 2015. gadā iestājās tajā pašā institūtā, lai studētu režiju. Ieguva režijas diplomu 2022. gadā. 

Kopš 2018. gada ir Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātra aktieris. Ir arī Latvijas Leļļu teātra aktieris. Strādā kompānijā SDI Media Latvia, kur ieskaņo filmas un seriālus. Piedalījās vairāku filmu krievu dublāžā.

Atsauces 

1987. gadā dzimušie
Ventspilī dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Latviešu teātra režisori
Kāpsmildzenes

Kāpsmildzenes () ir graudzāļu dzimtas ģints, kuras sugas ir sastopamas Eiropā, Ziemeļāfrikā un Tuvajos austrumos. Latvijā ir sastopama viena suga - iesirmā kāpsmildzene (Corynephorus canescens).

Ģintī ir klasificētas šādas sugas:

 Corynephorus canescens (L.) P.Beauv.,
 Corynephorus deschampsioides Bornm.,
 Corynephorus divaricatus (Pourr.) Breistr.,
 Corynephorus fasciculatus Boiss. & Reut.,
 Corynephorus macrantherus Boiss. & Reut.

Atsauces 

Kāpsmildzenes
Graudzāļu dzimta
Urālieši

Urālieši ir tautu kopums, kas runā urāliešu valodu saimes valodās. Urālieši apdzīvo lielākoties Ziemeļeirāziju, taču daļa dzīvo arī viduseirāzijā.
Go2DaMoon

"Go2DaMoon" ir amerikāņu repera Playboi Carti dziesma, kurā piedalās amerikāņu reperis Kanye West. Tas tika izdots kā otrais skaņdarbs no Playboi Carti otrā studijas albuma Whole Lotta Red 2020. gada 25. decembrī.

Fons 
Dziesmu pirmo reizi ķircināja Playboi Carti 2020. gada 24. novembrī, kad viņš ievietoja videoklipu, kurā viņš studijā dejo dziesmas pavadījumā, vienlaikus pateicoties A$AP Bari. Dziesma ilgst nedaudz mazāk par divām minūtēm, sākot ar Vesta pantu, kas tika uzskatīts par viņa vecāko darbu atgādinājumu un nostalģisku. To producēja Outtatown un Wheezy, kuri ar Instagram starpniecību atklāja, ka viņa producēšanas atzīme dziesmai ir noņemta.
2020. gada singli
Playboi Carti dziesmas