joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Romans Hamrlīks

Romans Hamrlīks (, dzimis 1974. gada 12. aprīlī) ir bijušais čehu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā 20 sezonas aizvadījis Nacionālajā hokeja līgā, kopumā laukumā dodoties 1395 spēlēs. Čehijas hokeja izlases rindās kļuvis par 1998. gada olimpisko čempionu.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Hamrlīks sāka 1990.—91. gada sezonā, kad debitēja Čehoslovākijas hokeja līgas vienībā HK Zlīna. 1992. gada NHL draftā viņu ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Tampabejas "Lightning", kuras rindās uzsāka spēlēt jau nākamajā sezonā. Savā NHL debijas sezonā laukumā devās 67 spēlēs, atzīmējoties ar 21 rezultativitātes punktu. 1995.—96. gada sezonā guva 65 punktus, tai kļūstot par Hamrlīka rezultatīvāko sezonu viņa NHL spēlētāja karjerā. Viņš bija komandas otrs rezultatīvākais spēlētājs un visas līgas devītais rezultatīvākais aizsargs.

Pēc piecarpus "Lightning" rindās aizvadītām sezonām, 1997.—98. gada sezonas vidū aizsargs tika aizmainīts uz Edmontonas "Oilers", savukārt 2000. gada vasarā Hamrlīks noslēdza līgumu ar Ņujorkas "Islanders". "Islanders" sastāvā aizvadīja nākamās četras sezonas, savukārt 2004.—05. gada sezonas NHL lokauta laikā atgriezās HK Zlīna sastāvā. 2005. gada augustā aizsargs pievienojās Kalgari "Flames" rindām, taču divus gadus vēlāk noslēdza līgumu ar Monreālas "Canadiens". Karjeras izskaņā īslaicīgi spēlēja arī Vašingtonas "Capitals" un Ņujorkas "Rangers" rindās, līdz 2013. gada oktobrī paziņoja par karjeras beigšanu.

Čehijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 1998. gada olimpisko čempionu. Izlases rindās spēlējis arī 2002. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī divos pasaules čempionātos.

Ārējās saites 

Čehijas hokejisti
1974. gadā dzimušie
Tampabejas "Lightning" spēlētāji
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Ņujorkas "Islanders" spēlētāji
Kalgari "Flames" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Igaunijas Nacionālā bibliotēka

Igaunijas Nacionālā bibliotēka () ir 1918. gada 21. decembrī dibināta nacionālā bibliotēka, kas atrodas Igaunijas galvaspilsētā Tallinā. Kopš 1919. gada bibliotēkai obligātā eksemplāra krātuves funkcija. Krājumā vairāk nekā 3,4 miljoni vienību.

Igaunijas Nacionālā bibliotēka kā Valsts bibliotēka (Riigiraamatukogu) dibināta 1918. gada 21. gada decembrī ar Igaunijas Pagaidu valdības lēmumu kā parlamenta bibliotēka. PSRS okupācijas laikā tās nosaukums bija Igaunijas PSR Valsts bibliotēka (Eesti NSV Riiklik Raamatukogu), 1953. gadā tā tika nosaukta Frīdriha Reinholda Kreicvalda vārdā.

Pašreizējā bibliotēkas ēka celta no 1985. līdz 1993. gadam. Līdz tam bibliotēka atradās bijušajā Igaunijas bruņniecības ēkā.

Ārējās saites 

Tallina
Nacionālās bibliotēkas
Skubijs Dū: Akciju sabiedrība "Mistērija"

Skubijs Dū: Akciju sabiedrība "Mistērija" () ir Amerikas Savienoto Valstu animācijas seriāls, kas balstīts uz Hanna-Barbera tēliem no animācijas seriāla "Skubijs Dū". Seriāls tika rādīts ASV televīzijas kanālā Cartoon Network no 2010. gada 5. aprīļa līdz 2013. gada 5. aprīlim. Seriāls stāsta par jauniešu komandu un viņu suni, kas izmeklē četru pusaudžu pazušanas apstākļus un citas pārdabiskas lietas.

Latvijā to rādija LNT, bet pirmo sezonu.

Ārējās saites 

Animācijas seriāli
ASV televīzijas seriāli
Buffalo '66

Buffalo '66 ir 1998. gada drāma, kuras režisors, mūzikas autors, kā arī viens no scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Vinsents Gallo. Citas lomas atveido Kristīna Riči, Bens Gazara, Mikijs Rurks, Rozanna Ārkete, Jans-Maikls Vinsents un Andželika Hjūstone. Filmas pirmizrāde notika .

Billijs Brauns, kurš nesen iznāca no cietuma, nolaupa jaunu dejotāju Lailu, kurai jātēlo Billija sieva laikā, kad Billijs apciemo savus vecākus. Tajā pašā laikā Billijs cīnās ar savu vientulību un depresiju, kā arī cenšas atrast vīru, kurš patiesībā bija vainīgais noziegumā, par kuru Billiju ielika cietumā.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
The Opposite of Sex

The Opposite of Sex ir 1998. gada romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Dons Rūss. Galvenās lomas atveido  Kristīna Riči, Mārtins Donovans, Līza Kudrova, Lails Lovets, Džonijs Galeckis un Ivans Sergejs. Filmas pirmizrāde notika .

Sešpadsmitgadīgā Didī, kura ir stāvoklī no sava bijušā drauga, aizbēg no mājām un ievācas pie sava vecākā pusbrāļa Billa, kurš ir gejs. Pēc kāda laika Didī savaldzina Billa draugu Metu, tādējādi sagriežot kājām gaisā gan savu, gan Billa, gan Meta dzīvi.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Melnās čūskas vaidi

"Melnās čūskas vaidi" () ir 2006. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Kreigs Brūers. Galvenās lomas atveido Semjuels Džeksons, Kristīna Riči un Džastins Timberleiks. Filmas pirmizrāde notika  Butt-Numb-A-Thon filmu festivālā.

Lazāruss Redds ir dievbijīgs blūzmenis, kurš kādu dienu ceļa malā atrod smagi piekautu jaunu sievieti, kuru sauc Reja Dūla. Reja bērnībā cietusi no seksuālās vardarbības, bet nu viņa ir nimfomāne, kura cenšas atrast mīlestību. Lazāruss nolemj Reju turēt gūstā līdz brīdim, kad viņam izdosies Reju izārstēt no viņas nimfomānijas.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Egļupe (Inčukalna pagasts)

Egļupe (agrāk arī Draudzība)  ir apdzīvota vieta Siguldas novada Inčukalna pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos Egļupes krastos abpus dzelzceļa līnijai Rīga—Lugaži. Veidojusies kā vasarnīcu ciems upes palienē, stiepjas pa to vairāk kā 3 km garumā; daļa apdzīvotās vietas dienviddaļā atrodas Allažu pagastā. Ciemā atrodas dzelzceļa pietura Egļupe.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Divplankumu jūrasgrundulis

Divplankumu jūrasgrundulis (Gobiusculus flavescens) ir viena no jūrasgrunduļu dzimtas (Gobiidae) zivju suāgm, kas ir vienīgā suga divplankumu jūrasgrunduļu ģintī (Gobiusculus). Sastopams Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu piekrastēs. Saimnieciskas nozīmes nav.

Izplatība 
Divplankumu jūrasgrundulis izplatīts Atlantijas okeāna austrumos no Spānijas ziemeļiem līdz Fēru salām un Vestfjordam Norvēģijā, un Baltijas jūras rietumdaļai. Nav sastopams Ziemeļjūras dienvidaustrumos. Retumis novērots Vidusjūrā.

Baltijas jūrā un Latvijā 
Baltijas jūrā divplankumu jūrasgrundulis austrumu virzienā sastopams līdz Botnijas līcim un Somu līča vidusdaļai. Tā ir visretāk sastopamā jūrasgrunduļu suga Baltijas jūrā. Latvijas piekrastē ļoti rets, līdz šim konstatēts vienu reizi 1989. gadā Irbes šaurumā. Kopš 1995. gada suga iekļauta Latvijas Sarkanās grāmatas reto sugu kategorijā.

Izskats 

Divplankumu jūrasgrundulis ir neliels jūrasgrundulis ar slaidu, cigārveidīgu ķermeni. Garums līdz 4—6 cm. Acis laterālas atšķirībā no citiem jūrasgrunduļiem. Lūpas biezas. Uz muguras divas spuras ar sarkanām un gaiši zilām joslām: pirmā spura noapaļota ar 7 mīkstiem stariem. Vēdera spuras saaugušas kopā, veidojot piltuvveida piesūcekni. Astes stumbrs slaids, spura viegli mēnesveidīga ar sarkanām sķērsjoslām. Ķermeni sedz ktenoīdas zvīņas. Ķermenis tumši sarkanīgi brūns vai zaļganbrūns ar gaišāku sedlveida plankumu rindu (parasti četri plankumi), pavēdere nedaudz gaišāka. Pie astes spuras katrā pusē tumšs plankums ar baltu apmali. Tēviņam zem pirmās muguras spuras (aiz krūšu spurām) atrodas vēl otrs nedaudz mazāks tumšs plankums. Uz sāniem gar viduslīniju gaiši zilu punktu rinda. Nārsta laikā punktiņi tēviņam kļūst īpaši koši un spilgti.

Īpašības 
Divplankumu jūrasgrundulis ir puspelaģiska jūras zivs. Uzturas piekrastē līdz 15—20 m dziļumā, galvenokārt brūnaļģu (Laminaria) un jūraszāļu (Zostera) audzēs vai virs ar jūraszālēm apaugušiem akmeņiem. Veido vaļīgus bariņus.

Barība 
Divplankumu jūrasgrundulis barojas ar zooplanktonu, pamatbarība pelaģiskie vēžveidīgie (piemēram, airkājvēži, sānpeldvēži un šķeltkājvēži), moluski un vēžveidīgo kāpuri.

Vairošanās 
Dzimumgatavību divplankumu jūrasgrundulis sasniedz pirmajā gadā, kad tā garums ir 3—4,5 cm. Nārsto vasaras sākumā. Tēviņš kļūst teritoriāls un smiltīs veido ligzdu — izrok nelielu iedobi, parasti zem akmeņiem vai tukšām gliemeņu čaulām, vai starp jūraszālēm. Tad tēviņš uz ligzdu aicina mātītes. Vienā ligzdā var būt ikri no vairākām mātītēm. Ikri bumbierveidīgi, apmēram 1 mm gari. Pēc iznēršanas pielīp pie substrāta, ikru attīstība ilgst apmēram 10 dienas. Tēviņš ligzdu apsargā, līdz izšķiļas kāpuri. Mazuļi ziemu pavada nedaudz dziļākos ūdeņis, bet pieaugušie īpatņi pēv vairošanās sezonas mirst. Divplankumu jūrasgrundulis dzīvo līdz 2 gadiem.

Atsauces

Ārējās saites 
 IUCN: Two-spotted Goby
 Marine Life: Two-spotted Goby
 Marine Species: Two-spotted goby (Gobiusculus flavescens)

Jūrasgrunduļu dzimta
Latvijas zivis
Eiropas zivis
Baltijas jūras fauna
Vidusjūras fauna
Atlantijas okeāna fauna
Meža miers

Meža miers ir apdzīvota vieta Siguldas novada Inčukalna pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos Straujupītes krastos pie autoceļa V75  no pagasta centra Inčukalna,  no novada centra Siguldas un  no Rīgas. Ziemeļos no ciema stiepjas dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži ar Vangažu staciju. Ciemā atrodas naftas bāze un asfaltbetona rūpnīca.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Vinsents Tročeks

Vinsents Tročeks (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2020) Tročeks pārstāv NHL komandu Karolīnas "Hurricanes".

Spēlētāja karjera 
No 2013. līdz 2020. gadam spēlējis NHL klubā Floridas "Panthers". 2020. gada februārī tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes".

ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2014. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Floridas "Panthers" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Pensilvānijā dzimušie
Jātnieks bez galvas (1999. gada filma)

"Jātnieks bez galvas" () ir 1999. gada šausmu filma, kuras režisors ir Tims Bērtons. Galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Kristīna Riči, Miranda Ričardsone, Maikls Gembons, Kaspers Van Diēns un Džefrijs Džounss. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Filma tika nominēta trim Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākais mākslinieka darbs", "Labākais operatora darbs" un "Labākie kostīmi", no kurām tā uzvarēja kategorijā par labāko mākslinieka darbu.

Filmas sižets notiek 1799. gadā, kad policists Ičabods Kreins dodas uz ciematu Ņujorkas štatā. Viņa mērķis tur ir izmeklēt trīs slepkavības, kurās par aizdomās turamo uzskata leģendāro Jātnieku bez galvas.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Irje Sārela

Irje Sārela (; dzimis , miris ) bija somu grieķu-romiešu stila cīkstonis, olimpiskais čempions (1912).

Sporta karjera 
Sārela piedalījās 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā. Pēc vairākām tīrām uzvarām, tai skaitā pusfinālā pret dāni Sērenu Jensenu, finālā viņš cīnījās ar savu tautieti Verneru Vekmani un zaudēja, rezultātā viņš saņēma sudraba medaļu.

Pēc uzvaras 1911. gada pasaules čempionātā, 1912. gadā viņš piedalījās savās otrajās olimpiskajās spēlēs, kā viens no sešiem somu smagsvara cīkstoņiem. Arī šajā olimpiādē viņam bija jācīnās ar Jensenu, bet šoreiz finālā. Sārela dominēja, lai gan tikai pēc trīs stundām karstā saulē, kad Jensens guva savainojumu, viņš uzvarēja.

Viņa cīkstoņa karjera bija īsa, viņš trenēja arī Somijas nacionālo komandu.

Atsauces

Ārējās saites 

1884. gadā dzimušie
1951. gadā mirušie
Somijas cīkstoņi
1908. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1912. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Ziemeļpohjanmā dzimušie
Pasaules čempioni grieķu-romiešu cīņā
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Monstrs (filma)

"Monstrs" () ir 2003. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisore un scenārija autore ir Patija Dženkinsa. Galvenās lomas atveido Šarlīze Terona, Kristīna Riči, Brūss Derns un Lī Terdžesens. Filmas pirmizrāde notika  Amerikas filmu institūta festivālā.

Šarlīze Terona par savu darbu filmā ieguva vairākas balvas, tajā skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", Zelta globusa balvu nominācijā "Labākā aktrise" un Ekrāna aktieru ģildes balvu nominācijā "Labākā aktrise".

Filmas pamatā ir patiesi notikumi. Tās galvenā varone ir Elīna Vuornosa, Deitonbīčas prostitūta, kura nogalināja sešus vīriešus, tādējādi kļūstot par sērijveida slepkavu.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada filmas
ASV filmas
Vācijas filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
Džeremijs Ērvins

Džeremijs Viljams Frederiks Ērvins (; dzimis 1990. gada 1. jūlijā Gamlingejā, Anglijā) ir angļu kino un teātra aktieris.

Ērvins sāka tēlot 16 gadu vecumā. Džeremijs apgalvo, ka viņa teātra skolotājs ir bijis tas, kurš viņu motivējis un licis turpināt to darīt, tādēļ viņš ieguva galvenās lomas lugās, kā piemēram, Romeo, paralēli mācoties Bedfordas Modernajā skolā. Pēc tam, aktieris savas prasmes parādīja Nacionālajā Jaunatnes teātrī.

Viņš gadu mācījās drāmas kursā Londonas mūzikas un teātra mākslas akadēmijā pirms ieguva atpazīstamību Stīvena Spīlberga 6 Amerikas Kinoakadēmijas balvām nominētajā filmā "Kara zirgs" (War Horse, 2011).

Ērvins ieguva pirmo pasaules kritiķu atzinību par savu lomu filmā ''Tagad ir īstais laiks'' (Now is Good, 2012), tādejādi ierindojot viņu par vienu no Holivudas visātrāk uzlecošajām zvaigznēm.

Aktierim jau kopš bērnības ir 1. tipa cukura diabēts, kas ir arī viņa abiem brāļiem. Ērvinspiedalījās dažādos izmēģinājumos Kembridžas Universitātē no 2005. līdz 2007. gadam. Džeremijs ar savu pieredzi iepazīstināja Kornvolas hercogieni Kamillu 2012. gada 7. februārī Kembridžas Universitātes Welcome Trust klīnikas pētījumu laboratorijā.

Filmogrāfija

Kinofilmas

Nominācijas un apbalvojumi 

1990. gadā dzimušie
Kembridžšīrā dzimušie
Anglijas aktieri
Aktieri
Subordinētais aizdevums



Subordinētā aizdevuma definīcija 
Izšķir divus veidus subordinētiem aizdevumiem:
 Subordinātais aizdevums kredītiestādēm — naudas līdzekļi, kurus kredītiestāde aizņemas uz laiku, kas nav īsāks par septiņiem gadiem, turklāt aizņēmuma līgums paredz, ka aizdevējs var atprasīt aizdevumu pirms termiņa vienīgi kredītiestādes likvidācijas gadījumā un viņa prasība tiek apmierināta pēc visu citu kreditoru prasību, bet pirms akcionāru prasību apmierināšanas.
 Subordinētais aizdevums uzņēmumiem — juridiski noformēts aizdevums, kas liedz aizdevuma atmaksu pirms saistībām,kurām par labu ir nodefinēta subordinācija.

Abos gadījumos aizdevuma būtība ir, ka aizdevuma atgriešana iespējama pēc primāro saistību segšanas. Subordinācija maina prioritizāciju aizdevuma atgriešanai.

Pielietojums 
Subordinācijas līgumu var noslēgt dažādās situācijās.
Kredītiestādes parasti pieprasa noslēgt subordinācijas līgumu šādās situācijās:
 Investīciju projektā, kad uzņēmumu īpašnieki nav gatavi patstāvīgi palielināt pašu kapitālu, bet ir gatavi daļēji atbalstīt investīciju projektu aizdevuma veidā;
 Investīciju projektā, kad ir atrasts investors, kurš nav īpašnieks un gatavs daļēji atbalstīt investīciju projektu;
 Uzņēmuma pašu kapitāls ir mazāks nekā esošo kredītu nosacījumos minētā prasība par pašu kapitāla koeficientu, bet eksistē īpašnieka/investora aizdevumi.
Lai kontrolētu naudas plūsmas iziešanu no uzņēmuma pirms kredītiestādes aizdevuma dzēšanas, tiek slēgts līgums, par to, ka uzņēmuma īpašnieki/investori apņemas nepieprasīt aizdevuma atmaksu konkrētā periodā vai līdz brīdim, kad pilnībā segts primārais aizdevums.

Atsauces 

Finanses
Smilšu iela (Rīga)

Smilšu iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Jēkaba ielu un beidzas krustojumā ar Zigfrīda Annas Meierovica bulvāri. Smilšu iela ir viena no vecākajām Rīgas ielām, no 13. līdz 17. gadsimtam tā bija Rīgas nozīmīgākā un platākā iela. Ielas apbūvi galvenokārt veido 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā celtās ēkas.

Ielu savienojumi 
Smilšu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Jēkaba iela (T veida krustojums)
 Aldaru iela (T veida krustojums)
 Mazā Smilšu iela (T veida krustojums)
 Trokšņu iela (T veida krustojums)
 Vaļņu iela (T veida krustojums)
 Torņa iela (T veida krustojums)
 1991. gada barikāžu laukums

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Trokšņu iela (Rīga)

Trokšņu iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Smilšu ielu un beidzas krustojumā ar Jēkaba ielu.

Iela izveidojusies 13. gadsimtā kā daļa no Trauksmes ielas, līdz 16. gadsimtam iela veidoja pilsētas aizsargmūra iekšējo pusi. 16. gadsimtā sāka veidoties ielas apbūve un tā pamazām sāka zaudēt savu agrāko aizsardzības nozīmi.

Ielu savienojumi 
Trokšņu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Smilšu iela (T veida krustojums)
 Jēkaba iela (T veida krustojums)

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Slepkavu pārītis

"Slepkavu pārītis" () ir 2010. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Roberts Luketičs. Galvenās lomas atveido Eštons Kučers un Ketrīna Heigla. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Džena neilgi pēc šķiršanās no puiša dodas brīvdienās uz Franciju. Tur Džena satiek savu ideālo vīrieti Spenseru, ar kuru drīz vien apprecas. Kad abi atgriežas mājās, viņi uzzina, ka viņu kaimiņi varētu būt slepkavas, kuri ir nolīgti ar mērķi nogalināt Dženu un Spenseru.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Nejaukā patiesība

"Nejaukā patiesība" () ir 2009. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir Roberts Luketičs. Galvenās lomas atveido Džerards Batlers un Ketrīna Heigla. Filmas pasaules pirmizrāde notika , kamēr Latvijā pirmizrāde notika .

Ebija ir rīta televīzijas programmas producente Sakramento, kura tic īstai mīlestībai. Kādu dienu Ebija televīzijā redz programmu The Ugly Truth, kuras vadītājs Maiks ir cinisks pret attiecībām, kā rezultātā Ebija piezvana uz programmu un sāk ar Maiku strīdēties. Nākamajā rītā Ebija uzzina, ka televīzijas centrs, kurā viņa strādā, ir nolīdzis Maiku, lai viņš sāktu strādāt Ebijas producētajā programmā.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Relativity Media filmas
27 kleitas

"27 kleitas" () ir 2008. gada romantiska komēdija, kuras režisore ir Anne Flečera. Galvenās lomas atveido Džeimss Mārsdens, Ketrīna Heigla, Edvards Bērnss, Mālina Okermane, Džūdija Grīra un Mauliks Pančolijs. Filmas pasaules pirmizrāde notika  Austrālijā.

Džeina ir bijusi līgavas māsa 27 kāzās. Kādu dienu Džeinas māsa Tesa atgriežas no Eiropas un iemīlas Džeinas priekšniekā Džordžā, kurā iemīlējusies arī Džeina. Kad Tesa saderinās ar Džordžu, bet žurnālists Kevins, kuru Džeina iepazinusi vienās no kāzām, sāk veidot rakstu saistībā ar Džeinas biežo būšanu līgavas māsas lomā, Džeina sāk pārdomāt to, vai viņa vēlas arī turpmāk būt mūžīgā līgavas māsa.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Torņa iela (Rīga)

Torņa iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas 1991. gada barikāžu laukumā krustojumā ar Smilšu ielu un beidzas krustojumā ar Pils laukumu.

Iela izveidojusies 17.–18. gadsimtā starp jaunuzbūvēto nocietinājuma valni un veco pilsētas nocietinājuma sienu. 19. gadsimta vidū ielā tika uzbūvētas Jēkaba kazarmas un ielu nosauca par Jēkaba Kazarmu ielu. 1885. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā vairs netika mainīts.

Ielu savienojumi 
Torņa iela ir savienota ar šādām ielām:
 1991. gada barikāžu laukums
 Smilšu iela (T veida krustojums)
 Jēkaba iela 
 Neatkarības laukums
 Noliktavas iela (T veida krustojums)
 Arsenāla iela (T veida krustojums)
 Pils laukums (T veida krustojums)

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Eiropas Reģionālās attīstības fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) ir viens no Eiropas Savienības struktūrfondiem, kas izveidots 1975. gadā, lai izlīdzinātu reģionālās atšķirības Kopienas ietvaros. Šī fonda ietvaros palīdzība tiek sniegta mazāk attīstītajiem reģioniem, galvenokārt koncentrējoties uz publiskās infrastruktūras uzlabošanu un uzņēmējdarbības veicināšanu. 

ERAF paredzēts biznesa vides sakārtošanai un konkurētspējas paaugstināšanai, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos; vietējās ekonomikas, tai skaitā tūrisma un kultūras mantojuma saglabāšanai; zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai; vietējo, reģionālo transporta, telekomunikāciju un enerģētikas tīklu un tiem piekļaujošās infrastruktūras attīstībai; vides aizsardzībai un attīstībai; potenciāla celšanai pētniecībā, zinātnē un tehnoloģijās u.c.

ERAF projekti Latvijā (2004—2006) 
Finansējums galvenokārt bija paredzēts infrastruktūras, ražošanas un Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstībai.

ERAF projekti Latvijā (2007—2013) 
ERAF piešķīrums Latvijai 2007.-2013. gada plānošanas periodā bija 2,4 miljardi eiro (EUR 2 440 017 364) jeb 53,86% no kopējā ES fondu finansējuma.
ERAF investīcijas Latvijā 2007.-2013. gada plānošanas periodā tika vadītas ar:
 darbības programmas "Uzņēmējdarbība un inovācijas" palīdzību;
 darbības programmas "Infrastruktūra un pakalpojumi" palīdzību .

ERAF projekti Latvijā (2014—2020) 
Saskaņā ar ES Padomes lēmumu par ES daudzgadu finanšu ietvaru 2014. – 2020. gadam, Latvija saņēma 4,4 miljardus eiro kohēzijas politikas mērķu īstenošanai ar ES fondu (ERAF, ESF un KF) starpniecību. Šajā periodā Latvija ir ceturtā lielākā neto saņēmēja starp visām ES dalībvalstīm, un uz katru iedzīvotāju Latvija 2014. – 2020. gadā no ES budžeta saņem aptuveni 3000 eiro.

Atsauces 

Eiropas Savienības fondi
Fondi
Kaja Kallasa

Kaja Kallasa (; dzimusi ) ir Igaunijas politiķe. Kopš 2021. gada janvāra viņa ir Igaunijas premjerministre.

Kopš 2018. gada Kallasa ir Igaunijas Reformu partijas priekšsēdētāja. Viņa ir bijusi Eiropas Parlamenta un Rīgikogu deputāte.

Viņa ir strādājusi par zvērinātu advokāti, specializējoties konkurences likumdošanā.

Kaja Kallasa ir Igaunijas politiķa Sīma Kallasa meita.

Atsauces

Ārējās saites 

 

|-

1977. gadā dzimušie
Igaunijas politiķi
Igaunijas premjerministri
Eiropas Parlamenta deputāti
Tallinā dzimušie
Moli

Moli (, ) ir vācbaltiešu dzimta, kuras priekšteči  Piltenes apgabalā izsekojami līdz 16. gadsimtam.
Vēlāk pārpoļotā Molu dzimta izplatījās arī tagadējā Lietuvā, Baltkrievijā un Polijā.

Vēsture 
Latgales šļahtas Molu dzimtas priekšteči cēlušies no prūšu izcelsmes muižniekiem. Pēc Inflantijas vaivadijas dibināšanas Aleksandrs fon der Mols 17. gadsimta beigās apprecējās ar Annu Sielicku, bet viņa meita Rozālija apprecējās ar poļu muižnieku Ignāciju Karnicki, bet meita Konstancija ar Janu Sokolovski. 1841. gadā dzimta ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā.
Galvenie 1863. gada Janvāra sacelšanās sagatavošanas centri atradās Antonija Rika (Antoni Ryk) muižā pie Viļakas un Staņislava Mola (Stanisław Mohl) muižā Višķos. 

Pēc 1920. gada agrārās reformas Molu dzimtai atņēma tas īpašumus.

Cilvēki 
 Aleksandrs Pēteris Mols (, 1899–1954), poļu virsnieks un diplomāts

Muižas 
 Višķu (Wyschki) jeb Molu muiža
 Preiļu muiža (Prely), muižas īpašnieks bija Johans Ungerns-Šternbergs, bet faktiski uz pilnvaras pamata (1873—1891) to pārvaldīja Jans Mols.

Ārējās saites 
 
 Muižnieku Molu kapenes (mauzolejs) - visitdaugavpils.lv

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vācbaltieši
Latgales dižciltīgo dzimtas
Ērmotie ļaudis

"Ērmotie ļaudis" () ir 2009. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Džads Apatovs. Galvenās lomas atveido Ādams Sendlers, Sets Rogens, Leslija Manna, Ēriks Bana, Džona Hills un Džeisons Švarcmans. Filmas pasaules pirmizrāde notika  Losandželosā.

Kādu dienu pieredzējušais komiķis Džordžs Simonss uzzina par viņam esošu neārstējamu slimību. Alkās pēc patiesas draudzības Džordžs kļūst par jauna un nepieredzējuša mākslinieka mentoru.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Relativity Media filmas
Mīlestība pieaugušajiem

"Mīlestība pieaugušajiem" () ir 2012. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Džads Apatovs. Galvenās lomas atveido Pols Rads, Leslija Manna, Džons Litgovs, Megana Foksa, Melisa Makārtija, Džeisons Sīgels, Alberts Brūkss un Kriss O'Douds. Filmas pasaules pirmizrāde notika .

Filmas galvenie varoņi ir Pīts un Debija, kuriem drīz paliks 40. Abu bērni ienīst viens otru, viņu uzņēmumiem neveicas, viņi var zaudēt savu māju, bet, galvenais, Pīta un Debijas attiecības draud izjukt.

Atsauces

Ārējās saites 

2012. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Atkal 17

"Atkal 17" () ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir Burs Stīrs. Galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Tomass Lenons, Leslija Manna, Mišela Trahtenberga, Metjū Perijs un Stērlings Naits. Filmas pasaules pirmizrāde notika .

Maiks O'Donels nav īpaši apmierināts ar to, kā ievirzījusies viņa dzīve. Maiks iegūst iespēju pārrakstīt savu dzīvi pēc tam, kad viņš netālu no tilta mēģina izglābt sētnieku un nejauši ielec laika cilpā.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Peldu iela (Rīga)

Peldu iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Kungu ielu un beidzas krustojumā ar 11. novembra krastmalu.

Vēsture 

Arheoloģiskajos izrakumi liecina, ka Peldu iela ir viena no vissenāk apdzīvotajām vietām Vecrīgā.
Iela izveidojās jau 13. gadsimtā ar nosaukumu Cūku iela. Vēlāk ielas nosaukumu mainīja, jo pilsētas teritorijā aizliedza turēt cūkas. Lai nebūtu jāmaina plāksnītes ar ielas nosaukumu, tajās izmainīja tikai dažus burtus un iela pārtapa par Peldu ielu (). 19. gadsimtā ielu pārdēvēja par Lielo Peldu ielu.

1960. gados ielu saīsināja pēc Rīgas Valsts 3. ģimnāzijas uzcelšanas. 1987. gadā krustojumā ar Kungu ielu uzcēla apvienības "Lauku celtnieks" ēku (arhitekts Juris Skalbergs), kuras fasādē ir tēlnieka Zigurda Galūna ciļņi “Rīgas amatnieku cunftes” (1984-1987).

Ielu savienojumi 
Peldu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Kungu iela (T veida krustojums)
 Ūdensvada iela (T veida krustojums)
 11. novembra krastmala (T veida krustojums)

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Beļģijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Beļģijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Beļģija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1900. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1924. gada.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Beļģija olimpiskajās spēlēs
 Beļģijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  
 BOIC - Belgian Olympic and Interfederal Committee official website

karognesēji
Frīda Kārlsone

Frīda Elisabete Kārlsone (; dzimusi ) ir zviedru distanču slēpotāja.

Guvusi panākumus pasaules junioru čempionātos. 2018. gadā Gomsā kļuva par pasaules junioru čempioni skiatlonā un ieguva divas bronzas medaļas: stafetē un sprintā. 2019. gadā Lahti izcīnīja divas zelta medaļas individuālajās distancēs un bronzu stafetē. 

Pasaules kausā debitēja 2019. gada februārī. 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē Zviedrijas komandas sastāvā kopā ar Ebu Andešoni, Šarloti Kallu un Stīnu Nilsoni izcīnīja zelta medaļu stafetē, bet individuāli ieguva sudraba godalgu 10 km distancē klasiskajā stilā un bronzu 30 km brīvajā stilā.

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Zviedrijas distanču slēpotāji
Zviedrijas vieglatlētes
Zviedrijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Zviedrijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
Vesternorlandes lēnē dzimušie
Vidējo distanču skrējēji
Eba Andešone

Eba Kristīna Andešone (; dzimusi ) ir zviedru distanču slēpotāja.

Pasaules kausā debitēja 2015. gada februārī Estešundā. 19 gadu vecumā piedalījās savā pirmajā pasaules čempionātā — 2017. gadā Lahti. Zviedrijas komandas sastāvā izcīnīja sudraba medaļu, individuāli labāko rezultātu sasniedza 30 km distancē ar kopēju sartu, iegūstot 17. vietu. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā izcīnīja sudraba medaļu stafetē, bet individuāli labākais rezultāts bija 4. vieta 15 km skiatlonā. 

2018. gada novembrī pirmo reizi izcīnīja vietu uz goda pjedestāla PK posmā, iegūstot 3. vietu 10 km distancē klasiskajā stilā. 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē kopā ar Frīdu Kārsoni, Šarloti Kallu un Stīnu Nilsoni izcīnīja zelta medaļu stafetē.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Jēvleborjas lēnē dzimušie
Zviedrijas distanču slēpotāji
Zviedrijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Zviedrijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Zviedrijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
Vidējo distanču skrējēji
Andešone

Andešone (, no personvārda Andešs (Anders); vīriešu dzimtē Andešons) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Eba Andešone Ebba Kristina Andersson; 1997) — zviedru distanču slēpotāja;
 Lota Andešone (Lotta Andersson; 1980) — zviedru cīkstone.

Zviedru uzvārdi
Oktobra debesis

Oktobra debesis" () ir 1999. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir Džo Džonstons. Galvenās lomas atveido Džeiks Jillenhols, Kriss Kūpers, Kriss Ouens un Lora Derna. Filmas pasaules pirmizrāde notika .

Filma ir patiess stāsts par ogļrača dēlu Homēru H. Hikmenu jaunāko. Homēru iedvesmoja Sputnik 1 palaišana kosmosā, kā rezultātā viņš, pretēji sava tēva vēlmēm, sāka interesēties par raķetēm un laika gaitā kļuva par NASA inženieri.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
Everests (filma)

"Everests" () ir 2015. gada biogrāfiska piedzīvojumu filma, kas balstīta uz Beka Vetersa memuāriem "Left for Dead: My Journey Home from Everest". Filmas režisors un viens no producentiem ir Baltazars Kormakurs. Galvenās lomas atveido Džeisons Klārks, Džošs Brolins, Džons Hokss, Robina Raita, Emīlija Votsone, Kīra Naitlija, Sems Vortingtons un Džeiks Jillenhols. Filmas pasaules pirmizrāde notika  CineEurope festivālā.

Sižeta pamatā ir patiesi notikumi 1996. gadā, kad sniegputenis uz Everesta laupīja vairāku cilvēku dzīvības. Šajā filmā uzmanība tiek pievērsta divām ekspedīcijas grupām, kuras vadīja Robs Hols un Skots Fišers, un to izdzīvošanas mēģinājumiem pēc sniegputeņa.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Biogrāfiskas filmas
Piedzīvojumu filmas
ASV katastrofu filmas
Katastrofu filmas
Nakts dzīvnieki

"Nakts dzīvnieki" () ir 2016. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Ostina Raita romānu "Tony and Susan". Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Toms Fords. Galvenās lomas atveido Džeiks Jillenhols, Eimija Adamsa, Maikls Šenons, Ārons Teilors-Džonsons, Aila Fišere, Lora Linnija, Armijs Hammers, Andrea Rīzboro un Maikls Šīns. Filmas pasaules pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Mākslas galerijas īpašniece Sjūzana sāk lasīt sava bijušā vīra Edvarda jauno romānu un sāk saskatīt līdzības grāmatā un abu attiecībās laulības laikā.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Zuarguss Zarmass

Zuarguss Zarmass (dzimis Viesturs Ermansons , no 1992. līdz 2018. gadam Viesturs Dūle) ir izglītības centra "Cilvēkam" vadītājs, emocionālā intelekta un konferenču lektors un mācību metožu inovators mācību procesiem izglītības sistēmā un organizācijās. 

Bijis uzņēmuma «Mēmais šovs» īpašnieks un radošais direktors mediju, mārketinga industrijā ar 60 darbiniekiem, kā arī latviešu televīzijas raidījumu vadītājs, producents, kinorežisors, futbolists un mūziķis. Izdevis divus mūzikas albumus ar pseidonīmu Livingstons.

Biogrāfija 
Dzimis  aktrises Ausmas Dūles ģimenē. Uzaudzis Valmierā, kur spēlēja futbola klubā «Gauja». 1991. gadā pabeidza Valmieras Viestura vidusskolu, vēlāk studēja Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes Žurnālistikas nodaļā. 1990. gados un 2000. gadu sākumā viņš bija pussargs futbola klubā «Auda».

1990. gadu sākumā viņš sāka uzstāties televīzijas kanālā NTV-5 ar vārdu Viesturs Ermansons, ir darbojies arī Picca TV. Vēlāk viņš nomainīja uzvārdu uz Dūle un izveidoja producentu grupu «Mēmais šovs», kura veidoja humora raidījumus. Grupa 2000. gadu sākumā veidoja Latvijas Neatkarīgās televīzijas (LNT) raidījumus «Savādi gan» un «Ak, kungs!», kur Dūle pildīja arī raidījumu vadītāja pienākumus. Kopā ar citiem «Mēmā šova» dalībniekiem 2004. gadā Dūle izveidoja filmu «Es mīlu jūsu meitu!». Viņš bija režisors, producents un scenārija autors.

2008. gadā pievērsās mūzikai, ar pseidonīmu Livingstons izdodot albumu «Kur vien ej, tu satiec sevi». 2011. gadā tika izdots albums «9 šūpuļdziesmas dienai». Viņš mūzikā ir lietojis arī pseidonīmu Zuarrgss. 

2009. gadā kopā ar kādreizējiem partneriem Baibu Sipenieci-Gavari, Aldi Kalniņu un Viesturu Krauzi sāka veidot humora raidījumu «TAS notiek Latvijā», to publicējot YouTube un Dūles izveidotajā interneta televīzijā tetv.lv. 2010. gadā Dūle izveidoja Latvijas Intelektuālās attīstības fondu, ar nolūku popularizēt emocionālā intelekta prasmes. 2011. gadā viņš vadīja LNT diskusiju ciklu «Intelektuālā apokalipse. Būt vai nebūt». 2014. gadā viņš kopā ar Sipenieci-Gavari, Krauzi, Jāni Skuteli un Nadeždu Kokinu veidoja TV3 humora raidījumu «Valstī viss ir kārtībā».

2012. gada augustā Dūle, mūziķis Gustavo un reklāmists Aivars Čivzelis paziņoja, ka mainīs savus vārdus. Dūles jaunizvēlētais vārds bija Zuarguss Klororus-Zarmass, un tas tika izveidots pēc numeroloģijas principiem. Sākotnēji Tieslietu ministrijas Dzimtsarakstu departaments neatļāva viņam mainīt vārdu, taču 2018. gada septembrī pēc Administratīvās apgabaltiesas lēmuma Viesturs Dūle oficiāli mainīja vārdu uz Zuarguss Zarmass.

Atsauces 

1973. gadā dzimušie
Latvijas kinorežisori
Latvijas mūziķi
Latvijas uzņēmēji
Valmieras Viestura vidusskolas absolventi
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas futbolisti
Akropolis Group

Akropolis Group ir Lietuvas pārvaldītājsabiedrības Vilniaus prekyba meitas uzņēmums, kas nodarbojas ar nekustamo īpašumu — tirdzniecības un izklaides centru, biroju ēku — attīstīšanu, apsaimniekošanu un nomu Lietuvā un Latvijā. Tas ir dibināts 2002. gadā. Akropolis Group pārvaldībā ir 6 iepirkšanās un izklaides centri: četri Lietuvā (Viļņā, Kauņā, Klaipēdā un Šauļos) un divi Latvijā (Rīgā). IIC "Akropolis" Kauņā tika pārdots 2008. gadā.

Vēsture 

2002. gada 26. aprīlī Viļņā tika atklāts pirmais iepirkšanās un izklaides centrs "Akropolis", kurš 2004. gadā tika paplašināts un kļuva par lielāko šāda veida objektu Baltijas valstīs, kura platība pēc rekonstrukcijas sasniedza gandrīz 110 000 m². 2005. gadā atvēra IIC "Akropolis" Klaipēdā ar kopējo platību 76 000 m². 2007. gadā atvēra IIC "Akropolis" Kauņā ar kopējo platību 81 000 m², kuru 2008. gadā iegādājās Vācijas investīciju fonds. 2009. gadā atvēra IIC "Akropolis" Šauļos ar kopējo platību 49 519 m² .

2016. gadā Lietuvas pārvaldītājsabiedrība UAB Vilniaus Prekyba iegādājās uzņēmumu UAB Akropolis Group, kas Lietuvā pārvaldīja tirdzniecības centrus "Akropolis" un citus nekustamos īpašumus.

2017. gada maijā tika uzsākti daudzfunkcionālā iepirkšanās un izklaides centra "Akropole" (tagad "AKROPOLE Rīga") būvniecības darbi, kas tika atklāts 2019. gada aprīlī Rīgā, Maskavas ielā 257. Ēkas platība ir 98 000 kvadrātmetri, bet teritorijas kopējā platība —16 hektāri. Tas izveidots teritorijā, kur kādreiz atradās Kuzņecova porcelāna fabrika. Kopējās investīcijas projekta realizācijā, ieskaitot transporta infrastruktūras izveidi un apkārtnes uzlabošanu, sasniedz nepilnus 180 miljonus eiro.

2021. gadā Akropolis Group nopirka tirdzniecības centru "Alfa", kas atrodas Rīgā, Brīvības gatvē 372, kura kopējā platība ir 154 000 m². 2022. gada 3. februārī Akropolis Group paziņoja, ka TC "Alfa" Brīvības gatvē tiks mainīts nosaukums uz "AKROPOLE Alfa", savukārt IIC "Akropole" Maskavas ielā uz "AKROPOLE Rīga".

Tirdzniecības centri 
Akropolis Group pārvaldībā ir vairāki tirdzniecības centri Lietuvā un Latvijā:

 2002 — IIC "AKROPOLIS Vilnius" (Lietuvā, Viļņā);
 2005 — IIC "AKROPOLIS Klaipėda" (Lietuvā, Klaipēdā);
 2007 — IIC "AKROPOLIS Kaunas" (Lietuvā, Kauņā);
 2009 — IIC "AKROPOLIS Šiauliai" (Lietuvā, Šauļos);
 2019 — IIC "AKROPOLE Rīga" (Latvijā, Rīgā);
 2021 — IIC "AKROPOLE Alfa" (Latvijā, Rīgā);
 Plānots atklāt 2023. gadā — IIC "AKROPOLIS Vingis" (Lietuvā, Viļņā).

Galerija

Atsauces 

Lietuvas uzņēmumi
Okja

Okja ir 2017. gada asa sižeta piedzīvojumu filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Pons Čunho. Galvenās lomas atveido Tilda Svintone, Pols Deino, Lilija Kolinsa, Stīvens Juns un Šērlija Hendersone. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Jauna meitene Mija ir gatava riskēt ar visu, lai nepieļautu, ka varens, starptautisks uzņēmums nolaupa viņas labāko draugu — fantastisku būtni, ko sauc par Okju.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Piedzīvojumu filmas
Lil Pump

Gazijs Garsija (dzimis 2000. gada 17. augustā), profesionāli pazīstams kā Lil Pump, ir amerikāņu reperis. Viņš ir viens no ievērojamākajiem SoundCloud repa skatuves dalībniekiem un ir pazīstams ar savu minimālisma mūziku un hiperaktīvo sabiedrisko personību, kur viņš bieži tiek attēlots, lietojot narkotikas, piemēram, marihuānu, Xanax – darbības, kas ir izraisījušas strīdus.

Lil Pump kļuva populārs 2017. gadā ar singlu "Gucci Gang", kas Billboard Hot 100 topa 3. vietā ieņēma augstāko vietu un Amerikas Ierakstu industrijas asociācija (RIAA) to sertificēja piecas reizes ar platīnu. Singls tika iekļauts viņa debijas albumā Lil Pump (2017), kas sasniedza 3. vietu ASV Billboard 200. Kopš tā laika viņš ir izdevis singlus "I Love It" (ar Kanje Vestu), "ESSKEETIT", "Drug Addicts". , "Butterfly Doors", "Racks on Racks", "Be Like Me" (ar Lil Wayne) un "Welcome To The Party" no Deadpool 2 skaņu celiņa. Viņa otrais studijas albums Harverd Dropout (2019) sasniedza 7. vietu ASV Billboard 200.

Diskogrāfija

Studijas albumi 
 Lil Pump (2017)
 Harverd Dropout (2019)

2000. gadā dzimušie
Floridā dzimušie
Amerikāņu mūziķi
Amerikāņu reperi
"SoundCloud" reperi
Inese Caune

Inese Caune (1976) ir latviešu teātra un kino aktrise.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1976. gada 8. augustā Cēsīs. Mācījās Cēsu 1. vidusskolā, kuru pabeidza 1994. gadā, tad studēja Liepājas Pedagoģijas akadēmijas Aktiermākslas nodaļā (Liepājas teātra 5. studija), pēc tam kopš 1999. gada ir Liepājas teātra aktrise. Atveidojusi galveno lomu filmā “Baiga vasara”, 1999. Liepājnieku atzīta aktrise, īpaši izrādē "Kaupēn, mans mīļais."

Atsauces 

1976. gadā dzimušie
Cēsīs dzimušie
Latvijas kinoaktieri
Latviešu kinoaktieri
Liepājas teātra aktieri
Vatikāna muzeji

Vatikāna muzeji (, ) ir 1506. gadā dibināts mākslas muzeju komplekss, kas atrodas Vatikāna teritorijā. Muzejos izstādīti mākslas darbi no Romas pāvestu gadsimtiem veidotās kolekcijas. Šeit atrodas vairāki no vispazīstamākajiem antīkās tēlniecības un renesanses laika darbiem. Muzeju kolekcijā ir apmēram 70 000 darbu, no kuriem 20 000 ir publiski izstādīti. Kolekcija izstādīta 54 galerijās jeb zālēs. Muzeju kompleksā ietlpst arī Mikelandželo veidotā Siksta kapela un Rafaēla veidotās Rafaēla stancas.

2017. gadā muzejus apmeklēja apmēram 6,5 miljoni cilvēku un tas bija 4. apmeklētākais muzejs pasaulē.

Ārējās saites 
 
  , , , , 

Mākslas muzeji un galerijas Vatikānā
Antas

Antas (latīņu daudzskaitlis: antae, iespējams, no ante — 'priekšā') — arhitektūrā tempļu garenisko sienu izvirzījumi, kas norobežo ieejas abas puses, vienlaicīgi pilda antablementa balsta funkciju. Visbiežāk sastopamas sengrieķu tempļu pronausos. No šejienes nāk tempļu tipa nosaukums "templis uz antām". Ja starp antām ir kolonnas, piemēram, fasādes portikos, tad tās sauc par kolonnām antās.

Atšķirībā no balstošajām kolonnām vai stabiem, antas tika iebūvētas tieši tempļu sienās. To izcelsme nāk no vertikāli nostādītiem baļķiem senajās primitīva veida grieķu pilīs un tempļos, piemēram, Tirintas pilī vai Hēras templī Olimpijā. Tās tika izmantotas kā nesošās konstrukcijas jumta balstīšanai (jumta baļķi) priekš to, lai lielākais svars nebalstītos uz sienām, kas bija celtas no neapdedzinātiem ķieģeļiem vai arī ķieģeļu mūrējuma uz māla javas. Vēlāk, kad sienu veidojošie materiāli kļuva diezgan izturīgi, lai balstītu ēku nesošās konstrukcijas, antas kļuva par dekoratīviem elementiem.

Arhitektūras elementi
Bosnijas un Hercegovinas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Bosnijas un Hercegovinas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Bosnija un Hercegovina vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1992. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Bosnija un Hercegovina olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Rubens Neviss

Rubens Neviss (, dzimis ) ir portugāļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Neviss pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Vulverhemptonas "Wanderers" un Portugāles futbola izlasi.

Savu karjeru sāka Portugāles Premjerlīgas kluba FC Porto. 2015. gadā pievienojās Vulverhemptonas "Wanderers".

Sasniegumi 
Wolverhampton Wanderers

 Anglijas čempionāts: 2017–18

Portugāle

 UEFA Nāciju līga: 2018–19

Atsuaces

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Portugāles futbolistiem
1997. gadā dzimušie
Portugāles izlases futbolisti
Portugāles futbolisti
FC Porto spēlētāji
Wolverhampton Wanderers F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Graudu iela (Rīga)

Graudu iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna un Atgāzenes apkaimēs. Tā sākas krustojumā ar Ķekavas, Ziepju ielu un Stērstu ielu, un beidzas krustojumā ar Dzelzceļa ielu un Cēres ielu pie Dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava. Kopējais ielas garums ir 2421 metrs un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Graudu ielā pārsvarā ir dažāda veida dzīvojamā apbūve. Ievērojamākās sabiedriskās celtnes: Biznesa augstskola "Turība" (Graudu ielā 68), Pārdaugavas Mūzikas un mākslas skola (Graudu ielā 59A), Ēbelmuižas pamatskola (Graudu ielā 21), dzelzceļa stacija "Turība" (Graudu ielā 76).

Graudu iela izveidota ap 1887. gadu ar tagadējo nosaukumu (Зерновая улица). 1938. gadā tai pievienota Birģeļmuižas iela.

Ielu savienojumi 
Graudu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Ķekavas iela
 Ziepju iela
 Stērstu iela (ielas turpinājums)
 Putnu iela
 Kartupeļu iela
 Kāļu iela (T veida krustojums)
 Mālu iela
 Saulkalnes iela
 Tērvetes iela (T veida krustojums)
 Pīpeņu iela (T veida krustojums)
 Misas iela (T veida krustojums)
 Līvciema iela
 Zaļenieku iela
 Valdeķu iela
 Spulgas iela (T veida krustojums)
 Basu iela
 Blīdenes iela
 Vienības gatve
 Dīķa iela
 Dzelzceļa iela
 Cēres iela (ielas turpinājums)

Sabiedriskais transports 
Pa Graudu ielu kursē 19. maršruta trolejbusi, kā arī 56. un 60. maršruta autobusi.

Skatīt arī 
 Ziepniekkalns

Atsauces 

Ielas Ziepniekkalnā
Ielas Atgāzenē
Zemgales priekšpilsēta
Pavlo Čubinskis

Pavlo Čubinskis (, dzimis , miris ) bija ukraiņu etnogrāfs un dzejnieks.

Mācījies Kijevas 2. ģimnāzijā, vēlāk Sanktpēterburgas Valsts universitātes Juridiskajā fakultātē. 1862. gada rudenī sarakstīja dzejoli Ще не вмерла Україна, kas 1917. gadā neilgu laiku kļuva par Ukrainas himnu. Pēc PSRS sabrukuma Ukrainas himna tika atjaunota.

Atsauces

Ārējās saites 

Ukrainas dzejnieki
Ukrainas zinātnieki
Belvederes Apolons

Belvederes Apolons ir sengrieķu Maķedonijas Aleksandra galma tēlnieka Leohara ap 350. – 325. gadu p.m.ē. radītās bronzas skulptūras romiešu marmora kopija, kas atrodas Vatikāna muzeju kolekcijā. Kopija tika atrasta 15. gadsimta beigās Nērona villā Romas pievārtē. 1506. gadā pāvests Jūlijs II to izstādīja Vatikāna Belvederes dārzā, no kā skulptūras nosaukums. Skulptūra tika atrasta bez abām rokām, tās pievienoja Mikelandželo skolnieks Džovanni Montorsoli. Skulptūra attēlo Apollonu, kurš ar loku izšāvis bultu.

Ārējās saites 

Skulptūras
Vatikāna muzeji
Saulkalnes iela (Rīga)

Saulkalnes iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Valdeķu ielu un beidzas krustojumā ar Graudu ielu.

Ielu savienojumi 
Saulkalnes iela ir savienota ar šādām ielām:
 Valdeķu iela (T veida krustojums)
 Kartupeļu iela
 Rāceņu iela (T veida krustojums)
 Graudu iela 
 Mālu iela (ielas turpinājums)

Sabiedriskais transports 
Pa visu Saulkalnes ielu kursē 19. un 4. maršruta trolejbusi.

Atsauces 

Ielas Ziepniekkalnā
Zemgales priekšpilsēta
Denīze Hermane

Denīze Hermane (; dzimusi ) ir vācu biatloniste un distanču slēpotāja.

Pasaules kausā distanču slēpošanā debitējusi . Lielākos panākumus guvusi sprintā, sešas reizes izcīnot vietas uz goda pjedestāla pasaules kausa posmos. 2013.—2014. gada sezonā ieguva otro vietu sprinta disciplīnas kopvērtējumā. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos izcīnīja bronzas medaļu stafetē.

2016. gadā pievērsusies biatlonam. Pasaules kausā biatlonā debitēja  Pokļukā. 2017. gada decembrī Estešundā sprintā izcīnīja savu pirmo uzvaru pasaules kausa posmos. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā startēja jau kā biatloniste. Labāko rezultātu sasniedza iedzīšanā, izcīnot 6. vietu. 2019. gada Pasaules čempionātā biatlonā ieguva zeltu iedzīšanā, sudraba medaļu jauktajā stafetē un bronzu distancē ar kopēju startu. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja divas sudraba medaļas — iedzīšanā un stafetē.

 Pekinā kļuva par olimpisko čempioni 15 km individuālajā distancē un ieguva bronzas medaļu sieviešu stafetē.

Karjeras rezultāti biatlonā

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Saksijā dzimušie
Vācijas biatlonisti
Vācijas distanču slēpotāji
Vācijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
Vācijas olimpiskie zelta medaļnieki
Vācijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Atēnu skola

Atēnu skola () ir Rafaēla radīta freska Rafaēla stancu Parakstu zālē (Stanza della Segnatura), radīta no 1509. līdz 1511. gadam. Parakstu zāle ir pirmā telpa, ko Rafaēls dekorēja pāvesta Jūlija II uzdevumā. Freskā lielākotes attēloti antīkie filozofi — Aristotelis, Diogens, Epikūrs, Hērakleits, Pitagors, Platons, Sokrats un citi. Dažiem no filozofiem piešķirti Rafaēla laikabiedru vaibsti, piemēram, Hērakleitam — Mikelandželo, Platonam — Leonardo da Vinči, bet Hipātijai — Fornarīnas.

Ārējās saites 

Freskas
Vatikāna muzeji
Vetle Šostads Kristiansens

Vetle Šostads Kristiansens (; dzimis ) ir norvēģu biatlonists.

Karjera 
Kristiansens ar panākumiem ir startējis jauniešu un junioru sacensībās. 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem Kontiolahti ieguva zelta medaļu stafetē un sudrabu iedzīšanā. Kopā pasaules čempionātos izcīnījis 3 medaļas junioru līmemī un 6 jauniešu līmenī.

Pasaules kausā debitēja  Estešundā ar 27. vietu sprintā. 2013. gadā uzvarējis sprintā Eiropas atklātajā čempionātā biatlonā. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla PK posmos individuāli izcīnīja 2018.—2019. gada sezonā Hohfilcenē, iegūstot 3. vietu iedzīšanas sacensībās. Pirmo uzvaru PK posmos izcīnīja  sprintā Soldžerholovas trasē pie Soltleiksitijas. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā Norvēģijas komandas sastāvā kopā ar Marti Olsbu-Reiselanni, Tīrilu Ekhofu un Juhannesu Tīngnēsu Bē uzvarēja jauktajā stafetē, veicot pēdējo posmu. Tajā pašā gadā kļuva par pasaules čempionu arī stafetē vīriešiem. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā stafetē ieguva sudraba medaļu, bet 2021. gadā Pokļukā vēlreiz kļuva par pasaules čempionu stafetē.

 Pekinā izcīnīja zelta medaļu vīriešu stafetē un bronzu distancē ar kopēju startu.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Norvēģijā dzimušie
Norvēģijas biatlonisti
Norvēģijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Norvēģijas olimpiskie zelta medaļnieki
Norvēģijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā