Malta (Maltas pagasts)

Malta (līdz 1936.gadam Borovaja) ir ciems Latvijas austrumu daļā, Latgalē. Rēzeknes novada Maltas pagasta centrs, atrodas 21 km attālumā no Rēzeknes.

Ciemā izvietotas pašvaldības iestādes: Maltas vidusskola, Maltas mūzikas skola, Maltas pirmsskolas izglītības iestāde "Dzīpariņš", Kultūras nams, Maltas pagasta bibliotēka, Bērnu un jauniešu centrs, Vēstures muzejs, Maltas pašvaldības SIA Dzīvokļu komunālās saimniecības uzņēmums, Veselības un sociālās aprūpes centrs. 

Maltā atrodas Rēzeknes novada pašvaldības pakļautībā esošā Maltas speciālā internātpamatskola.

Vēsture

Nosaukuma izcelsme 
Nosaukuma 'Malta' izcelsme nav skaidri dokumentēta - iespējams, tā saistāma ar darbības vārdu 'malt'.

Pirmsākumi 
Maltas pirmsākumi saistās ar Rozentovas muižu, ziņas par kuru atrodamas XVI gadsimtā. Pēc dažu īpašnieku maiņas 1784. gada ģenerālmērīšanas laikā muižā bija 23 ciemi, 76 sētas. Zemnieki kungam apstrādāja 200 desetīnas zemes, vīrieši nodarbojās arī ar dravniecību, bet sievietes ar aušanu.

Pēdējie muižas īpašnieki, Bogomoleca ģimene, nodibināja tur linu pārstrādes fabriku un pienotavu, kas aizsākās ar muižnieka Filipa Mihaila Bogomoļeca 1897.gada 17.oktobra lūgumu Vitebskas guberņas valdei par piena sildīšanas un piena izstādājumu ražotnes ar diviem tvaika katliem ierīkošanu. Pienotava ieguva patentētu nosaukumu "Rozentovo" un ražoja piena produktus, tai skaitā dažādu šķirņu sierus. Firma saņēma balvas par kvalitāti Londonā, Sankt-Pēterburgā, Varšavā, Dvinskā.

Dzelzceļš un ciema attīstība 
1836. gadā caur tagadējās Maltas teritoriju tika izbūvēts Pēterburgas — Varšavas lielceļš, bet vēlāk — 1861.gadā — atklāta Pēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnija ar dzelzceļa staciju Antonopole. Virzoties no netālās Rozentovas muižas uz jaunuzbūvetās dzelzceļa stacijas pusi, veidojās jauna apdzīvota vieta — Borovaja, kura, pateicoties izdevīgajam novietojumam četru ceļu krustojumā un dzelzceļa malā, drīz kļuva par galveno apkārtnes tirdzniecības vietu.

1873.g. pagasta namā tika nodibināta Rozentovas pirmā tautskola.

No Borovajas uz Maltu 
1933. gadā Borovajai tika piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema) statuss.1937. gadā Borovajas ciems tika pārdēvēts par Maltu (līdz tam par Maltu dēvēja tagadējo Silmalu); apdzīvotajā vietā bija 139 mājas ar 715 iedzīvotājiem un vairāki desmiti tirgotavu, kuras galvenokārt piederēja ebrejiem. Tolaik Malta bija lielākais ciems Rēzeknes apriņķī.

Kara noziegumi 
1941.g. jūlijā Maltā izveidojās pašaizsardzības grupa aizsarga Haralda Puntuļa vadībā. 

Saskaņā ar vietējo iedzīvotāju liecībām, jau jūlija sākumā Puntulis un viņa zonderkomanda nogalināja Baldas mežā visus Silmalas ciemata ebrejus. Uzreiz pēc tam slepkavas iebruka Riebiņos, kur Puntulis deva norādījumus saviem padotajiem: visus ebrejus ir jānošauj. Pēc nošaušanas notika svinīgas vakariņas par godu veiksmīgajai akcijai — par to stāstīja traģēdijas dalibnieks Jāzeps Basankovičs.

Pēc tam Puntulis ar palīgu Drozdovski organizēja masu slepkavības Maltā. Pēc sākotnējā rīkojuma nošaušanas sarakstā netika iekļauti turīgie ebreji, lai vispirms varētu atņemt viņiem mantu, rotaslietas un citas vērtības, un tikai pēc tam nogalinātu.

Maltas policisti piedalījas masu šaušanā Ančupānu kalnos, kur tika nogalināti vairāki tūkstoši cilvēku, tajā skaitā visi Audriņu sādžas iedzīvotāji.

Padomju okupācijas gados 
Maltas izaugsmē nozīmīgi bija  20.gadsimta 50.—60. gadi, īpaši laiks no 1950. līdz 1959. gadam, kad Malta bija rajona centrs. Šajā laikā notika intensīva celtniecība — tika atjaunots kultūras nams (celts 1939.gadā kā Aizsargu nams), uzcelta pienotava, rūpniecības kombināts, slimnīca un skola. Līdz 1976. gadam ciemā tika uzceltas 332 individuālās mājās.

Kultūras pieminekļi 

Ciema teritorijā ir viens valsts nozīmes un četri vietējās nozīmes arhitektūras pieminekļi.

Valsts nozīmes piemineklis 
Rozentovas (Maltas) Svētā Krusta Pagodināšanas Romas katoļu baznīca ir koka celtne ar vienu torni. Dievnamu cēlis muižnieks Antonijs Juzefs fon Felkerzams laikā no 1780. līdz 1782.gadam. Drīz baznīca izrādījās par mazu lielajai draudzei, kas kā atsevišķa tika nodalīta 1801.gadā. 1842. gadā baznīca pagarināta pirmoreiz, bet 1906. gadā, ar Rozentovas muižas īpašnieku Bogomelecu atbalstu, tā pagarināta vēlreiz. Baznīcā ir saglabājušies savdabīgi feretroni (pārvietojami altārīši).

Vietējās nozīmes pieminekļi 
Rozentovas (Maltas) katoļu baznīcas Zvanu tornis

Maltas (Borovkas) vecticībnieku kopienas lūgšanu nams. Dievnama celtniecība sākta 1931.gadā, to cēlis būvuzņēmējs A.Gruncevičs.

Maltas (Rozentovas) Visusvēto pareizticīgo baznīca. Tā celta 1928.gadā kā neliela koka guļbūve pie pareizticīgo kapsētas.

Maltas zirgu pasta stacija, Celta 19.gadsimta vidū, ir senākā Maltas ēka, kura saglabājusies līdz mūsu dienām.

Atsauces

Ārējās saites 
 Maltas pagasta oficiālā mājaslapa 
 Rēzeknes novada informatīvais portāls

 
Latvijas pagastu centri
Latvijas pilsētciemati