joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pētersons

Pētersons ( — 'Pētera dēls', no personvārda Pēters (Peter); sieviešu dzimtē Pētersone) ir vācu cilmes uzvārds, kam citās ģermāņu valodās sastopami līdzīgi uzvārdi ar tādu pašu cilmi — Pītersons (), Pētersens (), Petešons () un Petešens (). Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aigars Pētersons (1959) — latviešu ārsts, pasniedzējs un politiķis;
 Aleksandrs Pētersons (politiķis) (1926—2006) — latviešu pedagogs un politiķis;
 Aleksandrs Pētersons (handbolists) (1980) — latviešu izcelsmes Islandes handbolists;
 Andrejs Pētersons (1933—1973) — latviešu šahists;
 Armands Pētersons (1990) — latviešu futbolists;
 Arnis Pētersons (1994) — latviešu riteņbraucējs;
 Arvīds Pētersons (1913—1985) — latviešu bendija un hokeja spēlētājs;
 Augustīns Pētersons (1873—1955) — pirmais Latvijas pareizticīgo baznīcas Rīgas un visas Latvijas metropolīts;
 Ēriks Pētersons (1909—1987) — latviešu futbolists un hokejists;
 Ingus Pētersons (1959) — latviešu dziedātājs;
 Ivars Pētersons (1968) — latviešu dziedātājs, ģitārists un dziesmu autors;
 Jūlijs Pētersons (1880—1945) — latviešu rakstnieks;
 Kārlis Pētersons (1828—1881) — latviešu matemātiķis;
 Kārlis Pētersons (1836—1908) — latviešu gleznotājs;
 Kārlis Pētersons (1852—1919) — latviešu uzņēmējs un izgudrotājs;
 Kārlis Pētersons (1877—1926) — latviešu revolucionārs;
 Kārlis Pētersons (1900—nezināms) — latviešu cīkstonis;
 Konrāds Pētersons (1888—1981) — latviešu inženieris, 1905. gada revolūcijas dalībnieks;
 Mārtiņš Pētersons (1975) — latviešu mūziķis;
 Pēteris Pētersons (1923—1998) — latviešu teātra režisors un dramaturgs;
 Roberts Pētersons (1995) — latviešu mūziķis;
 Tālivaldis Pētersons (1923) — latviešu basketbolists, treneris un funkcionārs.

Skatīt arī 
 Pētersone
 Petersons
 Pītersons
 Pētersens
 Petešons
 Petešens

Vācu uzvārdi
All Eyez On Me

All Eyez On Me ir ceturtais albums un pirmais dubultalbums no 1990. gadu repa ikonas Tupaka Šakura, kurš tika izdots . Šis albums ir viens no ietekmīgākajiem Hiphopa ierakstiem vēsturē. . Tas tiek uzskatīt par vienu no pēdējiem saniegumiem 1990. gadu Hiphopā. . Pēc RIAA (Recording Industry Association of America) datiem līdz  tika pārdoti vairāk kā 9 miljoni albumu kopiju. Lielākā daļa viesmākslinieki albumā bija Šakura regulārie izpildītāji no Thug Life un Outlawz kā arī Snoop Dogg. Lielāko daļu no albuma dziesmām ir producējuši Johnny J un Dazs Dillingers, ar palīdzību no Dr. Dre dziesmām - California Love un Can't C Me. Albums iekļuva Billboard 200 un Top R&B/Hip Hop Album topu pirmajās vietās, kā arī Zviedrijas albumu topa 5. vietā. No albuma tika izdoti seši singli - California Love, How Do U Want It, I Ain't Mad at Cha, 2 of Americaz Most Wanted, Life Goes On un All Bout U. Žurnāls XXL piešķīra albumam vērtējumu pieci no pieci.

Dziesmu saraksts

1. grāmata

2. grāmata

Albuma topu pozīcijas

Singlu topu pozīcijas

Skatīt arī 
 Tupaka Šakura diskogrāfija

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 All Music Guide apskats 
 Enterteinment weekly apskats  
 Rolling Stones apskats  

1996. gada albumi
Tupaka Šakura albumi
Ešlija Tisdeila

Ešlija Mišela Tisdeila (; dzimusi  Dīlā, ASV) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja. Savas aktrises karjeras sākumā Tisdeilai bija dažas mazas lomas populāros seriālos.

Viņa ieguva lielu popularitāti, piedaloties "Vidusskolas mūzikla" filmās, kur viņa attēloja bagātnieci Šarpeju. Solokarjeru uzsākusi 2006. gadā.

Ārējās saites 

 

1985. gadā dzimušie
Amerikāņu dziedātāji
Amerikāņu kinoaktrises
Ebreji
Ebreju kinoaktieri
Liepājas Universitāte

Liepājas Universitāte ir jaunākā Latvijas universitāte, kas ieguvusi šādu statusu 2008. gada 12. jūnijā, kad Saeima pieņēma likumu "Par Liepājas Universitātes Satversmi". Tā ir arī vienīgā universitāte Kurzemē. Augstskolas iepriekšējais nosaukums bija Liepājas Pedagoģijas akadēmija, bet no izveidošanas 1954. gadā līdz 1993. gadam tā saucās Liepājas Pedagoģiskais institūts.

Kopumā augstskolā šobrīd tiek piedāvātas 47 studiju programmas. Augstskolā ir 101 vēlēti akadēmiskā personāla locekļi, no tiem 53 ir ar doktora grādu.

Vēsture 
Liepājas Universitāte ir izveidota 1954. gadā uz Skolotāju institūta bāzes kā Liepājas Pedagoģiskais institūts. Līdz 1990. gadu sākumam augstskola sagatavoja galvenokārt sākumskolas skolotāju, bērnudārzu pedagogus, matemātikas skolotājus un latviešu valodas un literatūras skolotājus visai Latvijai.

1990. gadā Liepājas Pedagoģiskais institūts uzsāka pāreju no viena profila augstskolas uz reģionālu vairākprofilu augstskolu un paralēli skolotāju izglītošanas studiju programmām tika izveidots plašs nepedagoģisko studiju programmu spektrs.

Līdz 2015. gadam Liepājas Universitātes rektors bija Jānis Rimšāns, 2016. gadā par rektori kļuva Dace Markus.

Liepājas Universitātes attīstības posmi 
 Liepājas Pedagoģiskais institūts (LPI;  — )
 Liepājas Valsts pedagoģiskais institūts (Liepājas VPI;  — )
 Viļa Lāča Liepājas Valsts pedagoģiskais institūts ( — 1990. gada februāris)
 Liepājas Pedagoģiskais institūts (LPI; 1990. gada februāris — )
 Liepājas Pedagoģiskā augstskola (LPA;  — )
 Liepājas Pedagoģijas akadēmija (LPA;  — )
 Liepājas Universitāte (LiepU; kopš )

Struktūrvienības 
Studiju darbu LiepU organizē četras fakultātes un viena nodaļa:
 Dabas un inženierzinātņu fakultāte
 Humanitāro un mākslas zinātņu fakultāte
 Pedagoģijas un sociālā darba fakultāte
 Vadības un sociālo zinātņu fakultāte
 Mūžizglītības nodaļa

Apvienošana 
2021. gada septembrī Ministru Kabinets pieņēma lēmumu, ka Liepājas Universitātei jāpievienojas kādai no četrām zinātņu universitātēm (Latvijas Lauksaimniecības universitātei, Latvijas Universitātei, Rīgas Stradiņa universitātei vai Rīgas Tehniskajai universitātei). Savukārt Liepājas Universitātes padome 2022. gada jūlijā piedāvāja līdz 2025. gadam izveidot jaunu Kurzemes Universitāti kopā ar Ventspils Augstskolu, partnerībā piesaistot Latvijas Universitāti, Rīgas Tehnisko universitāti un Rīgas Stradiņa universitāti.

Atsauces

Ārējās saites 
 Liepājas Universitātes mājaslapa

 
Universitātes Latvijā
Liepāja
Pauls Kalniņš (politiķis)

Pauls Kalniņš (dzimis  Vilces pagastā, miris  Lustenavā, Austrijā) bija latviešu ārsts un politiķis (LSDSP), ilggadējs Saeimas priekšsēdētājs. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. Latvijas Valsts prezidenta vietas izpildītājs (1944—1945).

Dzīvesgājums 
Pauls Kalniņš dzimis  (citos avotos — ) Vilces pagasta "Mazpečuļos" kā lauksaimnieka dēls.
Pēc vietējās pagastskolas beigšanas mācījās Liepājas ģimnāzijā, kur iepazinies ar tādiem vēlākiem valstsvīriem kā Miķelis Valters un Jānis Jansons-Brauns. Ģimnāziju beidzis 1892. gadā, devies studēt dabaszinības Maskavas Universitātē, bet vēlāk pārgājis uz Tērbatas Universitāti, kur studējis medicīnu, iegūstot ārsta diplomu 1898. gadā.

Pīpkalonijas biedrs, 1897. gadā arestēts kopā ar citiem Jaunās strāvas dalībniekiem un izsūtīts no Latvijas līdz 1901. gadam. Izsūtījumu pavadīja Žagarē. Pēc atgriešanās Latvijā bijis ievērojams sociāldemokrātu darbinieks, 1905. gada revolūcijas dalībnieks, "Cīņas" redakcijas līdzstrādnieks. Pieslējies sociāldemokrātijas neboļševistiskajam virzienam. Bijis LSDSP CK priekšsēdētājs (1918—1924), Tautas padomes, Satversmes sapulces un visu pirmās brīvvalsts Saeimu deputāts, 1., 2., 3. un 4. Saeimas priekšsēdētājs. Kalniņš kandidēja 1930. un 1933. gada Latvijas prezidenta vēlēšanās. Abās reizēs viņš zaudēja Albertam Kviesim. Pēc K. Ulmaņa apvērsuma 4 mēnešus pavadījis ieslodzījumā. Saskaņā ar Latvijas Republikas Satversmi kā pēdējais Saeimas priekšsēdētājs bija Valsts prezidenta pienākumu izpildītājs līdz savai nāvei. Šī un citu iemeslu dēļ vācu okupācijas laikā P. Kalniņš bija viens no Latvijas Centrālās padomes dibinātājiem.

Latvijas Centrālās padomes 1944. gada 8. septembra sēdē Pauls Kalniņš parakstīja deklarāciju par Latvijas valsts atjaunošanu: “Latvijas tauta pārņēmusi suverēno varu no svešas varas atbrīvotā Latvijas valsts teritorijā un atjaunojusi Latvijas Republiku kā suverēnu valsti. Uz Latvijas Republikas Satversmes pamata (52.pants) uz mani kā pēdējās likumīgi ievēlētās un līdz šim laikam tiesiski pilnvarotās Saeimas priekšsēdētāju pārgājusi Valsts Prezidenta vietas izpildīšana. Ar šo dienu es stājos pie Valsts Prezidenta vietas izpildīšanas līdz jauna Valsts Prezidenta ievēlēšanai Satversmē paredzētā kārtībā. [..]"

1944. gadā devies emigrācijā. Miris  Becavas ciemā pie Lustenavas, Sabiedroto okupētajā Austrijā.

Paula Kalniņa sieva Klāra Kalniņa un dēls Bruno Kalniņš arī bija ievērojami sociāldemokrātu darbinieki.

Literatūra 
 Valstsvīri un demokrati. Biogrāfiskas studijas. Šilde Ādolfs. Grāmatu Draugs, Bruklina, 1985; pārpublicēta e-grāmatā: Eraksti, 2007 ()

Atsauces

Ārējās saites 
 Likumdevēju vēsture, I. Pujāte, raksts Saeimas mājaslapā, pārskatīts 

1872. gadā dzimušie
1945. gadā mirušie
1905. gada revolūcija
Tautas padomes locekļi
Satversmes sapulces deputāti
1. Saeimas deputāti
2. Saeimas deputāti
3. Saeimas deputāti
4. Saeimas deputāti
Latvijas sociāldemokrāti
Saeimas priekšsēdētāji
Tartu Universitātes absolventi
Trimdas latvieši
Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri
Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Jelgavas novadā dzimušie
Hārvarda Universitāte

Hārvarda Universitāte () ir vecākā augstskola ASV un pēdējos gadus pēc universitāšu reitingiem tiek atzīta par vienu no labākajām universitātēm pasaulē. Tā atrodas Keimbridžā, Masačūsetsas štatā, ASV (nejaukt ar universitātes pilsētu Kembridžu Anglijā). Tajā pašlaik ir ap 21 000 studentu, no kuriem ap 7100 studē bakalaura programmās, bet 14 000 — profesionālajās, maģistra vai doktora programmās.

Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 1. vietu (2016).

Vēsture 
Hārvarda Universitāte tika nodibināta 1636. gadā ar nosaukumu New College, bet jau 1639. gadā tika pārdēvēta par Hārvarda koledžu — mācītāja Džona Hārvarda vārdā, kurš jaunajai skolai pēc savas nāves novēlēja savu 400 grāmatu bibliotēku un 750 mārciņu (mūsdienu vērtība ap 91 000 mārciņu). Sākotnēji tā līdzinājās klasiskajām Anglijas universitātēm ar uzsvaru uz kristīgo protestantisko izglītību.

19. gadsimta vidū universitāte tika privatizēta, un Čārlza Eliota vadības laikā (no 1869. līdz 1909. gadam) universitāte tika radikāli pārveidota par tādu universitāti, kas balstīta uz pētniecību. Vēlāk šis universitātes modelis tika ieviests arī citās universitātēs gan ASV, gan citur pasaulē.

Personas 
Kopā 75 Hārvarda Universitātes darbinieki, studenti, bijušie/esošie darbinieki un bijušie studenti ir saņēmuši Nobela prēmiju, starp tiem Els Gors un Henrijs Kisindžers. Universitāti ir beiguši 8 nākamie ASV prezidenti: Džons Adamss, Džons Kvinsijs Adamss, Džordžs V. Bušs, Raterfords Heiss, Džons Kenedijs, Franklins Rūzvelts, Teodors Rūzvelts (viņš arī Nobela prēmijas laureāts) un Baraks Obama. Universitāti ir beidzis arī atombumbas radītājs Roberts Openheimers un atvērtā koda filozofijas veidotājs Ričards Stalmans, Microsoft vadītājs Stīvs Bolmers, ANO ģenerālsekretārs Pans Kimuns, džeza komponists Leonards Bernstains, rakstniece Sūzana Zontāga, ekonomists Pols Semjuelsons, kā arī valodnieks un psihologs Stīvens Pinkers.

Skatīt arī 
 Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings

Atsauces

Ārējās saites 

  

Universitātes ASV
ASV augstskolas
Efeju līga
Masačūsetsa
Brīvās krišanas paātrinājums

Brīvās krišanas paātrinājums ir paātrinājums, ar kādu ķermenis krīt uz Zemes vai kāda cita debess ķermeņa virsmu. Zemes virsmas tuvumā tas ir apmēram 9,81 m/s2, to apzīmē ar g.

Brīvās krišanas paātrinājumu var aprēķināt pēc formulas, kas izvesta no vispasaules gravitācijas likuma:
 , kur G - gravitācijas konstante; G = (6,67428×10-11 m3s-2kg-1), M - Zemes masa un R - Zemes rādiuss.
Tātad

 m/s2.

Brīvās krišanas paātrinājums uz dažādiem debess ķermeņiem

Daži aprēķinu piemēri 

 Ja zināms kāda ķermeņa krišanas laiks, tad augstumu no kura tas kritis aprēķina pēc formulas
, kur h - augstums (metros) un t - krišanas laiks (sekundes).
Piemērs: ķermenis ir kritis 5 sekundes. Tad m, t.i. ķermenis krita no 122,5 m liela augstuma.

 Ja zināms ķermeņa krišanas augstums, tad tā krišanas ātrumu aprēķina pēc formulas , kur v ir krišanas ātrums, h ir ķermeņa krišanas augstums metros un g - brīvās krišanas paātrinājums.
Piemērs: ķermenis ir kritis no 122,5 m liela augstuma, tātad  m/s t.i. ķermeņa krišanas ātrums ir 49 m/s.

 Ja zināms ķermeņa krišanas augstums, tad tā krišanas laiku aprēķina pēc formulas , kur t - krišanas laiks (sekundes), h - ķermeņa sākotnējais augstums metros
Piemērs: ķermenis ir kritis no 122,5 m liela augstuma, tātad tā krišanas laiks būs vienāds ar s.

Skatīt arī 

 Paātrinājums
 Ātrums

Ārējās saites 

 Brīvās krišanas paātrinājuma noteikšana

Fizikāli lielumi
Daspletozaurs

Daspletozauri () ir tiranozauru dzimtas ģints, kurā pagaidām ir tikai viena suga - Daspletosaurus torosus. Šie dinozauri dzīvoja Ziemeļamerikas teritorijā pirms 80-73 miljons gadiem vēlajā krīta periodā.

Zauriegurņa dinozauri
Forsters

Forsters var būt:

 Eduards Morgans Forsters — angļu rakstnieks;
 Freizers Forsters (Fraser Forster) — Anglijas futbolists (dzimis 1988);
 Georgs Forsters — vācu etnogrāfs un dabaszinātnieks;
 Roberts Forsters (Robert Forster) — ASV aktieris (1941—2019).

Uzvārdi
Alans Aleksandrs Milns

Alans Aleksandrs Milns (), bieži saīsināts kā A. A. Milns (; dzimis , miris ), bija angļu rakstnieks. Savulaik pazīstams humorists, rakstnieks un dramaturgs. Viņa 1926. un 1928. gadā izdotās un popularitāti iemantojušās grāmatas par rotaļu lāci Vinniju Pūku aizēnoja citus viņa radītos darbus.

Dzimis Londonā skolotāja ģimenē. Mācījās tēva vadītajā skolā, kur par skolotāju strādāja arī Herberts Velss. Studēja matemātiku Kembridžas Universitātē. Darbojās angļu humora žurnālā Punch. Piedalījās Pirmajā pasaules karā. Pēc tam, kad 1920. gadā piedzima Milna vienīgais dēls Kristofers Robins, 1926. gadā viņš publicēja grāmatu "Vinnijs Pūks" (Winnie-the-Pooh), bet 1928. gadā — "Jaunā māja Pūka Priedītēs" (The House at Pooh Corner). Latviski tās ir apkopotas un vairākkārt izdotas vienā grāmatā "Vinnijs Pūks un viņa draugi" vai arī "Pūka stāstu grāmata" (tulkojusi Vizma Belševica).

Pēc Milna nāves viņa atraitne pārdeva tiesības uz Vinnija Pūka tēlu kompānijai The Walt Disney Company.

Ārējās saites 

 Alana Aleksandra Milna biogrāfija 

Londonā dzimušie
Angļu valodā rakstošie
Angļu rakstnieki
Ķeizars

Ķeizars (no , kas savukārt no ) ir impērijā valdoša monarha tituls, sieviešu dzimtē ķeizariene.

Vēsture 
Kopš Senās Romas imperatora Diokletiana (284.—305.) laika pār impēriju valdīja divi imperatori ar titulu „augusts“ (), bet to līdzvaldītāju tituls bija „cēzars“ (, no Gaja Jūlija Cēzara vārda).
Grieķiski imperators tika dēvēts par „ķeizaru“, no kā šis nosaukums pārgāja arī ģermāņu valodās. Pēc Konstantinopoles ieņemšanas arī osmāņu sultāni kā vienu no saviem tituliem lietoja Kaiser-i-Rum (). No ģermāņu valodām vārds „ķeizars“ ieviesās arī latviešu un Baltijas somu valodās (, ), kurās tas tika lietots arī Krievijas imperatoru apzīmēšanai, bet Baltijas pārkrievošanas laikā latviešu valodā pamazām ieviesās vārds „cars“.

Savukārt rietumslāvu valodās un ungāru valodā imperatora tituls saglabāja sākotnējo formu (, , , ), bet dienvidslāvu un austrumslāvu valodās kopš 9. gadsimta pārveidojās par vārdu "cars" (цр) (, , ). Krievu valodā līdz 15. gadsimtam par cariem dēvēja Zelta Ordas lielhanus.

Eiropas valdnieku tituli
Kalniņa

Kalniņa (vīriešu dzimtē Kalniņš) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, trešais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Radies no vārda „kalns” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aleksandra Kalniņa, pēc 1945. gada Aleksandra Briede, tēlniece
 Gunta Kalniņa (1975) — latviešu dramaturģe un scenāriste;
 Jana Kalniņa (1978) — latviešu humoriste;
 Katrīne Pasternaka-Kalniņa (1957) — latviešu aktrise;
 Klāra Kalniņa (1874—1964) — latviešu ārste, sabiedriska darbiniece, Tautas padomes locekle un Satversmes sapulces deputāte;
 Rēzija Kalniņa (1970) — latviešu aktrise;
 Zanda Kalniņa-Lukaševica (1978) — latviešu politiķe.

Atsauces 

Latviešu uzvārdi
Maiks Šinoda

Maikls Kendži Šinoda (, dzimis , Agorahilzā, ASV) ir amerikāņu rokgrupas "Linkin Park" reperis, taustiņinstrumentālists, bekvokālists un ģitārists.

1977. gadā dzimušie
ASV ģitāristi
Grammy balvas ieguvēji
Losandželosā dzimušie
Kims Kirhens

Kims Kirhens (; dzimis , Luksemburgā, Luksemburgas Lielhercogistē) ir bijušais profesionālais šosejas riteņbraucējs. 2004. un 2006. gadā kļuvis par Luksemburgas čempionu grupas braucienā, 2008. un 2009. gadā arī individuālajā braucienā.

Tour de France 
Piecas reizes piedalījies Tour de France velobraucienos. 2004. gadā viņš ierindojās 63. vietā, bet 2005. gadā viņš pēc 10. posma izstājās. Viņš piedalījās arī 2007. gadā, kad finišu sasniedza 7. vietā no uzvarētāja spāņa Alverto Kontadora atpaliekot 12 minūtes. Pēc Aleksandra Vinokurova izmešanas no komandas saistībā ar asiņu pārliešanu, Kirhens tika atzīts arī par 15. posma uzvarētāju.

Viņš pašlaik piedalās arī 2008. gada Tour de France velobraucienā, kur ierindojās 7. vietā un četrus posmus valkāja līdera krekliņu. 2009. gada sacensības viņš ierindojās 57. vietā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa , 

1978. gadā dzimušie
Luksemburgas riteņbraucēji
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Magriba

Magriba ( () — 'saulrieta vieta' vai 'rietumi') ir reģions Ziemeļāfrikā. Tradicionālā (senākā) arābu izpratnē tas apzīmē teritoriju starp Atlasa kalniem un Vidusjūru. Mūsdienās parasti ar šo terminu apzīmē Maroku, Alžīriju un Tunisiju, bet plašākā nozīmē arī pārējās Ziemeļāfrikas arābu valstis, izņemot Ēģipti, — Lībiju, Rietumsahāru un Mauritāniju. Dažādos vēsturiskos periodos Magribā iekļauta arī Ibērijas pussala, Sicīlija un Malta.

Daļēji izolēts no pārējās Āfrikas ar Atlasa kalnu grēdu un Sahāras tuksnesi, Magriba klimata, saimniecības, vēstures un etniskajā aspektā ilgstoši bijusi ciešā saskarsmē ar pārējo Vidusjūras reģionu. Sakarā ar jūras transporta vēsturiski ilgstošo dominanti tautas ciešāk tika saistītas ar jūru nekā ar sauszemi.

Reģions bijis politiski vienots tikai arābu valdīšanas pirmsākumos (8. gadsimta sākumā) un atkārtoti Almohada valdīšanas (1159—1229) laikā. Kooperācijas un ekonomiskās sadarbības veicināšanai Ziemeļāfrikas arābu valstis 1989. gadā nodibināja Arābu Magribas savienību. Tās dalībvalstis ir Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija un Mauritānija. Kaut arī pirmsākumos Muamars Kadāfi redzēja šo savienību kā vienotu arābu supervalsti, tagad šai savienībai lielākoties ir Ziemeļāfrikas Tirdzniecības savienības funkcijas. Ekonomiskie un politiskie nemieri (sevišķi Alžīrijā) pēdējā laikā ir mazinājuši progresu izvirzīto mērķu sasniegšanai.

Mūsdienu Magribas valstis un teritorijas 

 Alžīrija
 Lībija
 Maroka
 Mauritānija
 Melilja (Spānijas eksklāvs)
 Rietumsahāra (Marokas anektēta)
 Seuta (Spānijas eksklāvs)
 Tunisija

Atsauces

Ārējās saites 
 Magribas politisko, saimniecisko un sociālo attiecību analīze
 Magribas literatūra, kino un mūzika
 Magribas ziņas un viedokļi
 Maghreb Online Community
 Magribas saimniecība

 
Ziemeļāfrika
Āfrikas reģioni
Pasaules iedalījums
8. jūnijs

8. jūnijs ir gada 159. diena pēc Gregora kalendāra (160. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 206 dienas.

Vārda dienas 
Frīda, Frīdis, Mundra

Notikumi 
 1815. gads — izveidota Vācu Savienība.
 1861. gads — Amerikas pilsoņu karš: Tenesī izstājās no Savienības.
 1941. gads — Otrais pasaules karš: Sabiedrotie iebruka Sīrijā un Libānā.
 1948. gads — Čeļabinskā-40 (tagad Ozjorska) iedarbināja pirmo PSRS rūpniecisko atomreaktoru.
 1988. gads — PSRS pieņēma likumu "Par kooperāciju PSRS", kas legalizēja privāto uzņēmējdarbību.
 2004. gads — notika pirmā Veneras pāriešana modernajā vēsturē pēc 1882. gada.
 2019. gads — Moldovas premjerministra amatā tika ievēlēta Maija Sandu, nomainot Pavelu Filipu.

Dzimuši 
 1625. gads — Džovanni Kasīni (Giovanni Domenico Cassini), itāļu astronoms (miris 1712. gadā)
 1671. gads — Tomazo Albinoni (Tomaso Albinoni), itāļu komponists (miris 1751. gadā)
 1810. gads — Roberts Šūmanis (Robert Schumann), vācu komponists (miris 1856. gadā)
 1867. gads — Frenks Loids Raits (Frank Lloyd Wright), ASV arhitekts (miris 1959. gadā)
 1876. gads — Aleksandrs Tifērs (Alexandre Tuffère), franču-grieķu vieglatlēts (miris 1958. gadā)
 1878. gads — Ivonne Prevo (Yvonne Prévost), franču tenisiste (mirusi 1942. gadā)
 1916. gads — Frānsiss Kriks (Francis Crick), britu molekulārbiologs (miris 2004. gadā)
 1937. gads — Brūss Makendless (Bruce McCandless), ASV kosmonauts (miris 2017. gadā)
 1946. gads — Jānis Vaivads, latviešu politiķis
 1955. gads — Tims Bērnerss-Lī (Tim Berners-Lee), angļu interneta attīstītājs
 1962. gads — Arnis Cimdars, latviešu politiķis (miris 2021. gadā)
 1965. gads — Stenlijs Lavs (Stanley Love), ASV kosmonauts
 1970. gads — Gabriela Gifordsa (Gabrielle Giffords), ASV politiķe
 1976. gads:
 Lindsija Devenporta (Lindsay Davenport), ASV tenisiste
 Nils Ušakovs (Нил Ушаков), Latvijas krievu politiķis
 1977. gads — Kanje Vests (Kanye West), ASV reperis
 1982. gads — Nadežda Petrova (Надежда Петрова), krievu tenisiste
 1983. gads — Kima Kleistersa (Kim Clijsters), Beļģijas tenisiste
 1997. gads — Aļona Ostapenko (Jeļena Ostapenko), Latvijas tenisiste

Miruši 
 1795. gads — Luijs XVII ( Louis XVII), nomināls Francijas karalis (dzimis 1785. gadā)
 1809. gads — Tomass Peins (Thomas Paine), viens no ASV pamatlicējiem (dzimis 1737. gadā)
 1845. gads — Endrū Džeksons (Andrew Jackson), 7. ASV prezidents (dzimis 1767. gadā)
 1876. gads — Žorža Sanda (George Sand), franču rakstniece (dzimusi 1804. gadā)
 1923. gads — Jānis Grīnbergs, latviešu luterāņu mācītājs (dzimis 1869. gadā)
 2007. gads — Ričards Rortijs (Richard Rorty), ASV filozofs (dzimis 1931. gadā)

Svētku un piemiņas dienas 
 Pasaules okeānu diena

Jūnijs
Deivids Bekhems

Deivids Roberts Džozefs Bekhems (; dzimis ) ir Anglijas futbolists. Viņš ir beidzis savu profesionāļa karjeru. Viņš spēlēja kā labais malējais pussargs.

Pirmos soļus sportā Deivids sāka Londonas klubā "Leyton", kur viņš spēlēja divus gadus. Pēc tam jaunais sportists iestājās slavenajā futbola skolā "Tottenham", kuru sekmīgi pabeidza.

Deividam bija 11 gadi, kad viņu pamanīja slavenā kluba "Manchester United" pārstāvji. 1993. gadā viņš parakstīja profesionālo līgumu ar britu klubu un kļuva par komandas dalībnieku. Tur spēlēja 10 gadus, no 1993. līdz 2003., ar nelielu pārtraukumu.

2000. gadā futbolistu iecēla par Anglijas izlases kapteini.

2002. gadā Bekhems tika pārdots Real Madrid. Spānijas kluba sastāvā Deivids kļuva par Spānijas čempionu (2006—2007), Supercopa de España īpašnieku (2003).

2009. gadā Bekhems pārgāja uz Itālijas klubu "Milan". 2013. gada 31. janvārī Bekhems bija parakstījis 5 mēnešu līgumu ar "PSG". Parīziešu sastāvā Deivids kļuva par Francijas čempionu. Deivids Bekhems kļuva par unikālu futbolistu, kam karjerā izdevies kļūt par čempionu četrās valstīs — Anglijas, Spānijas, ASV un Francijas.

Bekhems ir vienīgais Anglijas futbola izlases spēlētājs visas tās vēstures laikā, kas guvis vārtus trijos Pasaules kausa finālturnīros (1998.,2002.,2006. gadā).

2013. gadā Bekhems beidza profesionālo futbola karjeru.

Viņš ir precējies ar popdziedātāju Viktoriju Bekhemu un ir 4 bērnu tēvs.

2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Sasniegumi 
Manchester United

 Anglijas Premjerlīga: 1995–96, 1996–97, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 20002–03
 FA kauss: 1995–96, 1998–99
 FA Charity Shield:1996, 1997
 UEFA Čempionu līga: 1998–99
 Starpkontinentālais kauss: 1999

Real Madrid

 La Liga: 2006–07
 Supercopa de España: 2003

LA Galaxy

 MLS kauss: 2011, 2012

Paris Saint-Germain

 Ligue 1: 2012–13

Individuālie sasniegumi

 Anglijas gada futbolists: 2003
 UEFA sezonas labākais futbolists: 1998–99
 Real Madrid sezonas labākais futbolists: 2005–06
 FIFA 100

Atsauces

Ārējās saites 

1975. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
FIFA 100
Manchester United F.C. spēlētāji
Madrides "Real" spēlētāji
AC Milan spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
Apvedceļš (mūzikas grupa)

Apvedceļš ir latviešu šlāgermūzikas grupa, kas ir dibināta 2000. gada pavasarī Smiltenē. Tolaik tās sastāvā bija Armands Leimanis, Andis Mincis, Jānis Krūmiņš, Inese Austruma un Aigars Nords. 2001. gada nogalē ar mūzikas izdevniecības Gailītis G palīdzību tika izdots grupas pirmais albums "Sievietēm Jaukām" ar 14 dziesmām.

Diskogrāfija 
 Sievietēm Jaukām (2001)
 Tā bija, tā būs (2002)
 Īstais vīrs (2004)
 Pēc plūdiem (2005)
 Viss, kas bijis reiz.. (2007)
 Pārdomu autobuss (2009)
 10 gadu labākās dziesmas (2010)
 Durvis uz vasaru (2011)
 Neatvairāmā (2012)
 Pažarnieku rokenrols (2013)
 Dzīvotprieks (2016)
 Vinila plate "Zemenes" (2018)

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa
 Facebook lapa
 Draugiem.lv mūziķa profils
 Twitter profils

2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
Latvijas kantrimūzikas grupas
Latvijas šlāgermūzikas grupas
Kantrimūzikas grupas
Rauls Gonsaless

Rauls Gonsaless Blanko (; dzimis  Madridē, Spānijā), pazīstams kā Rauls (Raúl), ir bijušais spāņu futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā. Bijis ilggadējs Madrides "Real" un Spānijas futbola izlases spēlētājs un kapteinis.

2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Karjera 
Sešpadsmit gadus spēlējis Madrides "Real", kura galveno komandu pārstāvēja kopš 1994. gada, bet jauniešu sistēmā bija jau kopš 1992. gada. 2003. gadā kļuva par komandas kapteini. Trīskārtējs UEFA Čempionu līgas uzvarētājs "Real" sastāvā, turklāt, viņš ir arī Čempionu līgas visu laiku rezultatīvākais spēlētājs ar 61 vārtu guvumu. "Real" sastāvā Rauls ir guvis vairāk nekā 200 vārtu. Spānijas futbola čempionātā viņš ir trešais visu laiku rezultatīvākais spēlētājs, bet starp "Real" spēlētājiem pats rezultatīvākais.

Raula līgums ar "Real" beidzās 2011. gadā, tomēr tas automātiski tiktu pagarināts par gadu, ja viņš sezonā nospēlētu vismaz 30 spēles. Tika uzskatīts, ka Rauls Madrides "Real" rindās spēlēs līdz pat savas karjeras beigām, tomēr 2010. gada vidū spēlētājs paziņoja, ka pamet klubu, lai karjeru turpinātu Vācijas Bundeslīgas komandā Gelzenkirhenes "Schalke 04". Vācijā viņš nospēlēja līdz 2012. gada maijam, kad pārgāja uz Kataras klubu Dohas "Al Sadd", kurā bieži spēlē arī kā pussargs. 2013. gadā Rauls kļuva par Kataras čempionu.

Spānijas izlase 
Spānijas izlasē Rauls ir nospēlējis 102 spēles laika posmā starp 1996. un 2006. gadu, iesitot 44 vārtus, kas padara viņu par visu laiku rezultatīvāko Spānijas izlases spēlētāju. Bijis arī Spānijas izlases kapteinis.

Rauls parasti spēlē ar 7. numuru, tomēr 1998. gada FIFA Pasaules kausā un 2000. gada Eiropas futbola čempionātā viņš valkāja kreklu ar numuru 10.

Privātā dzīve 
Rauls ir precējies ar bijušo modeli Mamenu Sansu un viņiem ir seši bērni.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Real Madrid

 Spānijas La Liga: 1994–95, 1996–97, 2000–01, 2002–03, 2006–07, 2007–08
 Supercopa de España: 1997, 2001, 2003, 2008
 UEFA Čempionu līga: 1997–98, 1999–2000, 2001–02
 UEFA Superkauss: 2002
 Starpkontinentālais kauss: 1998, 2002

Schalke 04

 DFB Pokal: 2010–11
 DFL Supercup: 2011

Al Sadd

 Kataras Zvaigžņu līga: 2010–11
 Kataras kauss: 2014

Individuālie sasniegumi

 La Liga labākais spānis: 1996–97, 198–99, 1999–2000, 2000–01, 2001–02
 UEFA Čempionu līgas labākais vārtu guvējs: 1999–2000, 2000–01
 UEFA Klubu labākais uzbrucējs: 1999–2000, 2000–01, 2001–02
 FIFA 100

Atsauces

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Madrides apgabalā dzimušie
Spānijas futbolisti
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Spānijas izlases futbolisti
FIFA 100
Madrides "Real" spēlētāji
Gelzenkirhenes "Schalke 04" spēlētāji
Y

Y ir latīņu alfabēta divdesmit piektais burts. 

Latviešu literārajā valodā Y netiek lietots, bet latgaliešu valodā tas apzīmē cieto i.

Latīņu alfabēta burti
Veins Rūnijs

Veins Marks Rūnijs (; dzimis ) ir bijušais angļu futbolists, pēs spēlētāja karjeras beigām — futbola treneris. Aizvadījis 120 spēles Anglijas izlasē un ir visu laiku rezultatīvākais Anglijas izlases spēlētājs (53 vārti). Kopš 2021. gada V. Rūnijs ir Anglijas čempionāta komandas Derby County galvenais treneris. Parasti spēlēja uzbrucēja pozīcijā, taču ir ticis izmantots arī kā pussargs.

Karjera 
Kopš 2002. gada spēlēja Liverpūles "Everton", kura jaunatnes komandā trenējies no 10 gadu vecuma. 2004. gadā V. Rūnijs tika pārdots uz Manchester United par 25,6 miljoniem mārciņu, kas bija visu laiku lielākā transfēru summa, kas samaksāta par padsmitgadnieku. Kopā ar United 3 reizes uzvarējis Premjerlīgā un Čempionu līgā, bet divreiz izcīnījis Anglijas Līgas kausu. 2010. gadā tika atzīts par Gada futbolistu Anglijā gan spēlētāju, gan žurnālistu aptaujās.

2017. gadā atgriezās savā pirmajā klubā Liverpūles "Everton" un aizvadīja vienu sezonu. 2018. gada jūnijā pievienojās MLS klubam D.C. United. MLS aizvadīja 48 regulārās sezonas spēles un guva 23 vārtus. 2020. gada janvārī atgiezās Anglijā, pievienojoties Derby County komandai. 2020. gada novembrī, pēc trenera Filipa Koku atlaišanas, Rūnijs kļuva par komandas pagaidu galveno treneri.  Rūnijs tika apstiprināts par komandas galveno treneri, kā arī paziņoja par spēlētāja karjeras beigām.

Anglijas futbola izlasē debitēja 2003. gadā. Spēlējis 2006., 2010. un 2014. gada Pasaules kausa finālturnīros un 2004., 2012. un 2016. gada Eiropas čempionātā. 2017. gada augustā paziņoja par karjeras beigām izlasē.  pret ASV aizvadīja atvadu spēli izlasē, nākot uz maiņu spēles 58. minūtē. Ar 53 gūtiem vārtiem 120 Anglijas izlases sastāvā aizvadītajās spēlēs V. Rūnijs ir visu laiku rezultatīvākais tās spēlētājs.

Sasniegumi 
Manchester United

 Anglijas Premjerlīga: 2006—07, 2007—08, 2008—09, 2010—11, 2012—13
 FA Kauss: 2015—16
 Anglijas Līgas kauss: 2005—06, 2009—10, 2016—17
 FA Community Shield: 2007, 2010, 2011, 2016
 UEFA Čempionu līga: 2007—08
 UEFA Eiropas līga: 2016—17
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2008

Individuālie sasniegumi

 FWA gada labākais futbolists: 2009—10
 Zelta puisēns: 2004
 Anglijas Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2009—10
 Anglijas gada futbolists: 2008, 2009, 2014, 2015

Rekordi

 Manchester United visu laiku labākais vārtu guvējs: 253 vārti
 Anglijas izlases visu laiku labākais vārtu guvējs: 53 vārti

Atsauces

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Mersisaidā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas futbola treneri
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji
Derby County F.C. spēlētāji
Zaķusala

Zaķusala ir viena no salām, kas atrodas Rīgas centrālajā Daugavas daļā. Zaķusala ir iekļauta Salu apkaimē.

Zaķusalā atrodas Rīgas radio un televīzijas tornis, kas tika uzcelts 1986. gadā. Tornis ir Baltijas valstu augstākā celtne. Uz salas ziemeļu raga blakus dzelzceļa tiltam atrodas Otrajā pasaules karā uzspridzinātā Zemgales tilta paliekas.

Vēsture 

Zaķusala ir izveidojusies, saplūstot vairākām mazākām salām. 
Poļu—zviedru kara laikā 1621. gadā uz vienas no tām atradies Frīdrihsalas cietoksnis (). Ap 1785. gadu ledus iešanas laikā izveidojās jauna sala, uz kuras atrada slīkoni, tādēļ to nosauca par Miroņu salu. 
18. gs. beigās Broce šajā vietā Daugavā pieminējis Mušu, Frīdriķa, Zaķu un Miroņu salas. 

19. gs. no kādreizējās Mušu salas izveidojās Zaļais sēklis, starp to un Frīdrihsalu bija šaurums. No 1882. līdz 1883. gadam augšpus salas uzbūvēja dambi, kas novērsa salas krastu izskalošanos. 1889. gadā šī būve tika nobruģēta ar laukakmeņiem, pēc dambja uzbūves Frīdrihsala 20. gs. sākumā saplūda ar Zaļo sēkli un izveidojas tagadējā Zaķusala.

Cilvēki 
 Dāvids Hieronīms Grindelis (1776—1836), aptiekārs, botāniķis, ķīmiķis, ārsts un izdevējs
 Jānis Frīdrihs Baumanis (1834—1891), arhitekts

Ārējās saites 
 Zaķusala portālā Cita Rīga
 Zaķusala Vietas.lv mājaslapā

Daugavas salas
Rīgas salas
Salas (Rīga)
Ā

Ā ir viena no latīņu alfabēta grafēmām, kā arī latviešu alfabēta un maoru alfabēta (Jaunzēlande) otrais burts.

Latviešu alfabēta burti
Ē

Ē (garais ē) ir latviešu alfabēta astotais burts. Tiek izmantots arī līvu valodā un žemaišu dialektā, kā arī muskogu jeb krīku indiāņu valodā.

Latviešu alfabēta burti
Ī

Ī ir latviešu alfabēta četrpadsmitais burts.

Latviešu alfabēta burti
Ū

Ū ir latviešu alfabēta trīsdesmitais burts.

Latviešu alfabēta burti
Mihails Barišņikovs

Mihails Barišņikovs (; dzimis  Rīgā) ir Latvijas krievu izcelsmes amerikāņu baletdejotājs, baletmeistars un aktieris.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1948. gadā Rīgā, krievu inženiera Nikolaja Barišņikova un šuvējas Aleksandras (dzimušas Kiseļevas) ģimenē. Mācījās Rīgas 22. vidusskolā, 11 gadu vecumā iestājās Latvijas rūpniecības padomes kluba deju pulciņā Blaumaņa ielā 19, tad no 12 gadu vecuma mācījās Rīgas horeogrāfijas skolā. 1963. gadā turpināja mācības Ļeņingradas horeogrāfijas skolā.

1967. gadā, 19 gadu vecumā, sāka strādāt Sergeja Kirova vārdā nosauktajā Ļeņingradas operas un baleta teātrī. Barišņikovs vēlējās attīstīt savu baletmākslu, sadarboties ar ievērojamiem rietumvalstu horeogrāfiem, bet PSRS apstākļos tas nebija iespējams. 1974. gadā teātra viesizrāžu laikā Toronto, Barišņikovs pārbēga uz Kanādu. Barišņikovs kļuva par vadošo baletdejotāju Amerikāņu baleta teātrī, bet no 1980. gada bija arī šī teātra mākslinieciskais vadītājs. Iestudējis lomas arī Ņujorkas pilsētas baletā. Lielā mērā pateicoties Barišņikovam, ASV plašā publikā radās interese par baletu. 1986. gadā Barišņikovs ieguva ASV pilsonību naturalizācijas kārtībā.

Barišņikovs attēlojis lomas filmās, bieži vien kā baletdejotājs. Par otrā plāna lomu filmā The Turning Point (1977) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai. Trīs reizes saņēmis Emmy balvas — par lomām filmās Baryshnikov at the White House (TV filma, 1979), Baryshnikov on Broadway (TV filma, 1980), Great Performances: Dance in America (TV seriāls, 1976–; par sēriju Baryshnikov Dances Balanchine, 1989).

Teātra lomas Latvijā 
2015. gadā Barišņikovs lasīja Josifa Brodska dzeju režisora Alvja Hermaņa iestudējumā "Brodskis/Barišņikovs" Jaunajā Rīgas teātrī. 2019. gadā Barišņikovs tēloja Romas pāvesta Benedikta XVI lomu vēl vienā Alvja Hermaņa iestudējumā "Baltais helikopters".

2017. gada 27. aprīlī ar Saeimas balsojumu Barišņikovam piešķīra Latvijas pilsonību par īpašiem nopelniem. Barišņikovs saglabāja arī ASV pilsonību. 2021. gada 22. oktobrī  par sevišķiem nopelniem Latvijas valsts labā apbalvots ar 3. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Attieksme pret karu Ukrainā 

Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā Barišņikovs kopā ar rakstnieku Akuņinu un citiem domubiedriem izveidoja interneta vietni ‘’True Russia’’ jeb "Īstā Krievija", aicinot krievus visā pasaulē parādīt savu nosodījumu karam.
 "Arī mēs visi, kas runājam krievu valodā un piederam pie krievu kultūras pasaules, jūtam šo sitienu. Pats vārds "krievs" ir kļuvis indīgs."

Atsauces

Ārējās saites 

 Mikhail Baryshnikov Biography 
 

1948. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Krievu baletdejotāji
Latvijas krievi
Krievijas aktieri
Pārbēdzēji
Emmy balvas ieguvēji
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Mihails Zadornovs

Mihails Zadornovs (; dzimis  Jūrmalā, miris ) bija padomju un krievu komiķis, dramaturgs un satīras rakstnieks. Krievijas Rakstnieku savienības biedrs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1948. gadā Jūrmalā rakstnieka Nikolaja Zadornova un viņa sievas Helēnas, dzimušas Pokorno-Matusēvičas, ģimenē. Mācījās Rīgas 10. vidusskolā, studēja Rīgas Politehniskajā institūtā, tad Maskavas Aviācijas institūtā (MAI), 1971. gada martā apprecējās ar Jāņa Kalnbērziņa meitu Veltu.
Strādāja MAI Aviokosmiskās siltumtehnikas katedrā, tad kļuva par žurnāla „Junostj” satīras un humora nodaļas vadītāju un televīzijas programmas vadītāju.

Miris  no smadzeņu vēža, apbedīts Jaundubultu kapos Jūrmalā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā vietne
 M. Zadornova blogs

1948. gadā dzimušie
2017. gadā mirušie
Jūrmalā dzimušie
Krievu rakstnieki
Krievijas komiķi
Veģetārieši
Latvijas krievi
Vera Muhina

Vera Muhina (; 1889-1953) bija Latvijas krievu izcelsmes tēlniece.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1889. gada 1. jūlijā Rīgā, Maskavas forštates lieltirgotāja Ignata Muhina ģimenē. Māte nomira ar tuberkulozi, kad Verai bija divi gadi, tāpēc bērnību viņa pavadīja Feodosijā, Krimā (1892—1904). Pēc ģimnāzijas beigšanas pārcēlās uz Maskavu, kur mācījās zīmēšanu dažādu mākslinieku studijās. 
Līdz Pirmā pasaules kara sākumam turpināja mācības Parīzē (1912—1914). 

Pēc kara dzīvoja Padomju Krievijā un PSRS, piedalījās Ļeņina monumentālās propagandas plāna realizēšanā. 1937. gadā izveidoja monumentu "Strādnieks un kolhozniece" PSRS paviljonam Pasaules izstādē Parīzē. Kopš 1939. gada šī 24 metrus augstā skulptūra atrodas pie izstāžu kompleksa ieejas Maskavā, kopš 1947. gada tā ir kinostudijas "Mosfiļm" emblēma.   
Mirusi 1953. gada 6. augustā Maskavā.

Leģendas 
Vera Muhina, iespējams, ir arī Padomju Savienībā populāro glāžu "graņonku" (250 ml stikla glāžu ar skaldnēm) autore. Leģenda vēsta, ka tieši Muhina 1945. gadā Latvijas PSR Tautas komisāru padomē ieteica nenojaukt Brīvības pieminekli Rīgā (oficiālu dokumentu par to nav).

Galerija

Atsauces 

Latvijas krievi
1889. gadā dzimušie
1953. gadā mirušie
Krievu mākslinieki
Rīgā dzimušie
Maskavā mirušie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Staļina prēmijas laureāti
PSRS Tautas mākslinieki
Tetris

Tetris () ir datorspēle, ko 1984. gada jūnijā, strādādams PSRS Zinātņu akadēmijas Dorodņicinas datorcentrā, izstrādāja Aleksejs Pažitnovs.
Nosaukums veidots no vārdiem “tetramino” (no  — 'četri') un Pažitnova mīļākā sporta veida — tenisa — nosaukuma.

Spēle daudzos variantos ir pielāgota gandrīz visām datoru operētājsistēmām, datorspēļu konsolēm, kā arī tādām ierīcēm kā grafiskie kalkulatori, mobilie tālruņi u. c.

Lai gan Tetris versijas 1980. gadu laikā tika pārdotas mājas datoru plaformām, tas plašāk kļuva pazīstams kā rokā turamas spēļu iekārtas Game Boy versija, kas tika izlaista 1989. gadā. ASV videospēļu žurnāla Electronic Gaming Monthly 100. izdevums ierindoja Tetris pirmajā vietā kā visu laiku dižāko spēli. 2007. gadā Tetris tika ierindots otrajā vietā IGN 100 visu laiku labāko spēļu sarakstā.

Spēles mērķis 
Spēles mērķis ir pārvietot un pagriezt uz leju krītošas figūras (kas sastāv no četriem vienādiem kvadrātiem) tā, lai tās aizpildītu veselas rindas.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Fanu mājaslapa 
 YouTube video par Tetra vēsturi 

Mobilā telefona spēles
Atjautības datorspēles
Amiga spēles
Amstrad CPC spēles
Apple IIGS spēles
Arcade spēles
BBC Micro un Acorn Electron spēles
CD-i spēles
Game Boy spēles
GameBoy Advance spēles
IPod spēles
Macintosh spēles
MSX spēles
NEC PC-9801 spēles
N-Gage spēles
NES Spēles
PlayStation 2 spēles
Wii spēles
WonderSwan Color spēles
ZX Spectrum spēles
Xbox spēles
Davids Vilja

Davids Vilja Sančess (; dzimis  Langreo, Spānijā) ir bijušais spāņu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Visu futbolista karjeru pārstāvējis vienīgi Spānijas futbola klubus. FC Barcelona sastāvā izcīnījis vienu La Liga čempiona titulu (2010–11), vienu Karaļa kausu (2008–09), uzvaru Čempionu līgā (2010–11).

2008. gada Eiropas futbola čempionātā Vilja bija turnīra rezultatīvākais spēlētājs, gūstot 4 vārtus, turnīrā guva uzvaru Spānijas sastāvā. Vēl izlasi pārstāvējis trīs Pasaules kausa finālturnīros (2006, 2010, 2014; 2010. gadā izcīnījis uzvaru).

Sasniegumi 
Zaragoza

 Copa del Rey: 2003–04
 Supercopa de España: 2004

Valencia

 Copa del Rey: 2007–08

Barcelona

 Spānijas La Liga: 2010–11, 2012–13
 Copa del Rey: 2011–12
 Supercopa de España: 2010, 2011
 UEFA Čempionu līga: 2010–11
 UEFA Superkauss: 2011
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2011

Atlético Madrid

 Spānijas La Liga: 2013–14

Vissel Kobe

 Imperatora kauss: 2019

Spānija

 FIFA Pasaules kauss: 2010
 Eiropas čempionāts futbolā: 2008

Individuālie sasniegumi

 UEFA Euro 2008 labākais vārtu guvējs
 Spānijas gada futbolists: 2005–06
 MLS MVP: 2016

Atsauces

Ārējās saites 

 

 FC Barcelona profils 
 La Liga profils 
 BDFutbol profils 
 ESPN profils 

1981. gadā dzimušie
Astūrijā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Valencia CF spēlētāji
Madrides "Atletico" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Luvra

Luvras muzejs (, ), oficiālais nosaukums Lielā Luvra (Grand Louvre), ir visapmeklētākais muzejs pasaulē, vēsturisks piemineklis un viens no Francijas simboliem. Tas atrodas Francijas galvaspilsētā Parīzē. Luvras kolekcija sastāv no aptuveni  mākslas darbiem no aizvēstures līdz 19. gadsimta beigām. Muzeja kopējā platība ir  kvadrātmetri.

Luvrā atrodas slavenākā Leonardo da Vinči glezna "Mona Liza", kā arī citi viņa darbi. Tur atrodas arī tādu slavenu gleznotāju kā Rembranta, Pītera Paula Rubensa un Ticiāna darbi.

Vēsture 
Muzejs atrodas Luvras pilī (Palais du Louvre), kuru 1190. gadā sāka būvēt Francijas karalis Filips II Kapetings kā cietoksni un tika izmantota kā karaļa rezidence. 16. gadsimta sākumā karalis Fransuā I Valuā Luvrā sāka izvietot mākslas darbus. 1672. gadā Francijas karalis Luijs XIV Burbons pārcēla karaļa rezidenci uz Versaļas pili, bet Luvrā izveidoja karaliskās mākslas kolekcijas izstādi. Plašākai publikai šo darbu apskate bija pieejama tikai pēc Franču revolūcijas, kas norisinājās 18. gadsimta beigās. Tajā laikā Luvra bija domāta kā brīvības simbols un vieta, kur Francijas militārais līderis Napoleons Bonaparts novietoja no karagājieniem atvestos mākslas darbus. 1803. gadā Luvra pat tika nosaukta par Napoleona muzeju (Musée Napoléon).

Kolekcijas 

Visi Luvras muzejā esošie darbi un priekšmeti ir sagrupēti astoņās kolekcijas:
 Ēģiptes senlietās;
 Tuvo Austrumu senlietās;
 sengrieķu, etrusku un romiešu darbos;
 Islāma mākslā;
 skulptūrās;
 dekoratīvajā mākslā;
 gleznās;
 iespieddarbos un zīmējumos.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Muzeji Parīzē
Pilis Francijā
Mākslas muzeji un galerijas Francijā
Bāliņa

Bāliņa (vīriešu dzimtē Bāliņš) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aino Bāliņa-Karmo (1935) — Latvijas igauņu džeza un popmūzikas dziedātāja;
 Ilona Bāliņa (1956) — latviešu dziedātāja
 Signe Bāliņa (1965) — latviešu ekonomiste un politiķe.

Latviešu uzvārdi
Milans Barošs

Milans Barošs (; dzimis 1981. gada 28. oktobrī) ir čehu futbolists, Ostravas "Baník" uzbrucējs un bijušais Čehijas futbola izlases spēlētājs.

Spēlējis arī Ostravas "Baník", "Liverpool FC", "Birmingemas "Aston Villa"", Lionas "Olympique", Portsmouth FC un Stambulas "Galatasaray"

2008./09. gada sezonā viņš kļuva par Turcijas Superlīgas rezultatīvāko spēlētāju ar 20 gūtiem vārtiem. 2004. gada Eiropas čempionātā futbolā viņš ieguva Zelta futbolzābaku, gūstot piecus vārtus.

Sasniegumi 
Liverpool

 Anglijas Līgas kauss: 2002–03
 UEFA Čempionu līga: 2004–05

Olympique Lyon

 Francijas Ligue 1: 2006–07, 2007–08
 Trophée des Champions: 2007

Portsmouth

 FA kauss: 2007–08

Galatasaray

 Turcijas Superlīga: 2011–12

Mladá Boleslav

 Čehijas kauss: 2015–16

Individuālie sasniegumi

 Eiropas čempionāta labākais vārtu guvējs: 2004
 Turcijas Superlīgas labākais vārtu guvējs: 2008–09

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Čehijas futbolisti
Čehijas izlases futbolisti
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Liverpool FC spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
Lionas "Olympique" spēlētāji
Stambulas "Galatasaray" spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Zlīnas apgabalā dzimušie
Iglesiass

Iglesiass ( — 'baznīcas'; sieviešu dzimtē Iglesiasa) ir izplatīts spāņu cilmes uzvārds. 

Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Enrike Iglesiass (Enrique Iglesias; 1975) — spāņu dziedātājs;
 Hulio Iglesiass (Julio Iglesias; 1943) — spāņu dziedātājs, Enrikes tēvs.

Spāņu uzvārdi
Šavi

Šavjers Ernandess Kreuss (; dzimis ), plašāk zināms vienkārši kā Šavi (Xavi) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijušais Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada 20. novembra FC Barcelona galvenais treneris.

Visu profesionāla sportista karjeru aizvadījis FC Barcelona sastāvā, kur izcīnījis septiņus La Liga čempiona titulus (1998–99, 2004–05, 2005–06, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2012–13), divus Karaļa kausus (2008–09, 2011–12), piecus Spānijas Superkausus (2005, 2006, 2009, 2010, 2011), trīs uzvaras Čempionu līgā (2005–06, 2008–09, 2010–11).

Izlasi pārstāvējis , trijos Pasaules kausos (2002, 2006, 2010; 2010. gadā izcīnījis uzvaru), kā arī trijos Eiropas čempionātos (2004, 2008, 2012; 2008. un 2012. gadā izcīnīja uzvaru). 2008. gada Eiropas futbola čempionātā Šavi tika atzīts par turnīra labāko spēlētāju.

Sasniegumi 
Barcelona

 Spānijas La Liga: 1998–99, 2004–05, 2005–06, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2012–13, 2014–15
 Copa del Rey: 2008–09, 2011–12, 2014–15
 Supercopa de España: 2005, 2006, 2009, 2010, 2011, 2013
 UEFA Čempionu līga: 2005–06, 2008–09, 2010–11, 2014–15
 UEFA Superkauss: 2009, 2011
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2009, 2011

Al Sadd

 Kataras Zvaigžņu līga: 2018–19
 Kataras kauss: 2017
 Kataras Superkauss: 2017

Spānija

 FIFA Pasaules kauss: 2010
 Eiropas čempionāts futbolā: 2008, 2012

Trenera karjera 
Al Sadd

 Kataras Zvaigžņu līga: 2020–21
 Kataras kauss: 2020, 2021
 Kataras Superkauss: 2019

Atsauces

Ārējās saites 

 FC Barcelona profils
 BDFutbol profils

1980. gadā dzimušie
Katalonijā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
Katalonijas izlases futbolisti
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
FC Barcelona spēlētāji
Spānijas futbola treneri