1957. gads

1957. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Starptautiskais ģeofizikas gads ( — )

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Zārlande iekļāvās Vācijas Federatīvajā republikā (pēc Otrā pasaules kara tā atradās Francijas pakļautībā). 
 3. janvāris — Hamilton Watch Company izlaida pirmo elektrisko pulksteni.
 10. janvāris — Harolds Makmillans kļuva par Apvienotās Karalistes premjerministru.
 20. janvāris — Dvaits Eizenhauers tika ievēlēts par ASV prezidents uz otro termiņu.
 22. janvāris — Izraēla atvilka savus spēkus no Sīnāja pussalas (tā to iekaroja no Ēģiptes kaujā ).

Februāris 
 15. februāris — Andrejs Gromiko kļuva par PSRS ārlietu ministru.

Marts 

 6. marts — Apvienotās Karalistes kolonijas Zelta krasts un Britu Togolenda kļuva par neatkarīgu valsti Gana.
 7. marts — ASV Kongress apstiprināja Eizenhauera doktrīnu.
 8. marts — Ēģipte atvēra Suecas kanālu pēc Suecas krīzes.
 14. marts — Indonēzijas prezidents Sukarno valstī izsludināja karastāvokli.
 25. marts — ar Romas līgumu tika dibināta Eiropas Ekonomikas kopiena, kas bija Eiropas Savienības priekštece.

Aprīlis 
 1. aprīlis:
 Bundesvērā tika iesaukti pirmie jauniesaucamie.
 izveidota Surinamas Centrālā banka.
 9. aprīlis — Ēģipte Suecas kanālu atvēra pilnvērtīgai kuģošanai.
 12. aprīlis — Apvienotā Karaliste paziņoja, ka Singapūra iegūs pašpārvaldi .

Maijs 
 16. maijs — Pols-Anrī Spāks (Paul-Henri Spaak) kļuva par NATO ģenerālsekretāru.

Jūnijs 
 9. jūnijs — pirmoreiz tika sasniegta Broda smaile (8047 m), ko paveica austriešu ekspedīcija.
 21. jūnijs — par Kanādas premjerministru kļuva Džons Dīfenbeikers.
 25. jūnijs — oficiāli notika pirmā Tunisijas futbola izlases spēle, kurā tā ar 2 - 1 uzvarēja Alžīrijas futbola izlasi.

Jūlijs 
 25. jūlijs — Tunisija tika proklamēta par republiku, Habibs Burgiba kļuva pat Tunisijas pirmo prezidentu.
 28. jūlijs — Maskavā sākās 6. Pasaules studentu un jaunatnes festivāls, pirmoreiz plašāk atverot PSRS ārvalstniekiem.
 29. jūlijs — dibināta Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra.

Augusts 
 21. augusts:
 ASV prezidents Dvaits Eizenhauers paziņoja par kodolizmēģinājumu iesaldēšānu uz 2 gadiem.
 PSRS pirmais pasaulē sekmīgais starpkontinentālās ballistiskās raķetes R-7 starts.  par to tika paziņots publiski.
 31. augusts — Malajas Federācija pasludināja neatkarību no Apvienotās Karalistes; Tuanku Abduls Rahmans (Tuanku Abdul Rahman ibni Almarhum Tuanku Muhammad) kļuva par valsts pirmo vadītāju (vēlētu monarhu).

Septembris 
 4. septembris — Ārkanzasas gubernators Orvils Faubuss pavēlēja ASV Nacionālajai gvardei nodrošināt Litlrokas devītnieka (deviņu afroamerikāņu) neiekļūšanu Litlrokas vidusskolā.
 21. septembris — Ūlavs V kļuva par Norvēģijas karali pēc Hokona VII nāves.
 24. septembris — ASV prezidents Dvaits Eizenhauers nosūtīja federālās armijas karavīrus uz Ārkanzasu, lai nodrošinātu drošu nokļūšanu Litlrokas vidusskolā Litlrokas devītniekam. Prezidents pārņēma federālā kontrolē Ārkanzasas Nacionālo gvardi.

Oktobris 

 4. oktobris — PSRS palaida orbītā pirmo Zemes mākslīgo pavadoni (Sputnik-1).
 19. oktobris — Irākas futbola izlase aizvadīja pirmo oficiālo spēli. 
 23. oktobris — Maroka sāka iebrukumu Ifni.
 24. oktobris — sāka izstrādāt ASV Gaisa spēku programmu X-20 Dyna-Soar.
 27. oktobris — Dželals Bajars tika atkārtoti ievelēts par Turcijas prezidentu.
 31. oktobris — Japānas uzņēmums Toyota sāka eksportēt savas automašīnas uz ASV.

Novembris 
 1. novembris — ASV tika atklāts Mekino tilts (Mackinac Bridge), kas bija garākais pakarināmais tilts uz to brīdi. Tas savieno Mičiganas divas pussalas
 3. novembris — PSRS tika palalaists otrais pavadonis Sputnik-2, kurā atradās pirmais dzīvnieks, kas nonācis kosmosā — suns Laika.
 13. novembris — Gordons Gūlds (Gordon Gould) izgudroja lāzeru.
 19. novembris — par Čehoslovākijas prezidentu tika iecelts Antonīns Novotnijs.

Decembris 
 6. decembris — Vanguard TV3: pirmais ASV mēģinājums palaist Zemes mākslīgo pavadoni, Vanguard raķete uzsprāga starta laukumā.
 20. decembris — pirmais Boeing 707 aviolainera lidojums.

Nezināms datums 
 izveidota Ganas Banka.

Dzimuši 
 24. janvāris — Marks Ītons (Mark Eaton), ASV basketbolists (miris 2021. gadā)
 27. janvāris — Frenks Millers (Frank Miller), ASV komiksu mākslinieks
 5. februāris — Jiri Tamms (Jüri Tamm), igauņu vieglatlēts un politiķis (miris 2021. gadā)
 18. februāris — Marita Koha (Marita Koch), vācu vieglatlēte
 27. februāris — Timotijs Spols (Timothy Spall), angļu aktieris
 10. marts — Osama bin Ladens (أسامة بن لادن), Sauda Arābijā dzimis arābu ekstrēmists (miris 2011. gadā)
 11. marts — Kāsems Soleimānī (قاسم سلیمانی‎), Irānas virsnieks, Revolucionārās gvardes vienības "Kudsas spēki" komandieris (miris 2020. gadā)
 18. marts — Kristers Fuglesangs (Christer Fuglesang), Zviedrijas kosmonauts
 29. marts — Maikls Formens (Michael Foreman), ASV kosmonauts
 31. marts — Petriks Foresters (Patrick Forrester), ASV kosmonauts
 6. aprīlis — Paolo Nespoli (Paolo Nespoli), Itālijas kosmonauts
 22. aprīlis — Donalds Tusks (Donald Tusk), poļu politiķis
 29. aprīlis — Denjels Dejs-Lūiss (Daniel Day-Lewis), britu aktieris
 2. maijs — Dominiks Gorijs (Dominic Gorie), ASV kosmonauts
 13. jūnijs — Rinats Dasajevs (Ринат Дасаев), Krievijas tatāru futbolists
 19. jūnijs — Anna Linda (Anna Lindh), Zviedrijas politiķe (mirusi 2003. gadā)
 23. jūnijs — Frānsisa Makdormanda (Frances McDormand), amerikāņu aktrise
 27. jūnijs — Georgijs Parvanovs (Георги Първанов), Bulgārijas prezidents
 13. jūlijs:
 Tjerī Butsēns (Thierry Boutsen), Beļģijas autosportists
 Kemerons Krovs (Cameron Crowe), ASV kinorežisors
 7. augusts — Aleksandrs Ditjatins (Александр Дитятин), krievu—padomju sporta vingrotājs
 28. augusts — Ajs Veivejs (艾未未), ķīniešu mākslinieks
 19. septembris — Ričards Linehens (Richard Linnehan), ASV kosmonauts
 7. oktobris — Maikls Vitakers Smits (Michael Whitaker Smith), ASV mūziķis
 21. oktobris — Volfgangs Keterle (Wolfgang Ketterle), vācu fiziķis
 23. oktobris — Pols Kagame (Paul Kagame), Ruandas prezidents
 3. novembris — Dolfs Lundgrēns (Dolph Lundgren), zviedru kinoaktieris
 13. novembris — Stīvens Beksters (Stephen Baxter), britu rakstnieks
 19. decembris — Maikls Fosums (Michael Fossum), ASV kosmonauts
 24. decembris — Hāmids Karzajs (حامد کرزی), Afganistānas prezidents

Miruši 
 4. janvāris — Teodors Kerners (Theodor Körner), Austrijas prezidents (dzimis 1873. gadā)
 10. janvāris — Gabriela Mistrala (Gabriela Mistral), Čīles rakstniece (dzimusi 1889. gadā)
 14. janvāris — Hamfrijs Bogarts (Humphrey Bogart), ASV aktieris (dzimis 1899. gadā)
 20. janvāris — Džeimss Konolijs (James Connolly), amerikāņu vieglatlēts, pirmais mūsdienu olimpisko spēļu čempions (dzimis 1868. gadā)
 1. februāris — Frīdrihs Pauluss (Friedrich Paulus), vācu feldmaršals (dzimis 1890. gadā)
 8. februāris — Valters Bote (Walther Bothe), vācu fiziķis (dzimis 1891. gadā)
 8. februāris — Džons fon Neimans (John von Neumann), Ungārijā dzimis matemātiķis (dzimis 1903. gadā)
 9. februāris — Miklošs Horti (Horthy Miklós), ungāru politiķis (dzimis 1868. gadā) 
 18. februāris — Henrijs Rasels (Henry Norris Russell), ASV astronoms (dzimis 1877. gadā)
 11. marts — Ričards Bērds (Richard Evelyn Byrd), ASV aviators, polārpētnieks (dzimis 1888. gadā)
 26. marts — Eduārs Erio (Édouard Herriot), franču politiķis (dzimis 1872. gadā)
 14. aprīlis — Bernards Knūbels (Bernard Knubel), vācu treka riteņbraucējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks (dzimis 1872. gadā)
 2. maijs — Džozefs Makārtijs (Joseph Raymond McCarthy), ASV politiķis (dzimis 1908. gadā)
 13. jūnijs — Ērvings Baksters (Irving Baxter), amerikāņu vieglatlēts, olimpiskais čempions augstlēkšanā un kārtslēkšanā (dzimis 1876. gadā)
 21. jūnijs — Johanness Štarks (Johannes Stark), vācu fiziķis (dzimis 1874. gadā)
 26. jūnijs — Alfrēds Deblins (Alfred Döblin), vācu rakstnieks (dzimis 1878. gadā)
 24. jūlijs — Saša Gitrī (Sacha Guitry), franču aktieris (dzimis 1885. gadā)
 5. augusts — Hainrihs Vīlands (Heinrich Otto Wieland), vācu ķīmiķis (dzimis 1877. gadā)
 16. augusts — Ērvings Lengmīrs (Irving Langmuir), ASV ķīmiķis (dzimis 1881. gadā)
 20. septembris — Žans Sibēliuss (Jean Sibelius), somu komponists (dzimis 1865. gadā)
 21. septembris — Hokons VII (Haakon VII), Norvēģijas karalis (dzimis 1872. gadā)
 3. oktobris — Lērincs Sabo (Szabó Lőrinc), ungāru dzejnieks un tulkotājs (dzimis 1900. gadā)
 21. oktobris — Žaks de Prinelē (Jacques de Prunelé), franču jātnieks, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (dzimis 1876. gadā)
 26. oktobris — Gērtija Kori (Gerty Cori), Austroungārijā dzimusi bioķīmiķe (dzimusi 1896. gadā)
 3. novembris — Vilhelms Reihs, (Wilhelm Reich), austriešu psihoanalītiķis (dzimis 1897. gadā) 
 20. novembris — Mstislavs Dobužinskis (Мстислав Валерианович Добужинский), krievu grafiķis, gleznotājs (dzimis 1875. gadā)
 29. novembris — Erihs Volfgangs Korngolds (Erich Wolfgang Korngold), austriešu/amerikāņu komponists (dzimis 1897. gadā)
 14. decembris — Jozefs Lada (Josef Lada), čehu gleznotājs un rakstnieks (dzimis 1887. gadā)
 30. decembris — Gastons Omuats (Gaston Aumoitte), franču kroketa spēlētājs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs (dzimis 1884. gadā)