joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Elizabete Sofija (Kurzemes hercogiene)

Elizabete Sofija no Brandenburgas, Kurzemes hercogiene (, 1674–1748) bija Brandenburgas-Prūsijas princese un Kurzemes hercogiene. Hercoga Frīdriha Kazimira otrā sieva. Mīlēja greznu dzīvi, veicināja mākslas un mūzikas uzplaukumu Jelgavas pils galmā.

Dzīvesgājums 
Dzimusi  Kelnā (Cölln, tagad Berlīnes daļa) Brandenburgas kūrfirsta Frīdriha Vilhelma un viņa sievas Dorotejas Sofijas, dzimušas Šlēzvigas-Holšteinas-Zonderburgas-Gliksburgas princeses, ģimenē kā piektais bērns. Viņas tēva prasmīgā politika ļāva Brandenburgai-Prūsijai pēc Otrā Ziemeļu kara ar Zviedriju kļūt par ietekmīgu valsti, 1685. gadā viņš izdeva Potsdamas ediktu, kurā aicināja vajātos hugenotus apmesties Brandenburgā.

Princese Elizabete Sofija bērnībā ieguva labu muzikālo izglītību, spēlēja čembalo, flautu un dziedāja galma operas uzvedumos.
1691. gada 29. aprīlī viņa 17 gadu vecumā apprecējās ar krietni vecāko Kurzemes un Zemgales hercogu Frīdrihu Kazimiru un Jelgavas pilī tika nosvinētas greznas kāzas.   
Viņas valdīšanas laikā Jelgavā tika rīkotas neskaitāmas galma svinības un balles. Fridriha Kazimira operas trupa pieradināja plašākas aprindas pie vairākbalsu kora dziesmām. Opera pārveidoja arī deju, ko līdz tam pavadīja vienīgi ar dziesmām, sāka pāriet uz deju instrumentālās mūzikas pavadībā.

Pēc vīra nāves 1698. gada janvārī par troņmantnieku kļuva viņas sešus gadus vecais dēls Frīdrihs Vilhelms, par jaunā hercoga aizbildniecību Elizabete Sofija sacentās ar mirušā hercoga jaunāko brāli Ferdinandu. Lielā Ziemeļu kara sākumā 1700. gadā pēc zaudētās Daugavas kaujas Ferdinands Ketlers aizbēga uz Dancigu, bet hercoga atraitne Elizabete Sofija ar nepilngadīgo dēlu 1701. gada janvārī pārcēlās dzīvot Kēnigsbergas galmā pie sava brāļa Frīdriha.  
1703. gada 30. martā viņa Potsdamas pilī otrreiz salaulājās ar Baireitas markgrāfu Kristiānu Ernstu  (Christian Ernst von Brandenburg-Bayreuth, 1644–1712) un pārcēlās uz viņai atdāvināto Erlangenes pili. Viņas dēls Frīdrihs Vilhelms mācījās Erlangenas Bruņinieku akadēmijā un 1710. gadā devās atpakaļ uz dzimteni, bet neilgi pēc kāzām nomira. 
1714. gada 3. jūnijā Elizabete Sofija trešo reizi apprecējās ar Saksijas-Meiningenes hercogu Ernstu Ludvigu (Ernst Ludwig I. von Sachsen-Meiningen, 1672–1724). Jelgavas pilī tajā laikā kā reģente valdīja viņas dēla atraitne Anna Joanovna, kas 1730. gadā pēc kļūšanas par Krievijas impērijas ķeizarieni trešo reizi par atraitni kļuvušajai Elizabetei Sofijai piešķīra 10 000 rubļu lielu pensiju.

Mirusi 1748. gada 22. novembrī Saksijas-Meiningenes (tagad Tīringenes sastāvā) pilsētā Remhildā.

Bērni 
 Frīdrihs Vilhelms (1692. gada 19. jūlijs  — 1711. gada 21. janvāris), miris pie Pēterburgas
 Leopolds Kārlis (1693. gada 14. decembris — 1697. gada 21. jūlijs), miris bērnībā

Atsauces

Ārējās saites 

 45 Elizabetes Sofijas zīmējumi 

1674. gadā dzimušie
1748. gadā mirušie
Kurzemes hercogi
Tīrīšana: Anarhija

Tīrīšana: Anarhija () ir 2014. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džeimss Demonako. Galvenās lomas atveido Frenks Grilo, Karmena Edžogo, Zeks Gilfords, Kīle Sančesa un Maikls K. Viljamss. Filmas pirmizrāde ASV notika 2014. gada 18. jūnijā. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "Tīrīšana". Filmai ir izdoti divi turpinājumi – "Tīrīšana: Vēlēšanu gads" (2016) un "Tīrīšana: Sākums" (2018).

Darbība notiek vienu gadu pēc filmas "Tīrīšana" notikumiem. Filma ir stāsts par cilvēku vārdā Leo, kuram "tīrīšanas" nakts ir iespēja atriebt sava dēla nāvi. Savā ceļā viņš satiek dažus cilvēkus, kuri apstākļu sakritības dēļ palikuši uz ielas šajā anarhijas naktī.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
ASV filmas
Kas tikko notika

"Kas tikko notika" () ir 2008. gada ASV drāma, kuras režisors ir Berijs Levinsons. Galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Šons Penns, Ketrīna Kīnere, Stenlijs Tuči, Džons Turturo, Robina Raita, Mūna Blodgūda, Kristena Stjuarta, Maikls Vinkots un Brūss Viliss. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmā parādītas divas nedēļas Holivudas producenta dzīvē. Šajā laikā viņš cenšas izveidot savu jauno filmu.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Berija Levinsona filmas
Lēcējs

"Lēcējs" () ir 2008. gada ASV asa sižeta zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Dags Limans. Galvenās lomas atveido Džeimijs Bells, Heidens Kristensens, Reičela Bilsone, AnnaSofija Roba, Makss Terjē, Daiena Leina, Maikls Rūkers un Semjuels Džeksons. Filmas pirmizrāde notika .

Piecpadsmitgadīgais Deivids Raiss nejauši uzzina, ka viņam ir teleportēšanās spējas. Astoņus gadus vēlāk Deividu atrod slepena reliģisku fanātu sabiedrība Paladini, kas nogalina tādus pašus "lēcējus" kā Deivids. Deivids un cits lēcējs Grifins sadraudzējas un cenšas izbēgt no Paladiniem.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Kurš iegāza trusīti Rodžeru?

"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?" () ir 1988. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Roberts Zemekis. Galvenās lomas atveido Bobs Hoskinss, Kristofers Loids, Čārls Flejšers, Stabīs Keis un Džoana Kasidīa. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 22. jūnijā.

Ārējās saites

1988. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
Roberta Zemeka filmas
Severs Aleksandrs

Marks Aurēlijs Severs Aleksandrs Augusts (, dzimis , miris ) bija Romas impērijas valdnieks no 222. līdz 235. gadam. Viņš bija pēdējais Severu dinastijas imperators. Kļuva par imperatoru pēc Elagabala nogalināšanu. Arī Severs Aleksandrs tika nogalināts, pēc viņa nāves sākās Trešā gadsimta juku periods, kad gandrīz 50 gadus Romas impērijā norisinājās pilsoņu kari, nemieri, kaimiņtautu iebrukumi.

Viņa valdīšanas laiks bija nosacīti mierīgs un plaukstošs. Tomēr Romas impēriju aizvien vairāk sāka apdraudēt augošā Sasanīdu impērija Persijā. Turpinājās arī ģermāņu cilšu iebrukumi impērijas pierobežas provincēs. Atklātas karadarbības vietā Severs Aleksandrs daudz labprātāk izvēlējās diplomātiju un piekukuļošanu. Tas radīja neapmierinātību Romas armijas aprindās un noveda pie viņa noslepkavošanas.

Ārējās saites 

208. gadā dzimušie
235. gadā mirušie
Romas imperatori
Nogalinātie monarhi
Koldkrīkas nams

"Koldkrīkas nams" () ir 2003. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Kanādas trilleris, kura režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir Maiks Figiss. Galvenās lomas atveido Deniss Kveids, Šerona Stouna, Stīvens Dorfs, Kristena Stjuarta, Kristofers Plamers un Džuliete Luisa. Filmas pirmizrāde notika .

Ģimene no pilsētas pārceļas uz pussagruvušu lauku namu, kas reiz bija liela un skaista ēka. Uzsākot nama renovāciju, ģimene atklāj, ka vieta glabā kādu noslēpumu un tajā, iespējams, vēl mājo iepriekšējā iemītnieka gars.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kanādas filmas
Zemūdens straume

"Zemūdens straume" () ir 2004. gada ASV psiholoģisks trilleris, kura režisors un viens no scenārija autoriem ir Deivids Gordons Grīns. Galvenās lomas atveido Džeimijs Bells, Dermots Malronijs, Devons Alans, Širi Eplbija un Džošs Lūkass. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc mātes nāves divi pusaudži Kriss un Tims kopā ar savu tēvu Džonu pārvācas uz cūku fermu Džordžijas štatā. Neilgi pēc pārvākšanās viņus apciemo Džona brālis Dīls, par kura eksistenci Kriss un Tims pat nenojauta. Laika gaitā ģimenē izceļas konflikts, kura rezultātā Dīls nogalina Džonu, bet Kriss un Tims aizbēg no mājām. Laikā, kad brāļi cenšas izvairīties no Dīla, viņi satiek dažādus interesantus cilvēkus.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Noķeriet sīko

"Noķeriet sīko" () ir 2004. gada ASV piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir Bārts Frendlihs. Galvenās lomas atveido Kristena Stjuarta, Korbins Blo, Makss Terjē, Dženifere Bīlsa un Sems Robardss. Filmas pirmizrāde notika .

Divpadsmitgadīgajai Medijai patīk klinšu kāpšana, tāpat kā viņas tēvam Tomam, kurš vairākus gadus iepriekš klinšu kāpšanā iekļuva negadījumā un kļuva paralizēts no kakla uz leju. Medijas ģimene uzzina par eksperimentālu operāciju, kas varētu Tomam palīdzēt, tomēr viņiem nav tik lielas naudas, lai operāciju atļautos. Hārderbahas banka, kurā strādā Medijas māte, nevēlas operācijai dod aizdevumu, tāpēc Medija ar saviem labākajiem draugiem Ostinu un Gasu izdomā plānu, kā banku aplaupīt.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Piedzīvojumu filmas
Kinokomēdijas
Dzirnavupe (Bērzupes pieteka)

Dzirnavupe (arī Bērzupīte) ir Bērzupes pieteka Cēsu novadā.

Iztece - no Lejas ezera. Upi divās vietās šķērso valsts autoceļš P32 - pie izteces un ciemā Bērzs, kurā viņa ietek Bērzupe.

Atsauces 

Cēsu novada upes
Amatas novada upes
Ventas baseina upes
Īstais laiks

"Īstais laiks" () ir 2017. gada ASV kriminālfilma, kuras režisori ir Benijs Safdijs un Džošs Safdijs. Galvenās lomas atveido Roberts Patinsons, Dženifere Džeisone Lī, Benijs Safdijs, Barkads Abdi un Badijs Duress. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Pēc neveiksmīgas bankas aplaupīšanas Niks nokļūst cietumā, bet viņa brālis Konijs iesaistās bīstamā piedzīvojumā pagrīdē, lai izpestītu Niku no cietuma.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Damsel

Damsel ir 2018. gada ASV komēdija, kuras režisori ir Deivids Zelners un Neitans Zelners. Galvenās lomas atveido Roberts Patinsons un Mija Vašikovska. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

19. gadsimta otrajā pusē Semjuels Alabasters ceļo cauri Amerikai, lai apprecētu savu mūža mīlestību Penelopi.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV vesterni
Kinokomēdijas
Tuksneša karaliene

"Tuksneša karaliene" () ir 2015. gada ASV biogrāfiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Verners Hercogs. Galvenās lomas atveido Roberts Patinsons, Nikola Kidmena, Džeimss Franko, Deimiens Luiss un Džejs Abdo. Filmas pirmizrāde notika  Berlīnes filmu festivālā.

Filmā parādīta ceļotājas, rakstnieces, arheoloģes, pētnieces un kartogrāfes Ģertrūdes Bellas dzīve.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Biogrāfiskas filmas
Šukteri

Šukteri ir apdzīvota vieta Durbes novada Tadaiķu pagasta. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos Kazupes krastā pie autoceļa A9  no novada un pagasta centra Lieģos un  no Rīgas.

Atsauces
Dzīvība (filma)

"Dzīvība" () ir 2017. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas un šausmu filma, kuras režisors ir Daniels Espinosa. Filmas pirmizrāde notika .

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Tīkla monitorings

Tīkla monitorings (network monitoring) ir tādas sistēmas izmantošana, kas nepārtraukti monitorē (uzmana) datortīklu, vai nav radušās kādas tīkla kļūdas, kas radītu kādu tīkla procesu neizdošanos vai salēnināšanos. Tīkla pārtraukumu vai citu kļūdu gadījumā monitoringa sistēma informē tīkla administratoru, izmantojot dažādus rīkus - SMS, e-pasts vai citus paziņošanas mehānismus. Tīkla monitorings ir tīkla menedžmenta daļa.

Apraksts
Kamēr uzbrukumu identificēšanas sistēmas monitorē, vai tīklam nav ārēji apdraudējumi, tīkla monitoringa sistēma tīklā novēro problēmas, kas radušās serveru, tīkla savienojumu vai citu iekārtu pārslodzes vai nefunkcionēšanas gadījumā.
Piemēram, lai noteiktu web servera statusu, monitoringa lietojumprogrammatūra var periodiski nosūtīt HTTP pieprasījumu, lai pārbaudītu web lapas statusu. Savukārt e-pasta serveriem caur SMTP var tikt nosūtīta testa ziņa, kas tiek atgriezta caur IMAP vai POP3.

Visbiežāk mērītie lielumi monitoringā ir atbildes laiks, pieejamība un darbošanās laiks (uptime) , lai gan arī pastāvīgums un uzticamība ir kļūs arvien populārāki lielumi. Lielā WAN optimizācijas ierīču izplatība ir atstājusi nelabvēlīgu efektu uz lielāko daļu monitoringa rīku, it sevišķi vēloties izmērīt precīzu gala ierīču (end-to-end) kavēšanos, jo tie ierobežo pilna cikla (round-trip) kavēšanās redzamību.
Statusa pieprasījumu kļūdas, piemēram, par nespēju izveidot savienojumu - piemēram, tīkla pārtraukuma kļūda, - vai arī nespēju atgriezt dokumentu vai ziņu, parasti ierosina monitoringa sistēmas reakcijas darbību. Šīs reakcijas darbības ir dažādas- brīdinājuma ziņojuma nosūtīšana (piemēram, SMS, e-pasts u.c.) sistēmas administratoram, automātisku drošības sistēmu, kas atvieno bojāto serveri līdz tas tiek salabots, aktivizācija u.c.
Tīkla savienojuma darbības monitorings tiek saukts arī par tīkla trafika (network traffic) mērīšanu.

Tīkla tomogrāfija

Tīkla tomogrāfija ir svarīga nozare tīkla mērīšanā, kas nodarbojas ar dažādu linku veselības monitorēšanu tīklā, izmantojot gala ierīču (end-to-end) aģentus tīklā.

Dažādi protokoli
Mājaslapu monitoringa serviss spēj sekot līdzi HTTP, HTTPS, SNMP, FTP, SMTP, POP3, IMAP, DNS, SSH, TELNET, SSL, TCP, ICMP, SIP, UDP u.c. tīkla protokoliem. Šādas tīkla protokolu pārbaudes dažādi monitoringa rīki spēj veikt sākot no dažām reizēm stundā, līdz pat vairākām reizēm minūtē.

Monitoringa programmatūra

Bezmaksas / Atvērtā koda (open-source)
 Cacti
 Check MK
 Icinga
 Multi Router Traffic Grapher (MRTG)
 Nagios
 NeDi
 NMIS
 OpenNMS
 Shinken
 Vigilo NMS
 Wireshark
 Zabbix

Maksas / Komerciālās
 Admon
 AppNeta
 Dynatrace
 HP OpenView Network Node Manager (OV NNM)
 LiveAction
 NetCrunch
 Opmantek
 Pandora FMS
 PathSolutions
 PRTG
 Riverbed
 SevOne
 SolarWinds
 ThousandEyes
 Viavi Observer Platform

Datortīklu pārvaldība
Rjoju Kobajaši

Rjoju Kobajaši (, Kobayashi Ryōyū; dzimis ) ir japāņu tramplīnlēcējs.

Pasaules kausā debitēja  komandu sacensībās Zakopanē, Polijā. Nākamajā dienā piedalījās arī individuālajās sacensībās, iegūstot 7. vietu, kas deva pirmos punktus PK ieskaitē. Piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā, iegūstot 7. vietu sacensībās uz normālā tramplīna, 10. vietu uz lielā tramplīna, kā arī 6. vietu komandu sacensībās.

Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla PK posmos ieguva  Vislā, sasniedzot 3. vietu.  izcīnīja savu pirmo uzvaru PK posmos, uzvarot sacensībās Rukā, Somijā.

Kobajaši pirmais lielākais panākums bija uzvara 2018.—2019. gada Četru tramplīnu turnejā, turklāt viņš kļuva par trešo tramplīnlēcēju sacensību vēsturē pēc Svena Hannavalda un Kamila Stoha, kurš uzvarējis visos četros turnejas posmos vienā sezonā. 2019. gada Pasaules čempionātā izcīnīja bronzas medaļu komandu sacensībās. 2018.—2019. gada sezonā uzvarēja Pasaules kausa kopvērtējumā. 
 
2021.—2022. gada sezonā izcīnīja savu otro uzvaru Četru tramplīnu turnejas kopvērtējumā. Šoreiz viņš uzvarēja pirmajos trīs posmos, bet neizdevās izcīnīt Grand Slam par uzvaru visos posmos, jo ceturtajā posmā ierindojās 5. vietā.

Viņa vecākais brālis Džunširo Kobajaši arī ir tramplīnlēcējs.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Japānas tramplīnlēcēji
Japānas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Japānas olimpiskie zelta medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki tramplīnlēkšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki tramplīnlēkšanā
Židrūns (grupa)

Židrūns ir latviešu indīroka grupa, kas pastāv kopš 2003. gada. Tās sastāvā ir Klāvs Kalnačs (balss, ģitāra, taustiņinstrumenti, u.c.), Anrijs Korps (bungas), Ulvis Urtāns (basģitāra, balss, taustiņinstrumenti) un Ritvars Bīders (ģitāra, taustiņinstrumenti). 

2017. gadā grupas albums Židrūns un tas, ko nevar nest ieguva Alternatīvās mūzikas balvu 2016 kategorijā "Gada albums". 

Albumi Židrūns un tas, ko nevar nest (2017) un Kovārņu mazbērniem (2020) nominēti Latvijas mūzikas ierakstu gada balvai Zelta Mikrofons kategorijā "Labākais roka mūzikas albums" .

Diskogrāfija 
 Židrūnam sāp (2008, LP, SKYR)
 Dzeltenbaltdzeltenais (2010, LP, SKYR)
 Židrūns un tas, ko nevar nest (2016, LP, I Love You Records)
 Kovārņu mazbērniem (2020, LP, I Love You Records)

Atsauces

Ārējās saites 
 Grupas mājaslapa
  (1) 
  (2) 
 
 
 draugiem.lv profils

2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
Latvijas rokgrupas
Kaspars Serģis

Kaspars Serģis (dzimis  Cēsīs) ir profesionāls Latvijas šosejas riteņbraucējs, kurš pārstāv Latvijā reģistrēto kontinentālo komandu Amore & Vita–Prodir.

2017. gada Latvijas čempionāts šosejas riteņbraukšanā grupas braucienā izcīnījis sudraba medaļu.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

1992. gadā dzimušie
Latvijas riteņbraucēji
Cēsīs dzimušie
Vārve (Tadaiķu pagasts)

Vārve (agrāk arī Vārva) ir apdzīvota vieta Durbes novada Tadaiķu pagasta. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos Trumpes krastā pie Liepājas—Jelgavas dzelzceļa (stacija Tadaiķi) un autoceļa V1206  no novada un pagasta centra Lieģos un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Vārves muižas (Warwen) centru. Bijis ciema padomes centrs.

Atsauces
Liekulības tirgus

"Liekulības tirgus" () ir 2004. gada ASV un Apvienotās Karalistes vēsturiska drāma, kuras režisore ir Mira Neira. Galvenās lomas atveido Rīza Viterspūna, Džonatans Rīzs Meijers, Džeimss Pūrfojs, Eilīna Atkinsa, Bobs Hoskinss, Gabriels Bairns un Džims Brodbents. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmas sižets norisinās 19. gadsimta sākumā. Bekija Šārpa, kura uzauga Londonas nabadzīgajā daļā, cīnās, lai izkļūtu no nabadzības un kopā ar savu labāko draudzeni Amēliju paceltos uz augstāku sociālo slāni.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Lidotāja rēgi

"Lidotāja rēgi" () ir 2006. gada Apvienotās Karalistes psiholoģisks trilleris, kura režisors, scenārija autors un producents ir Kriss Darlačers. Galvenās lomas atveido Roberts Patinsons, Reičela Stirlinga un Džuliāns Sendss. Filmas pirmizrāde notika .

Royal Air Force pilots Tobijs Džags pēc negadījuma tiek piekalts ratiņkrēslam. Pēc tam, kad Tobijs tiek ievietots slimnīcā, viņš lēnām sāk zaudēt prātu.

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Rovers

"Rovers" () ir 2014. gada Austrālijas drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Deivids Mišods. Galvenās lomas atveido Roberts Patinsons un Gajs Pīrss. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Desmit gadus pēc globālā ekonomiskā sabrukuma vientuļnieks Ēriks meklē vīriešus, kuri nozaga Ērika mašīnu, kas bija viņa vienīgais īpašums. Pa ceļam Ēriks satiek viena zagļa brāli Reinoldsu, un ceļojuma laikā starp abiem izveidojas negaidīta saikne.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
Austrālijas filmas
Drāmas
Karte uz zvaigznēm

"Karte uz zvaigznēm" () ir 2014. gada Kanādas, Vācijas, Francijas un ASV satīriska drāma, kuras režisors ir Deivids Kronenbergs. Galvenās lomas atveido Roberts Patinsons, Džons Kjūsaks, Sāra Gadone, Evans Bērds, Olīvija Viljamsa, Mija Vašikovska un Džūliana Mora. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Filmas galvenie varoņi ir Holivudas slavenības Agata un Bendžijs Veisi, viņu savstarpējās attiecības un pagātne.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
Kanādas filmas
Francijas filmas
Vācijas filmas
ASV filmas
Drāmas
Deivida Kronenberga filmas
Zudusī Z pilsēta

"Zudusī Z pilsēta" () ir 2016. gada ASV biogrāfiska piedzīvojumu drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Džeimss Grejs. Galvenās lomas atveido Roberts Patinsons, Čārlijs Hannems, Sjenna Millere, Toms Holands, Anguss Makfeidens, Īens MakDaiermids un Franko Nero. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkas filmu festivālā.

Filma ir balstīta uz patiesiem notikumiem un vēsta par britu pētnieku Persivalu Fosetu, kurš bezvēsts pazuda 20. gadsimta 20. gados, kad viņš meklēja kādu noslēpumainu pilsētu Amazonē.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Biogrāfiskas filmas
Piedzīvojumu filmas
Nībelungu gredzens: Mīlestība un nodevība

"Nībelungu gredzens: Mīlestība un nodevība" () ir 2004. gada Vācijas televīzijas filma, kuras režisors un veins no scenārija autoriem ir Uli Ēdels. Galvenās lomas atveido Beno Fūrmans, Alīsija Vita, Kristiāna Lokena un Makss fon Sīdovs. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Filma balstīta uz Skandināvu mitoloģiju un pastāsta leģendu par Sigfrīdu un Brunhildi.

Ārējās saites

Skatīt arī 
 Nībelungu gredzens

2004. gada filmas
Vācijas filmas
Ūdens ziloņiem

"Ūdens ziloņiem" () ir 2011. gada ASV romantiska drāma, kas balstīta uz Sāras Gruenas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Frānsiss Lorenss. Galvenās lomas atveido Roberts Patinsons, Rīza Viterspūna, Kristofs Valcs un Hals Holbruks. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets notiek 20. gadsimta 30. gados. Bijušais veterinārmedicīnas students iegūst darbu ceļojošā cirkā un iemīlas cirka darbinieka sievā.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Juras laikmeta pasaule: Kritusī karaliste

"Juras laikmeta pasaule: Kritusī karaliste" () ir 2018. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Dž. A. Bajona. Galvenās lomas atveido Kriss Prats, Braisa Dalasa Hauarda, Reifs Spols, Tobijs Džonss, Teds Levains, Džefs Goldblums un BD Vongs. Filmas pirmizrāde notika  WiZink centrā Madridē. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "Juras laikmeta pasaule". Šī ir 16. visu laiku ienesīgāka filma.

Kad salas neaktīvais vulkāns sāk izrādīt potenciāla izvirduma pazīmes, Ouens un Klēra sāk glābšanas operāciju, lai no salas izglābtu pēdējos dinozaurus.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Piedzīvojumu filmas
Juras laikmeta parks
Universal Pictures filmas
Promile

Promile (no  — 'uz tūkstoti') ir skaitlis, kas izsaka kāda daudzuma vai lieluma tūkstošo daļu. Promile ir vienāda ar procenta desmitdaļu. Promili apzīmē ar promiles zīmi, ko pieraksta ‰, tā ir procenta zīme (%) ar pievienotu papildu nulles dalītāju. Tā ir pieejama Windows, izmantojot ALT+0137.

Termins ir vairāk izplatīts Eiropas valodās, to izmanto, piemēram, lai apzīmētu alkohola saturu asinīs.

Izmantošanas piemēri 

 Izsakot juridiskās robežas alkohola saturam asinīs transportlīdzekļa vadītājam: piemēram, 0.6‰ vai 0,2‰.
 Izsakot jūras ūdens sāļumu: piemēram, "vidējais jūras sāļums ir 35‰".
 Izsakot stabilo izotopu attiecības: piemēram, "δ13C mērījuma rezultāts ir 3,5‰"

Skatīt arī 
 Procents

Ārējās saites 

Matemātika
Jevdokija Jusupova

Jevdokija Jusupova (, 1743–1780) bija Kurzemes un Zemgales hercogiene, hercoga Pētera otrā sieva.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1743. gada 16. maijā Maskavā kņaza Borisa Jusupova (1695—1759) un viņa sievas Irinas, dzimušas Zinovjevas (1718—1788), ģimenē kā vecākā meita. Viņas tēvs bija cēlies no Nogaju ordas valdnieku dzimtas, ķeizarienes Elizabetes Petrovnas valdīšanas laikā viņu 1749. gadā iecēla par Pēterburgas ģenerālgubernatoru.
1774. gada 6. martā ķeizariene Katrīna II izprecināja Jevdokiju Kurzemes un Zemgales princim Pēterim Bīronam. Bērnu viņiem nebija, pēc diviem gadiem viņa aizbrauca Pēterburgu, lai 1776. gada 18. oktobrī piedalītos ķeizara Pāvila I laulību ceremonijā un atpakaļ Jelgavā vairs neatgriezās. 1777. gadā ķeizariene viņu apbalvoja ar Svētās Katrīnas ordeni. 

1778. gada 27. aprīlī viņas laulība ar hercogu Pēteri tika šķirta, Katrīna II piespieda viņam maksāt 50 000 rubļu lielu pensiju.

Mirusi 1780. gada 19. (8.) jūlijā Pēterburgā.

Atsauces 

1743. gadā dzimušie
1780. gadā mirušie
Kurzemes hercogi
Krāpšanas ilūzija

"Krāpšanas ilūzija" () ir 2013. gada ASV trilleris, kura režisors ir Luiss Leterjers. Galvenās lomas atveido Džese Eizenbergs, Marks Rafalo, Vudijs Harelsons, Melānija Lorenta, Aila Fišere, Deivs Franko, Maikls Keins un Morgans Frīmens. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā. Filmai 2016. gadā iznāca turpinājums "Krāpšanas ilūzija 2".

FIB aģents un Interpola detektīvs izseko iluzionistu komandu, kas savu izrāžu laikā apzog bankas un auditorijai uzdāvina naudu.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Krāpšanas ilūzija 2

"Krāpšanas ilūzija 2" () ir 2013. gada ASV trilleris, kura režisors ir Džons M. Ču. Galvenās lomas atveido Džese Eizenbergs, Marks Rafalo, Vudijs Harelsons, Lizija Kaplana, Denjels Redklifs, Džejs Čū, Sana Latana, Deivs Franko, Maikls Keins un Morgans Frīmens. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā. Filma ir turpinājums 2013. gada filmai "Krāpšanas ilūzija".

"Četrus jātniekus" pret pašu gribu pieņem darbā tehnoloģiju ģēnijs, kurš vēlas, lai viņi veiktu zādzību, kādu grupa līdz šim vēl nav īstenojusi.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Monopols (spēle)

"Monopols" () ir galda spēle, kuras mērķis ir iegūt lielāko bagātību. Spēlētāji pārvietojas pa spēļu galdu, pamatojoties uz izmesto kauliņu punktu skaitlisko vērtību. Viņi pērk un pārdod īpašumus, tajos veidojot mājas un viesnīcas, no pretiniekiem tiek saņemta īres maksa (ar mērķi iedzīt bankrotā).

"Monopolam" ir vairāki simti dažādu izdevumu, atvasinājumu un saistīto mediju. Izdots vairāk nekā 35 valodās. Pirmoreiz publicēta 1935. gadā, nosaukumu spēle ieguvusi no ekonomikas termina monopols. Pašreizējais spēles īpašnieks un ražotājs ir amerikāņu uzņēmums Hasbro. Kopš 1973. gada (pašlaik ik pēc 4—6 gadiem) notiek pasaules čempionāts "Monopolā".

Atsauces

Ārējās saites 

 Informatīvā mājaslapa 

Galda spēles
Supaplex

Supaplex ir puzles datorspēle, to izstrādājuši Filips Jespersens un Mihaels Štops, divi studenti no Šveices. Spēli  izdeva Digital Integration. Tā balstās uz Boulder Dash. Spēle sastāv no 111 līmeņiem, bet ir pieejami arī neoficiāli līmeņi.

Spēles autori ir to pasludinājuši par bezmaksas programmatūru. Pastāv Megaplex, neoficiāla spēles versija Microsoft Windows.

Ārējās saites 
 Supaplex vietnē Internet Archive Software Library: MS-DOS Games (emulēta tīmekļa pārlūkā)

Amiga spēles‎
DOS spēles
Metropoles opera

Metropoles opera () ir operteātris Ņujorkā, ASV. Metropoles operas nams atrodas Linkolna centrā, ar aptuveni 3800 sēdvietām tas ir lielākais operteātra nams pasaulē.

Metropoles opera dibināta 1880. gadā, pašreizējā atrašanās vietā atrodas kopš 1966. gada. Šī ir lielākā klasiskās mūzikas organizācija Ziemeļamerikā. Katru sezonu (no septembra līdz maijam) tiek sagatavotas 27 plaša repertuāra operas. 2015.—2016. gada sezonā tika parādītas 25 operu 227 izrādes.

No latviešiem Metropoles operā dziedājuši Elīna Garanča, Kristīne Opolais, Aleksandrs Antoņenko, Marina Rebeka.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Ņujorka
Operteātri
Dzintars Dreibergs

Dzintars Dreibergs (dzimis ) ir latviešu režisors.

2002. gadā absolvējis Rīgas Ekonomikas augstskolu un ieguvis bakalaura grādu uzņēmējdarbībā un finansēs. 2004. gadā pabeidzis maģistra studijas uzņēmējdarbībā un finansēs. Strādājis par vecāko revidentu, kā arī par mārketinga direktoru.

2005. gadā iestājies Latvijas Kultūras akadēmijas kinorežijas maģistrantūrā. 2006. gadā pārgājis uz kinorežijas maģistrantūru Baltijas Filmu un mediju skolā. Piedalījies dažādos ar filmām saistītos semināros.

2005. gadā sācis filmēt mūzikas video, montēt dažādus TV raidījumus, kā arī asistēt filmēšanas laukumos. Vēlāk sācis veidot dažādas filmas, tajā skaitā "Vīrietis akvārijā", "Ledusskapis", "Nāc ar mani padejot", kā arī "Dushechka", kas 2007. gadā tika nominēta Lielā Kristapa balvai kategorijā "Labākā studentu filma".

Dreiberga režisētā filma "Dvēseļu putenis" saņēma sešas 2020. gada Lielā Kristapa balvas, tai skaitā, par labāko pilnmetrāžas spēlfilmu. Dreibergs saņēma balvu par labāko spēlfilmas režiju.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1981. gadā dzimušie
Latviešu režisori
Rīgas Ekonomikas augstskolas absolventi
Ieva Roze

Ieva Roze (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece.

Dzimusi Rīgā, viņas tēvs bija elektromehāniķis, bet māte ķīmiķe. Līdz 8. klasei mācījās Rīgas 5. vidusskolā, pēc tam pārgāja uz Rīgas 69. vidusskolu.

Pirmais dzejolis tika publicēts laikrakstā "Pionieris" 1986. gadā. Viņas dzīves laikā tika izdots viens dzejoļu krājums — "No vienas tumsības otrā". 1994. gadā tika izdots krājums "Dzeja". Ar viņas vārdiem komponēja mūziku Imants Kalniņš. Vairākas dziesmas iekļautas grupas "Autobuss debesīs" albumā "Logs puspavērts".

Izdarīja pašnāvību 1991. gada 9. novembrī. Apbedīta Rīgas Meža kapos.

Atsauces 

1971. gadā dzimušie
1991. gadā mirušie
Rīgā dzimušie
Latviešu dzejnieki
Latviešu valodā rakstošie
Pašnāvnieki
Rīgas Meža kapos apbedītie
Gada augs Latvijā

Gada augs ir viens no ikgadējiem Latvijas dabas simboliem, kuru katru gadu izraugās Latvijas Botāniķu biedrība. Augu izvēlas, lai pievērstu sabiedrības uzmanību kādas sugas aizsardzībai un izplatībai. Dažkārt Gada augs var būt pat bieži sastopama suga, par kuru interesanti uzzināt ko vairāk, citreiz tas ir izceļams retums. Gada auga izvēle notiek, balsojot Botāniķu biedrības biedriem.

Gada augi Latvijā 

 2003. gads — dzeltenā dzegužkurpīte (Cypripedium calceolus)
 2004. gads — bezdelīgactiņa (Primula farinosa)
 2005. gads — meža silpurene (Pulsatilla patens)
 2006. gads — jumstiņu gladiola (Gladiolus imbricatus)
 2007. gads — apaļlapu rasene (Drosera rotundifolia)
 2008. gads — smaržīgā naktsvijole (Platanthera bifolia)
 2009. gads — jūrmalas dedestiņa (Lathyrus maritimus)
 2010. gads — ziemeļu linneja (Linnaea borealis)
 2011. gads — ķekarpaparde (Botrychium ģints)
 2012. gads — meža vizbulis (Anemone sylvestris)
 2013. gads — stāvā vilkakūla (Nardus stricta)
 2014. gads — laksis (Allium ursinum)
 2015. gads — čemuru palēks (Chimaphila umbellata)
 2016. gads — purva atālene (Parnassia palustris)
 2017. gads — dzeltenā salmene (Helichrysum arenarium)
 2018. gads — madaras (Galium ģints)
 2019. gads — mazais zvagulis (Rhinanthus minor)
 2020. gads — Ruiša pūķgalve (Dracocephalum ruyschiana)
 2021. gads — parastā ķimene (Carum carvi)
 2022. gads — Eiropas saulpurene (Trollius europaeus)

Atsauces

Ārējās saites 
 http://botany.lv/aktualitates/gada-augs/

Botānika
Latvijas flora
Kūdra (Smārdes pagasts)

Kūdra (agrāk arī Smārdes Kūdra) ir apdzīvota vieta Tukuma novada Smārdes pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Mazā tīreļa (Smārdes purva) ziemeļu galā  no pagasta centra Smārdes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados pie kūdras ieguves un pārstrādes ražotnes.

Atsauces
Ramona Petraviča

Ramona Petraviča (dzimusi  Aucē) ir latviešu ķīmiķe, uzņēmēja, finansiste un politiķe. Bijusi Latvijas Republikas labklājības ministre un 13. Saeimas deputāte (ievēlēta no KPV LV saraksta). Šobrīd partijas "Latvija pirmajā vietā" biedre, no kuras saraksta ievēlēta 14. Saeimā.

1992. gadā pabeigusi Rīgas Tehnisko universitāti ar bioloģiski aktīvo savienojumu ķīmisko tehnoloģiju specialitāti. Pirms ievēlēšanas Saeimā bija uzņēmēja, SIA "Monēta" finanšu vadītāja.

Politiskā darbība 
2017. gada Saldus novada domes vēlēšanās kandidēja no KPV LV saraksta un tika ievēlēta novada domē.

Kandidējusi 13. Saeimas vēlēšanās ar otro numuru politiskās partijas KPV LV sarakstā Kurzemes vēlēšanu apgabalā, ievēlēta 13. Saeimā. 2019. gadā kļuva par Latvijas labklājības ministri Krišjāņa Kariņa valdībā, saglabājot arī Saeimas deputātes mandātu (kā vienīgā no ministriem). 2021. gada janvārī nolika Saeimas deputātes mandātu uz ministres amata pienākumu pildīšanas laiku.

Labklājības ministres amatu zaudēja 2021. gada 3. jūnijā, kad "Par cilvēcīgu Latviju" (agrākā KPV LV) ministri K. Kariņa valdībā tika aizstāti ar citu koalīcijas partiju pārstāvjiem. Drīz pēc tam atjaunoja Saeimas deputātes mandātu. 2022. gada janvārī paziņoja par izstāšanos no partijas, saglabājot Saeimas deputātes amatu un darbojoties frakcijā "Neatkarīgie".

2022. gadā pievienojusies Aināra Šlesera izveidotajai partijai "Latvija pirmajā vietā". 2022. gada rudenī notikušajās Saeimas vēlēšanās ievēlēta 14. Saeimā.

Atsauces 

1967. gadā dzimušie
Aucē dzimušie
"Par cilvēcīgu Latviju" politiķi
"Latvija pirmajā vietā" politiķi
Latvijas labklājības ministri
13. Saeimas deputāti
14. Saeimas deputāti
Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
Anatolijs Papanovs

Anatolijs Papanovs (, dzimis , miris ) bija padomju aktieris un komiķis, PSRS Tautas skatuves mākslinieks, PSRS Valsts prēmijas ieguvējs.

Dzimis Vjazmā. Viņa tēvs bija armijas virsnieks, bet māte modiste. Pirms Otrā pasaules kara strādāja gultņu fabrikā, brīvajā laikā aizrāvās ar teātri. Kara laikā komandēja artilēristu vienību. 1942. gadā viņš tika ievainots uzbrukuma laikā. Demobilizējies kā 3. grupas invalīds, viņš iestājās teātra fakultātē.

1946. gadā aizbrauca strādāt uz Klaipēdu. 1948. gadā viņš atgriezās Maskavā, pieņemot režisora Andreja Gončarova aicinājumu kļūt par Satīras teātra aktieri. 1960. gados viņam sāka piedāvāt labas lomas kino. Kļuva slavens, sadarbojoties ar Andreju Mironovu, vairākās filmās viņus uzņēma, izmantojot kā savdabīgu duetu.

Filmējies tādās filmās kā "Cilvēks, kurš iet pēc saules" (Человек идёт за солнцем, 1961), "Dona Kihota bērni" (Дети Дон Кихота, 1965), "Sargies auto!" (1966), "Briljantu roka" (1969), "Fortūnas džentlmeņi" (1971), "Aukstā 53. gada vasara" (1987). Ieskaņojis animācijas filmas un piedalījies teātra izrādēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1922. gadā dzimušie
1987. gadā mirušie
Padomju aktieri
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
PSRS Valsts prēmijas laureāti
Smoļenskas apgabalā dzimušie
Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar Tēvijas Kara ordeni apbalvotie
Kristiāns Dāls

Kristiāns Johans Dāls (, dzimis , miris ) bija Igaunijas zviedru izcelsmes kapteinis, polārpētnieks un jūrskolu pedagogs, Krievijas impērijas titulārpadomnieks. Vairāku pētniecisko darbu un jūrskolas mācību grāmatu autors.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1839. gadā Tallinā kuģa namdara ģimenē. Mācījās apriņķa skolā un ģimnāzijā. 1857. gadā sāka mācīties Rīgas jūrskolā un 1863. gadā ieguva tālbraucēja kapteiņa tiesības.

Ar Krišjāņa Valdemāra atbalstu 1864. gadā nodibināja Ainažu jūrskolu, bija skolas  priekšnieks un navigācijas priekšmetu skolotājs. 1876. gadā viņš kopā ar savu tuvāko līdzstrādnieku skolotāju Nikolaju Raudsepu (1848–1916) un saviem labākajiem audzēkņiem pa Ziemeļu jūrasceļu veica polāro ekspedīciju līdz Obas upes grīvai un no turienes 2000 km augšup pa upi līdz Toboļskai.
No 1893. līdz 1904. gadam bija Liepājas jūrskolas priekšnieks. 

Miris Liepājā, apbedīts Ziemeļu kapos. Lioepājas jūrskolu turbināja vadīt viņa dēls Alfrēds Dāls (1876-1926).

Piemiņa 
K. Dāla vārdā ir nosauktas ielas Liepājā un Ainažos. Liepājā bāzējas hidrogrāfijas kuģis "Kristiāns Dāls". 2002. gadā Latvijas pasts izlaida Dālam veltītu pastmarku.

Ārējās saites 
 Kristāns Dāls

1839. gadā dzimušie
1904. gadā mirušie
Igaunijas zviedri
Tallinā dzimušie
Aizputes baptistu baznīca

Aizputes baptistu baznīca ir Latvijas Baptistu draudžu savienībā ietilpstošās Aizputes baptistu draudzes baznīca Aizputē.

Baptistu draudze Aizputē nodibinājās 1869. gadā. Draudzes pirmais mācītājs bija viens no Latvijas baptistu konfesijas aizsācējiem Latvijā Ādams Gertners. Pirmā baznīca tika uzcelta 1884. gadā, tomēr 1892. gadā varas iestādes lika to nojaukt. 1893. gadā draudze iegādājās zemes gabalu un uzcēla otro baznīcu. 1937. gada Pūpolsvētdienas vakarā tā gāja bojā ugunsgrēkā. 11 mēnešu laikā tiek uzcelta trešā Aizputes baptistu baznīca pēc Aleksandra Šmēlinga projekta, kas tika iesvētīta 1939. gada Ziemassvētkos. Draudze darbību nav pārtraukusi ne karu, ne okupāciju laikā.

Namā baptistu draudzes mācītāja Arvīda Vaska ģimenē bērnību pavadīja komponists Pēteris Vasks.

Ārējās saites 

 Aizputes baptistu draudze

Baptistu baznīcas Latvijā
Aizpute
Čepkeļu dabas rezervāts

Čepkeļu dabas rezervāts () ir dabas rezervāts Lietuvas dienvidos Baltkrievijas pierobežā, Alītas apriņķa Varēnas rajona pašvaldībā. Tas ir 112,12 kvadrātkilometru liels, un to aizņem lielākais purvu masīvs Lietuvā. Rezervāts ir Rāmsaras konvencijas  un Natura 2000 teritorija.

Galerija

Ārējās saites 
 

Lietuvas dabas rezervāti
Alītas apriņķis
Īstrivera

Īstrivera () ir sālsūdens plūdmaiņu grīva (estuārs) Ņujorkā, ASV. Tā savieno Augšējās Ņujorkas līci ar Longailendas šaurumu. Īstrivera atdala Kvīnsu uz Longailendas salas no Bronksas Ziemeļamerikas kontinentālajā daļā, kā arī Manhatanu no Kvīnsas un Bruklinas. Atkarībā no plūdmaiņām estuārs maina savu plūsmas virzienu. Ūdensceļš ir kuģojams visā garumā (26 km).

Ņujorka
ASV ģeogrāfija
Taksila

Taksila (, Takšašilā) ir nozīmīga senā pilsēta, kas atrodas mūsdienu Pendžābā, Pakistānā.

Atrodas Indijas subkontinenta un Centrālāzijas kultūru mijiedarbības zonā. Pilsētas vēsture sniedzas ap 1000. gadu p.m.ē. Dažas no drupām datētas ar 6. gadsimtu p.m.ē. (Ahemenīdu impērijas periods). Kad reģionus savienojošie tirdzniecības ceļi zaudēja nozīmīgumu, krita arī Taksilas nozīmīgums, līdz 5. gadsimtā to iznīcināja huņņi.

19. gadsimta vidū Taksilas drupas atklāja britu arheologs Aleksandrs Kaningems. 1980. gadā tā tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 2006. gadā The Guardian Taksilu ierindoja pirmajā vietā Pakistānas tūrisma objektu sarakstā, to ik gadu apmeklēja apmēram 1 miljons cilvēku. 

Dažos sarakstos seno Taksilas augstskolu uzskata par vienu no vecākajām universitātēm pasaulē (vai pati vecākā). Tomēr daži to neuzskata par universitāti mūsdienu izpratnē.

Atsauces

Ārējās saites 

 

UNESCO Pasaules mantojuma vietas Pakistānā
Toms Treibergs

Toms Treibergs (dzimis Rīgā ) ir latviešu dzejnieks, žurnālists, aktieris un kritiķis. Bērnības gadus pavadījis Taurupē, 2004. gadā beidzis Taurupes vidusskolu. Studējis audiovizuālo kultūru Latvijas Kultūras akadēmijā. 2012. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultāti.

Strādā Latvijas Televīzijā kā žurnālists un  raidījuma “Kultūras ziņas” redaktors, ir teātra un kino kritiķis. No 2004. gada kopā ar Svenu Kuzminu darbojas kā aktieris un režisors etīžu teātrī "Nerten". Ir Latvijas Televīzijas un Latvijas Radio gada balvas "Kilograms kultūras" žūrijas loceklis.

Pirmā publikācija — 2004. gadā.

Mākslinieciskā darbība

Dzeja 
Toma Treiberga pirmā publikācija bija dzejolis "vējš raizējas par mums...", kas 2004. gadā tika publicēts laikrakstā "Latvijas Avīze". Līdz šim Iznākuši trīs Toma Treiberga dzejas krājumi — "Gaismas apstākļi" (2012), "Drudzis" (2015), kurš tika nominēts Literatūras gada balvai un "Biezoknis" (2019). Viņa dzejai raksturīga dabas un pilsētas parādību atspoguļošana, bērnības atmiņas un tai raksturīgā pasaules izjūta, cilvēka pārdzīvojumi.

Atdzejojumi 
 Jeļenas Glazovas dzejoļu krājums "Transfēri" (2013. gadā,  kopā ar Svenu Kuzminu);
 Sergeja Timofejeva dzejoļu krājums "Replika" (2018. gadā, kopā ar Andri Akmentiņu un Arvi Vigulu).

Teātris 
2004. gadā Toms Treibergs kopā ar Svenu Kuzminu dibināja etīžu teātri "Nerten". T. Treibergs un S. Kuzmins ir gan šī teātra režisori, gan vienīgie aktieri. "Nerten" ir vienīgais šāda profila teātris Latvijā, tas sniedz savas izrādes gan Rīgā, gan dažādās Latvijas pilsētās. Izrādes veidotas no īsiem tematiski un stilistiski atšķirīgiem sižetiem.

Latvijas Radio 
No 2017. gada februāra līdz 2018. gada decembrim Toms Treibergs kopā ar Svenu Kuzminu Latvijas Radio 1 veidoja raidījumu "Cienījamie lasītāji. Etīdes par literatūru". Šobrīd (2019) T. Treibergs ir Latvijas Radio 1 raidījuma "Kultūras Rondo" vecākais redaktors.

Bibliogrāfija

Dzeja 

 Gaismas apstākļi. Rīga: Apgāds Mansards, 2012
 Drudzis. Rīga: Apgāds Mansards, 2015
 Biezoknis. Rīga: Neputns, 2019

Atsauces

Ārējās saites 
 Toma Treiberga Facebook konts
 Teātra "Nerten" Facebook konts

Latvijas dzejnieki
Latvijas aktieri
Latvijas žurnālisti
Latvijas Televīzijas darbinieki
Latvijas Radio darbinieki
Kubas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Kubas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas.

Kuba olimpiskajās spēlēs līdz šim kopumā ir izcīnījusi 226 olimpiskās medaļas (78 zelta, 68 sudraba un 80 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visas olimpiskās medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Liela daļa no medaļām — 72 medaļas — ir izcīnītas boksā. Otrajā vienā no olimpiskajiem sporta veidiem ir vieglatlētika (42 medaļas). 

Ar medaļām bagātākie Kubas sportisti ir paukotājs Ramons Fonsts, volejboliste Ana Fernandersa, beisbolists Pedro Luiss Laso un džudists Driuliss Gonsaless. Katrs no viņiem olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 4 medaļas.

Sportistu uzskaitījums 
Šajos uzskaitījumos iekļauti tie sportisti, kas olimpiskajās spēlēs piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Kubu. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.

A — Č

D — Ģ

H — Ķ

L — O

P — T

U — Ž

Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā) 
Iekļauti tie ASV sportisti, kas olimpiskajās spēlēs piedalījušies un izcīnījuši medaļas citu valstu/komandu sastāvos. Sportisti sakārtoti alfabēta secībā.

Atņemtās medaļas 

Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.

Piezīmes

Skatīt arī 
 Kuba olimpiskajās spēlēs
 Kubas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Ārējās saites 
 
 
  

Olimpiskie medaļnieki
Kubas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Kubas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Līdz šim Kuba ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs. Pirmo reizi tā vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1900. gadā, kad tās notika Francijas galvaspilsētā Parīzē.

Vasaras olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Kuba olimpiskajās spēlēs
 Kubas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Tomā Šabo

Tomā Šabo (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2019) Šabo pārstāv NHL komandu Otavas "Senators".

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Otavas "Senators" spēlētāji
Kvebekā dzimušie
Dubeņa

Dubeņa (arī Dubene, Dubeņu upe, Smilkšupīte, Zīlīte, augštecē - Ievade) ir Durbes labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Iztek no Gūžu dīķa uz dienvidiem no Ievades. Tek ziemeļrietumu virzienā. Pie Cīravas caurtek Štelmaņa dīķim un turpar pie Cīravas ietek Durbē. Dubeņu škērso valsts autoceļi V1195 (Cīrava–Vecpils–Stroķi), P112 (Kuldīga–Aizpute–Līči), V1194 (Lankas–Cīrava–Turaidas). Dubeņas krastoa atrodas Ievade, Dubeņmuiža un Cīrava.

Atsauces

Durbes pietekas
Dienvidkurzemes novada upes
Aizputes novada upes
Sakas baseina upes
Aizputes pagasts
Melnupīte (Akmenes pieteka)

Melnupīte  ir Akmene kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā, uz dienvidiem no Dubeņmuižas. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Akmenē uz Aizputes un Cīravas pagastu robežas.

Atsauces

Dienvidkurzemes novada upes
Aizputes novada upes
Sakas baseina upes
Aizputes pagasts
Metupīte

Metupīte  ir Tebras kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Iztece Aizputes pagasta galējos dienvidautrumos. Tecējumā met loku pa Šlampu purva rietumu malu. Ietek Tebrā pie Metiem.

Atsauces

Tebras pietekas
Dienvidkurzemes novada upes
Aizputes novada upes
Sakas baseina upes
Aizputes pagasts
Pora grāvis

Pora grāvis ir Tebras kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā, uz dienvidiem no Rokasbirzes. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Tebrā iepretim Tebrām.

Atsauces 

Tebras pietekas
Dienvidkurzemes novada upes
Aizputes novada upes
Sakas baseina upes
Aizputes pagasts
Baltcepuru pilskalns

Baltcepuru pilskalns ir pilskalns, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā, Aizputes pilsētas rietumu pievārtē, uz dienvidiem no Kūdras ciema. 

Balstoties uz F. Jākobsona ziņām, Ernests Brastiņš 1923. gadā publicēja šī pilskalna aprakstu (ar nosaukumu Čorkšu klaniņš), pats gan neuzskatīdams to par īstu pilskalnu. Pilskalnu 1943. gadā uzmērīja Pēteris Stepiņš. 

Baltcepuru pilskalns ierīkots mūsdienu Purva dīķa ietvertā 8 – 10 metrus augstā paugurā, nogāzes ir mākslīgi nostāvinātas. Pilskalna plakumam ir noapaļota četrstūra forma (apmēram 50 x 70 metri). Pilskalnā varētu būt bijušas divas uzejas no plakuma zimeļu puses abiem stūriem. Kultūrslānis pilskalnā ir neizteiksmīgs, iespējams izpostīts ilgstošas aršanas rezultātā. Ir ziņas, ka pilskalnā 20. gadsimta piecdesmitajos gados atrasta šīfera galodiņa un bronzas gredzens ar pamīšus saejošiem galiem. Ja tas ir taisnība, pieļaujams, ka pilskalns apdzīvots m. ē. 1. gadu tūkstotī.

Foto galerija

Ārējās saites 
 Baltcepuru pilskalns
 

Pilskalni Kurzemē
Aizputes pagasts
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Kapličas kalns

Kapličas kalns ir pilskalns, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā, uz ziemeļaustrumiem no Ievades. 

Ziņas par iespējamo pilskalnu 1869. gadā publicēja Augusts Bīlenšteins, taču dabā tas netika meklēts. 1923. gadā Kapličas kalnu minējis Ernests Brastiņš, kurš uzskatīja to par pilskalnu, tomēr redzamos zemes darbus uzskatot par jaunākā laikā veiktiem. 1930. gadā kalnu apsekoja Arveds Gusars, kurš konstatēja kultūrslāni.

Pilskalns apaudzis ar mežu. Ierīkots pakalna dienvidu galā. Pilskalna plakumu ietver apmēram 3 metrus augsts gredzenveida valnis. Rietumu nogāzē - 3 metrus plata terase. Uzeja varētu būt atradusies dienvidrietumu pusē. Plakums ieapaļs, apmēram 50 x 65 metrus liels. Gan plakumā, gan valnī 50 - 80 centimetrus liels kultūrslānis. 18. gadsimtā celtās kapličas (no kuras radies kalna nosaukums) paliekas virs zemes vairs nav redzamas.

Foto galerija

Ārējās saites 
 Kapličas kalns
 

Pilskalni Kurzemē
Aizputes pagasts
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Martas iela

Martas iela var būt:

 iela republikas pilsētās:
 Martas iela — iela Daugavpilī.
 Martas iela — iela Rīgā.

 iela novadu apdzīvotās vietās:
 Martas iela — iela Garkalnes novada Sužos.
 Martas iela — iela Ķekavas novada Pulkarnē.
 Martas iela — iela Mārupes novada Mārupē.
 Martas iela — iela Olaines novada Jaunolainē.

Skatīt arī 
 Marta
Ansis

ansis (īstajā vārdā Ansis Kolmanis, dzimis  Jūrmalā) ir Latvijas hiphopa mūziķis, bītkmeikeris un mūzikas producents. Par albumu "Liela māksla" (2020) saņēmis nozīmīgāko Zelta mikrofons 2021. gada balvu kategorijā labākais albums, kā arī tas atzīts par Latvijas Mūzikas ierakstu gada labāko hiphop mūzikas albumu. Šo balvu saņēmis arī par albumu "Balzams" (2018), savukārt 2019. gadā viņa dziesma "Zemes stunda" atzīta par labāko iedzīvotāju balsojumā ("Origo Zelta dziesma").

Biogrāfija 
Dzimis Ķemeros, Jūrmalā 1987. gada 8. maijā. Viņš audzis radošu cilvēku ģimenē: māte Ieva Kolmane ir literatūrkritiķe un tulkotāja, tēvs ir rotkalis. Brālis Kārlis Kolmanis, pazīstams arī kā 181h, arī bītkmeikeris, sadarbojas kopā ar ansi apvienībā Netīrās Cilpas.

Precējies ar dejotāju un modeli Līvu Kolmani, kura ir arī mūziķa menedžere.

Pašlaik dzīvo Rīgā.

Mūziķa karjera 
Pirmos soļus mūzikā sācis ap 2003.—2004. gadu. Tad arī izlēmis, ka viņa pseidonīms būs ansis, ko rakstījis ar mazajiem burtiem, jo šādi uzrakstot, viņaprāt, izskatījies labāk. Turklāt šādi varot vieglāk nošķirt mūziķi "ansi" no "Anša", ierindas cilvēka.

2005. gadā izdevis debijas soloalbumu 111. Vēlāk iesaistījies dažādās hiphopa mūziķu apvienībās kā PKI, Kreisais krasts un Riekstu Armija. 2013. gadā kopā ar Orioli izdevis otro albumu #Himnas.

2017. gadā izdevis trešo albumu "Balzams". Par to mūziķis 2018. gadā ieguva balvu Zelta mikrofons nominācijā Latvijas Mūzikas ierakstu gada labākais hiphop mūzikas albums un tika nominēts Austras balvai.

2018. gadā kopā ar dziedātāju Kristīni Pāži izdeva dziesmu "Zemes stunda", kas 2019. gada Zelta mikrofons balvā iedzīvotāju balsojumā atzīta par "Origo Zelta dziesmu".

2020. gadā 30. oktobrī izdeva ceturto albumu "Liela māksla". Albums stāsta gan par repera pagātni, gan par viņa redzējumu par mūsdienu pasauli. Albums "Liela māksla" tika atzīts par 2020. gada labāko Latvijas albumu gan Latvijas gada balvā "Zelta mikrofons", gan mūzikas apskata portāla intro.lv un Austras balvas žūrijas vērtējumā, kā arī saņēma Zelta mikrofona balvu kā labākais hiphopa mūzikas albums.

Diskogrāfija 
Kā solo mākslinieks:

Albumi
 111 (2005)
 #Himnas (2013; kopā ar Orioli)
 Standarti (izlase; 2017)
 Balzams (2017)
 Liela māksla (2020)

Miksteipi
 Dekadansis (1. daļa) (2013)
 Dekadansis (2. daļa) (2013)
 1004 LENTE (2014)
 PROJEKTS "MĪNUSS" (2016)

Singli
 Zemes stunda (2018, piedaloties Kristīnei Pāžei)

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa
 Bandcamp profils
 
 Facebook lapa
 Youtube oficiālais kanāls

Latviešu reperi
Latviešu mūzikas producenti
1987. gadā dzimušie
Jūrmalā dzimušie
Latvijas mūziķi
Kaujas vieta "Rokas birzs"

Kaujas vieta "Rokas birzs" (sarunvalodā saukts arī par Bleķa Miķeli) ir vēstures piemineklis, kas atrodas Rokasbirzes ciemā, Dienvidkurzemes novada Aizputes pagastā, valsts autoceļu P112 (Kuldīga—Aizpute—Līči) un V1197 (Aizpute—Ilmāja) krustojumā.

1905. gada revolūcijas laikā 29. decembrī šeit notika tā sauktā Aizputes kara centrālie notikumi. Aizputes kaujai veltītais piemineklis, kura autori ir Valērija Mickēviča un Juris Bajārs, celts 1958. gadā. 2005. gadā, 1905. gada revolūcijas simtgades ietvaros, piemineklis tika rekonstruēts. Netālu no šī piemenekļa atrodas piemiņas plāksne, kurā iegravēti kaujā kritušo vārdi.

Aizputes pagasts
Vēstures pieminekļi Latvijā