joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
1829. gads

1829. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

Notikumi

Marts 
 3. marts — par Romas Katoļu baznīcas pāvestu kļuva Pijs VIII.

Septembris 
 16. septembris — Turcijas pilsētā Edirne tika parakstīts Adrianpoles miera līgums, kas izbeidza Krievu - turku karu.
 29. septembris — Londonā dibināta Metropolitēna policija ar galveno pārvaldi Skotlendjardu.

Dzimuši 
 21. janvāris - Oskars II (Oscar II), Zviedrijas un Norvēģijas karalis (miris 1907.) 
 2. februāris - Alfrēds Brēms (Alfred Brehm), vācu zoologs (miris 1884.) 
 26. aprīlis - Teodors Bilrots (Theodor Billroth), austriešu ķirurgs (miris 1894.) 
 7. septembris - Augusts Kekulē (August Kekulé), vācu ķīmiķis (miris 1896.) 
 5. oktobris - Česters Arturs (Chester Arthur), 21. ASV prezidents (miris 1886.) 
 14. novembris - Kārlis Vilhelms Kupfers (Karl Wilhelm von Kupffer), vācbaltiešu anatoms (miris 1902.)

Miruši 
 6. janvāris — Josefs Dobrovskis (Josef Dobrovský), čehu lingvists (dzimis 1753.)
 12. janvāris — Frīdrihs Šlēgelis (Friedrich Schlegel), vācu rakstnieks un filozofs (dzimis 1772.)
 10. februāris — Leons XII (Leo XII), Romas pāvests (dzimis 1760.)
 6. aprīlis — Nils Henriks Ābels, (Niels Henrik Abel), norvēģu matemātiķis (dzimis 1802.) 
 10. maijs - Tomass Jangs (Thomas Young), angļu dabaszinātnieks, fiziķis, ēģiptologs (dzimis 1773.)
 29. maijs — Hamfrijs Deivijs (Humphry Davy), angļu ķīmiķis (dzimis 1778.)
 29. oktobris - Marija Anna Mocarte (Maria Anna Mozart), austriešu mūziķe (dzimusi 1751.) 
 18. decembris - Žans Batists Lamarks (Jean-Baptiste Lamarck), franču dabaspētnieks (dzimis 1744.)
Bērze (upe)

Bērze, saukta arī Bērzupe, ir Svētes kreisā pieteka Dobeles, Saldus un Jelgavas novados. Sākas Lielauces paugurainē Austrumkursas augstienes dienvidu daļā. Augštecē līkumo pa paugurainu apvidu, krasti stāvi, apauguši. Augšpus Bikstiem ietek Zušupīte, kas novada Zebrus ezera ūdeņus. Pie Anneniekiem mazā HES ūdenskrātuve. Līdz 19. gadsimtam Bērze ietecēja pa tiešo Lielupē pie Kalnciema (tagadējā Vecbērze). 19. gadsimta sākumā izraka kanālu uz Svēti (arī Jaunbērze). Lejtecē izbūvēts Vecbērzes polderis.

Lielākās pietekas 
 Bikstupe, 
 Sesava, 
 Ālave, 
 Līčupe, 
 Gardene.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos 
 Zebrene, 
 Biksti, 
 Kaķenieki, 
 Annenieki, 
 Dobele, 
 Bērze, 
 Līvbērze.

Atsauces 

Dobeles novada upes
Jelgavas novada upes
Saldus novada upes
Brocēnu novada upes
Auces novada upes
Bērze (Lielupes baseins)
Annenieku pagasts
Auru pagasts
Bērzes pagasts
Bikstu pagasts
Blīdenes pagasts
Brasla (Gaujas pieteka)

Brasla (līvu: Roop) ir Gaujas labā pieteka Limbažu, Cēsu un Siguldas novados. Sākas Anspuru purvā pie Pociema. Šķērso Idumejas augstieni. Lejpus Straupes tek pa Braslas senleju. Pie autoceļa A3 izbūvēta Braslas ūdenskrātuve. 

Lejpus autoceļam A3 upe plūst pa Gaujas nacionālā parka teritoriju, kur starp Braslas ūdenskrātuvi un Kurmupītes ieteku izveidots ģeoloģiskais dabas piemineklis «Braslas ieži». Tajā ietilpst krastu atsegumi (Aņītu ieži, Krauļukalna iezis, Jāņavārti, Slūnu iezis, Baltais iezis, Melnais iezis, Zirņu iezis, Virtakas iezis un Buļu iezis), kā arī tajos esošās alas (tajā skaitā Vējiņu alas, Adamaita ala). 

Lielākās Braslas pietekas ir Nabe (18 km), Jugla (20 km; labās), Iesala (17 km), Jencelis (8 km), Divupe (12 km), Līčupīte (9 km; kreisās). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Straupe, Plācis, Rozula.

Atsauces 

Cēsu novada upes
Limbažu novada upes
Siguldas novada upes
Pārgaujas novada upes
Krimuldas novada upes
1822. gads

1822. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

Notikumi

Septembris 
 7. septembris — Brazīlija deklarēja neatkarību no Portugāles.

Dzimuši 
 2. janvāris — Rūdolfs Klauziuss (Rudolf Clausius), vācu fiziķis (miris 1888.) 
 6. janvāris — Heinrihs Šlīmanis (Heinrich Schliemann), vācu arheologs (miris 1890.) 
 16. februāris — Frānsiss Galtons (Francis Galton), angļu zinātnieks (miris 1911.) 
 8. marts — Ignacijs Lukasevičs (Ignacy Łukasiewicz), poļu uzņēmējs un izgudrotājs (miris 1882.) 
 11. marts — Žozefs Bertrāns (Joseph Bertrand), francu matemātiķis (miris 1900.)
 27. aprīlis — Uliss Grānts (Ulysses Grant), 18. ASV prezidents (miris 1885.)
 26. maijs — Edmons de Gonkūrs (Edmond de Goncourt), franču rakstnieks (miris 1896.)
 20. jūlijs — Gregors Mendelis (Gregor Mendel), mūsdienu ģenētikas pamatlicējs (miris 1884.)
 4. oktobris — Raterfords Heiss (Rutherford Birchard Hayes), 19. ASV prezidents (miris 1893.)
 10. decembris — Sezārs Franks (César Franck), franču komponists (miris 1890.)
 14. decembris — Metjū Arnolds (Matthew Arnold), britu dzejnieks un kritiķis (miris 1888.)
 24. decembris — Šarls Ermits (Charles Hermite), franču matemātiķis (miris 1901.)
 27. decembris — Luijs Pastērs (Louis Pasteur), franču ķīmiķis, mikrobiologs (miris 1895.)

Miruši 
 25. jūnijs - E. T. A. Hofmanis (Ernst Theodor Amadeus Hoffmann), vācu rakstnieks (dzimis 1776.) 
 8. jūlijs — Persijs Šellijs (Percy Shelley), angļu dzejnieks (dzimis 1792.)
 4. augusts - (j.s., pēc v.s. 23. jūlijā) — Kristiāns Jāks Pētersons (Kristjan Jaak Peterson), Latvijā dzimis igauņu dzejnieks (dzimis 1801.) 
 25. augusts — Viljams Heršels (William Herschel), britu astronoms un optiķis (dzimis 1738.)
Āzijas savvaļas ēzelis

Āzijas savvaļas ēzelis jeb onagrs (Equus hemionus) ir viena no zirgu dzimtas (Equidae) ēzeļu sugām. Āzijas savvaļas ēzeļus mēdz saukt arī par onagriem, šis vārds ir cēlies no "onagros", kas gieķu valodā nozīmē savvaļas ēzelis. Āzijas tautu senajos rakstos ir daudz liecību par ēzeļu izmantošanu cilvēku saimnieciskajām vajadzībām, tādēļ tika pieņemts, ka mājas ēzelis varētu būt cēlies no Āzijas savvaļas ēzeļa. Pirms tika veikti DNS pētījumi, mājas ēzeļa izcelsme bija strīdīgs jautājums, un bija dažādi pieņēmumi, bet mūsdienās ir neapstrīdami pierādījumi, ka mūsdienu mājas ēzelis ir cēlies no Āfrikas savvaļas ēzeļa.

Izplatība 

Kādreiz onagri bija sastopami visos Āzijas tuksnešos un pustuksnešos: Palestīnā, Sīrijā, Izraēlā, Irānā, Pakistānā, Mongolijā, Ķīnā un Indijā, bet 20 gs. sākumā lauksaimniecības attīstības un intensīvu medību rezultātā to skaits krasi samazinājās līdz kritiskam daudzumam, un tiem draud izmiršana. Sīrijas savvaļas ēzelis mūsdienās ir izmiris.

Izskats 
Āzijas savvaļas ēzeļi augumā ir nedaudz lielāki nekā Āfrikas savvaļas ēzeļi. To augums ir 2,10 m garš, augstums skaustā 1,12-1,22 m, svars 290 kg, aste īsa ar garu astes pušķi. Izskatā tie ir līdzīgāki zirgiem. Āzijas savvaļas ēzeļu krāsa mainās atkarībā no sezonas; kopumā vasaras sezonā tie ir sarkan-brūni, bet ziemas sezonā kļūst dzelten-brūni. Ķermenim pāri visa mugurkaula garumā ir tumša svītra, kas paliek platāka uz krustiem, tumšās svītras ārējā mala ir gaiša gandrīz balta, veidojot it kā rāmi. Onagriem nekad nav svītras uz pleciem vai kājām. Āzijas savvaļas ēzeļiem vēders, pazode un purna daļa ir gaišā smilšu krāsā.

Ieradumi 
Āzijas savvaļas ēzeļi dzīvo baros, kuru izmērs variējas dažādām pasugām. Baru vada tēviņš vai vecākā mātīte. Bars ļoti uzmana savu teritoriju, un cenšas nepielaist sev tuvumā ne cilvēku, ne savu galveno savvaļas ienaidnieku — vilku. Galvenais veids kā onagri sevi sargā ir āzbēgšanas ātrums. Parasti Āzijas savvaļas ēzeļi pārtiek no dzelkšņainiem krūmiem un sausas zāles. To gremošanas sistēma ir labi piemērota barībai ar zemu olbaltmvielu sastāvu. Tie var ilgi iztikt bez ūdens, kas ir svarīgi dzīvojot tuksnesī. Āzijas savvaļas ēzeļiem parasti dzimst viens kumeļš, par kuru māte rūpējas apmēram vienu gadu.

Sistemātika 
 
  jeb Gobi kulāns (Equus hemionus luteus)
 †
 
  jeb Khurs
 

(†) - izmirusi organismu grupa

Atsauces

Ārējās saites 

 Onager
 China Culture: Asiatic Wild Ass

Zirgi
Āzijas fauna
Tuvo Austrumu fauna
Centrālāzijas fauna
Dienvidāzijas fauna
Indijas fauna
Ķīnas fauna
Vladislavs Anderss

Vladislavs Alberts Anderss (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes poļu karavadonis un valstsvīrs.

Dzīvesgājums 

Vladislavs Anderss dzimis 1892. gada 11. augustā luterāņu ģimenē Bloņes ciemā pie Krosņevices, Kongresa Polijā. Tēvs bija muižas pārvaldnieks Alberts Anderss no Vidzemes, māte Elizabete Tauherte. No 1911. līdz 1913. gadam Anderss studēja Rīgas Politehniskajā institūtā (tagad - Rīgas Tehniskā universitāte). Bija studentu korporācijas "Arkonia" loceklis.  
Pirmā pasaules kara laikā dienēja Krievijas Impērijas armijā, izcēlās ar drosmi kaujās, trīs reizes ievainots. 1917. gadā mācījās Petrogradas Ģenerālštāba akadēmijā. 
Pēc Oktobra revolūcijas 1918. gada janvārī-februārī 1. poļu korpusa sastāvā nesekmīgi karoja pret sarkanajiem latviešu strēlniekiem, kurus vadīja Jukums Vācietis. No 1919. līdz 1920. gadam Polijas brīvības cīņās karoja pret Vācijas un Padomju Krievijas karaspēku. 1919. gadā kļuva par Lielpolijas armijas štāba priekšnieku. 1920. gadā bija 15. Poznaņas ulānu pulka komandieris.

Vēlāk studēja militārajā augstskolā Parīzē. 1925. gadā kļuva par Varšavas pilsētas komendantu. 1926. gadā Pilsudska apvērsuma laikā cīnījās pret pučistiem kā valdības karaspēka komandieris, tādēļ pēc to uzvaras kritis nežēlastībā. 1939. gada septembrī Polijas kampaņas laikā komandēja poļu kavalērijas brigādi cīņās pret iebrukušajām Vācijas un PSRS armijas vienībām. Tika ievainots un saņemts padomju gūstā.

No 1939. līdz 1941. gadam – Ļvovas kara hospitālī, vēlāk Lubjankas cietumā Maskavā, kur esot spīdzināts. Nosolījies pāriet katoļu ticībā, ja izdzīvošot. 1941. gada 4. augustā iecelts par poļu karaspēka vienību komandieri PSRS. Pēc PSRS un Polijas trimdas valdības vienošanās vadīja poļu vienību (t. s. Andersa armijas) pārdislokāciju caur Irānas, Irākas un Palestīnas teritorijām uz Itālijas fronti. No 1944. līdz 1945. gadam vadīja Otrā poļu korpusu kaujās Itālijā, arī pie Montekasīno. Pēc Jaltas konferences asi kritizēja Lielbritānijas un ASV valdību lēmumu iekļaut Poliju PSRS interešu zonā, pieprasot savu vienību atvilkšanu no frontes, kam angļu valdība nepiekrita.

1945. gadā kļuva par vienu no vadošajiem Polijas trimdas valdības locekļiem Londonā, tādēļ Polijas komunistu valdība viņam 1946. gadā atņēma Polijas pilsonību un ģenerāļa pakāpi. Miris 1970. gada 12. maijā Londonā. Izpildot ģenerāļa gribu, apglabāts blakus saviem cīņubiedriem Montekasīno karavīru kapsētā.

Apbalvojumi 

 Vladislavs Anderss apbalvots ar 10 valstu 36 ordeņiem.

Ārējās saites 

Jura ordeņa kavalieri
Vācbaltieši
Rīgas Politehniskā institūta absolventi
Lodzas vojevodistē dzimušie
Londonā mirušie
Krauss

Krauss var būt:

 Ernsts Krauss;
 Elisona Krausa.

Uzvārdi
Hjūzs

Hjūzs (Hughes) var būt:

 Ārons Hjūzs (Aaron Hughes; dzimis 1979) — ziemeļīriešu futbolists;
 Džeks Hjūzs (Jack Hughes; dzimis 2001) — amerikāņu hokejists;
 Emlins Hjūzs (Emlyn Hughes; 1947—2004) ― angļu futbolists un futbola treneris;
 Hovards Hjūzs (Howard Hughes;, 1905—1976) — amerikāņu aviators;
 Kvinns Hjūzs (Quinn Hughes; dzimis 1999) — amerikāņu hokejists;
 Lengstons Hjūzs (Langston Hughes; 1902—1967) — amerikāņu dzejnieks;
 Marks Hjūzs (Mark Hughes; dzimis 1963) — velsiešu futbolists un treneris.

Angļu uzvārdi
Džims Džārmušs

Džims Džārmušs (; dzimis ) ir amerikāņu neatkarīgais kinorežisors.

Studējis Kolumbijas Univerisitātē un Ņujorkas Universitātes kinoskolā.

Filmogrāfija

Ārējās saites 

1953. gadā dzimušie
Ohaio dzimušie
Amerikāņu kinorežisori
Eiropas Kino balvas ieguvēji
Kalna upe

Kalna upe ir Bēršu strauta labā satekupe Krimuldas pagastā un Siguldas pilsētā. Sākas pie Bestēm un tek gar Turaidas pils kompleksa austrumu malu.

Atsauces 

Siguldas novada upes
Krimuldas novada upes
Sigulda
Gaujas baseina upes
1812. gads

1812. () bija garais gads, kas sākās trešdienā.

Notikumi

Februāris 
 14. februāris — dibināts Ohaio štata administratīvais centrs Kolumbusa.

Marts 
 1. marts — Helsinkos izveidota Somijas banka.
 26. marts — zemestrīce iznīcināja Karakasu Venecuēlā.

Aprīlis 
 30. aprīlis — Orleānas teritorija kļuva par 18. ASV štatu ar nosaukumu Luiziāna.

Dzimuši 

 27. aprīlis - Frīdrihs fon Flotovs (Friedrich von Flotow), vācu komponists (miris 1883.) 
 7. februāris - Čārlzs Dikenss (Charles John Huffam Dickens), angļu rakstnieks (miris 1870.) 
 6. jūnijs - Ivans Gončarovs (Иван Александрович Гончаров), krievu rakstnieks (miris 1891.)

Miruši 
 12. februāris — Johans Frīdrihs Štefenhāgens (Johann Friedrich Steffenhagen; 1774–1812), Kurzemes hercogistes grāmatu iespiedējs, iespieda grāmatas arī latviešu valodā. 
 20. marts — Jans Ladislavs Duseks (Jan Ladislav Dussek), čehu pianists un komponists (dzimis 1760.)
 24. septembris — (j.s., pēc v.s. 12. septembrī) — Pjotrs Bagrations (პეტრე ბაგრატიონი, Пётр Иванович Багратион), gruzīnu Krievijas ģenerālis (dzimis 1765.)
Ziemeļkaukāzs

Ziemeļkaukāzs () ir Krievijas Federācijas Kaukāza reģiona ziemeļu daļa starp Melno un Kaspijas jūru, kura robežojas ar Krievijas Eiropas daļu. Lielu daļu no šī reģiona aizņem lauksaimniecības zemes. Ziemeļkaukāzā dzīvo liels skaits dažādu etnisko grupu pārstāvju. 

Ziemeļkaukāza reģionā ietilpst:

 Krasnodaras novads
 Stavropoles novads
 Rostovas apgabals
 Adigeja
 Dagestāna
 Karačaja-Čerkesija
 Kabarda-Balkārija
 Ziemeļosetija-Alānija
 Ingušija
 Čečenija

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 

Kaukāzs
Krievijas ģeogrāfija
Eiropa
Briede

Briede (agrāk arī Līdace) ir upe Vidzemē, Valmieras un Cēsu novados. Sākas purvainā apvidū pie Kuņņu kalna Umurgas pagastā. Augštecē pirms Vaičaku dīķa saukusies arī Pūčupe, lejtecē zem Paktenes ietekas -  Lielupe. Plūst ziemeļu virzienā pa Augstrozes paugurvalni un Burtnieka līdzenumu. Šķērso vairākus purvus, no kuriem lielākais Zažēnu purvs pie Zilākalna. Ietek Burtnieka ezera dienvidu galā. Lielākās pietekas: Ziede (12 km; labā), Mazbriede (19 km), Gružupīte (14 km), Paktene (13 km), Drona (kreisās). Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Mazbrenguļi, Bērzaine..

Upe bijusi pazīstama ar zivīm, tomēr 20. gadsimta sākumā uzbūvēto Baļļas dzirnavu un izteci aizsprostojošo zvejas rīku dēļ zivju daudzums tolaik stipri samazinājies.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Kocēnu novada upes
Pārgaujas novada upes
Bērzaines pagasts
Burtnieku pagasts
Bostonas "Celtics"

Bostonas "Celtics" () ir profesionāls ASV basketbola klubs, kas ir bāzēts Bostonā, Masačūsetsas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās basketbola asociācijas Austrumu konferences Atlantijas divīzijā. Tas tika dibināts 1946. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NBA.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Celtics" ir 17 reizes uzvarējis NBA, 22 reizes ir kļuvuši par konferences uzvarētāju un 30 reizes — divīzijas čempioni. Mājas spēles komanda aizvada TD Garden arēnā.

Sasniegumi 
 Čempioni: 17
 , , , , , , , , , , , , , , , , 

 Konferences čempioni: 22
 , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , 

 Divīzijas čempioni: 21
 , , , , , , , , , , , , , , , , , , , ,

Komandas sastāvs

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā mājaslapa 
 Basketball-Reference.com profils  
 Sportsecyclopedia.com profils 
 Kluba vēsture 
 Lakers–Celtics Rivalry 
 Kluba statistika 
 2007-08 Media Guide
Alsunga

Alsunga, senāk — Alšvanga (no kuršu: alšu vanga — 'alkšņu līdums'; ), ir ciems Kurzemē, Kuldīgas novadā, Alsungas pagasta centrs. Vēsturiskais suitu centrs. Izvietojusies novada vidusdaļā pie autoceļa P119 Kuldīga—Alsunga—Jūrkalne. Cauri Alsungai tek Užavas pieteka Kauliņa, uz kuras pie Mazreģvalka ietekas uzstādināts Alsungas dzirnavezers.

Vēsture 

Alšvanga ir sens kuršu ciems un pilskalns — Alsungas Dižgabalkalns. Arheoloģiskie izrakumi Kalniņu ugunskapos liecina par apbedījumiem 10.-12. gs. Rakstītajos avotos pirmo reizi kā Aliswangis minēta jau 1231.gadā Romas pāvesta vicelegāta Alnas Balduīna līgumā ar kuršiem. Kuršu ķēniņa Lamekina laikā Alšvanga ietilpa viņa pārvaldītajā Bandavas valstī.

1233. gadā vēstures avotos pirmo reizi minēts nosaukums Alswangen. Apmēram trīs gadsimtus tā ietilpa Livonijas ordeņa valsts teritorijā.
1341. gadā Kuldīgas komturam Alšvangā bija nocietināta māja. 1372. gadā Alsungā uzcēla četrstūrainu akmens pili, kuru vēlāk papildināja ar apaļiem torņiem. Tajā apmetās Kuldīgas komturam padotais ordeņa fogts. Alsungas viduslaiku pils vairākkārt pārbūvēta un ir saglabājusies līdz mūsdienām.

No 1573. līdz 1728. gadam ordeņa pils piederēja Kurzemes hercogistes maršala Šverina dzimtai. 1567. gadā pirmo reizi pieminēta Alšvangas skola, jo Alšvangas muižas īpašnieks Frīdrihs fon Kanics ir licis uzcelt baznīcu, mācītājmuižu un skolu. 1623. gadā tika celta mūra Alsungas baznīca par godu erceņģelim Miķelim. 1632. gadā katoļticībā pārgājušais Johans Ulrihs fon Šverins uzsāka sev padoto luterāņu iedzīvotāju pievēršanu katoļticībai. Alšvanga kļuva par visas Kurzemes katoļu centru.

Pēc dzimtbūšanas atcelšanas un administratīvās reformas Alšvanga kļuva par pagasta centru. Ap muižas centru un pili izveidojās apdzīvota vieta, kurai 1932. gadā piešķīra biezi apdzīvotas vietas statusu. No 1949. līdz 1956. gadam Alsungas rajona centrs. 1950. gadā piešķirts strādnieku ciemata (vēlāk pilsētciemata) statuss. Kopš 2009. gada Alsungas novada centrs. 2021. gadā Alsungas novadu iekļāva Kuldīgas novadā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Suitu novads
 Etnogrāfiskais ansamblis "Suitu sievas"

Latvijas pilsētciemati
Bijušie Latvijas novadu centri
Suiti
Selusa zebra

Selusa zebra (Equus quagga borensis) ir viena no līdzenumu zebras (Equus quagga) pasugām. Selusa zebras mūsdienās savvaļā ir saglabājušās Mozambikā Gorongosas Nacionālajā parkā. To ir tikai daži desmiti, apmēram 50 dzīvnieki, lai gan pirms 30 gadiem to bija vairāk nekā 30 000. Tās tika izšautas gaļas ieguvei kara laikā.

Selusa zebrām ir tīrs melni-balts svīrojums bez brūnās "ēnas" svītras pa vidu, kas ir tik raksturīga līdzenumu zebrām. Svītrojums ir pa visu ķermeni un pa kājām līdz pašiem nagiem. Svītrojums lejup pa kāju kļūst arvien blīvāks, gandrīz melns. No pieres līdz astei Selusa zebrām pa mugurkaulu pāri visam ķermenim stiepjas melna līnija. Ausis ir lielas un baltas, purns — melns. Selusa zebras augstums skaustā ir apmēram 1,50 m, svars 300 kg.

Kā visas līdzenumu zebras Selusa zebras veido nelielas ģimenes, kas sastāv no ērzeļa un viņa harēma, kuru tas aizsargā un uzmana.

Atsauces 

Zirgi
Āfrikas fauna
1808. gads

1808. () bija garais gads, kas sākās piektdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — ASV aizliedza vergu ievešanu. 
 2. janvāris — ASV Kongress aizliedza ievest vergus.

Jūlijs 
 28. jūlijs — par Osmaņu impērtijas sultānu kļuva Mahmuds II.

Dzimuši 
 23. februāris — Juris Bārs, latviešu valodnieks, ārsts (miris 1879.)
 13. aprīlis — Antonio Meuči (Antonio Meucci), itāļu izgudrotājs (miris 1889.)
 20. aprīlis — Napoleons III (Napoleon III), Francijas prezidents, imperators (miris 1873.)
 3. jūnijs — Džefersons Deiviss (Jefferson Davis), ASV politiķis (miris 1889.)
 13. jūnijs — Patriss de Makmahons (Patrice de Mac Mahon), Francijas prezidents (miris 1893.)
 30. augusts — Bavārijas Ludovika Vilhelmīne (Ludovika Wilhelmine von Bayern), Bavārijas hercogiene (mirusi 1892.)
 29. decembris — Endrū Džonsons (Andrew Johnson), 17. ASV prezidents (miris 1875.)

Miruši 
 13. marts — Kristiāns VII (Christian 7.), Dānijas karalis (dzimis 1749.)
 28. jūlijs — Selims III, Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1761.) 
 17. novembris — Mustafa IV (مصطفى رابع), Osmaņu impērijas sultāns (dzimis 1779.)
1802. gads

1802. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

Notikumi 
 19. jūlijs — Napoleons Bonaparts iedibina Francijas Nacionālo Goda Leģiona ordeni.
 4. jūlijs — Vestpointā, Ņujorkā tika atvērta ASV militārā akadēmija.

Dzimuši 
 6. februāris — Čārlzs Vitstons (Charles Wheatstone), angļu fiziķis (miris 1875.)
 26. februāris — Viktors Igo (Victor-Marie Hugo), franču rakstnieks (miris 1885.)
 9. aprīlis — Eliass Lenrūts (Elias Lönnrot), somu folkloras vācējs, ārsts (miris 1884.)
 12. jūnijs — Harieta Martino (Harriet Martineau), angļu socioloģe (mirusi 1876.)
 24. jūlijs — Aleksandrs Dimā (tēvs), (Alexandre Dumas), franču rakstnieks (miris 1870.) 
 5. augusts — Nils Henriks Ābels, (Niels Henrik Abel), norvēģu matemātiķis (miris 1829.) 
 19. septembris — Lajošs Košuts (Kossuth Lajos), ungāru revolucionārs (miris 1894.)
 15. decembris — Jānošs Bojai (Bolyai János), ungāru matemātiķis (miris 1860.)
 17. decembris — Erchercogs Francis Kārlis (Franz Karl), Austrijas erchercogs (miris 1878.)

Miruši 
 9. jūlijs — Kristofs Frīdrihs Neanders (Christoph Friedrich Neander), vācbaltu mācītājs, literāts (dzimis 1723.) 
 12. septembris — Aleksandrs Radiščevs (Александр Николаевич Радищев), krievu publicists (dzimis 1749.)
1794. gads

1794. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

Notikumi

Janvaris
 12. janvāris - Dibināta Krasnodaras pilsēta.

Februāris
 4. februāris - Francijā tika atcelta verdzība.

Dzimuši 
 14. marts - Juzefs Bems (Józef Zachariasz Bem), poļu politiķis un militārais darbinieks (miris 1850.) 
 24. jūlijs - Kristians Panders (Christian Heinrich Pander), Krievijas vācbaltiešu paleontologs, embriologs (miris 1865.)

Miruši 
 10. janvāris — Georgs Forsters (Georg Forster), vācu ceļotājs (dzimis 1754.) 
 8. maijs — Antuāns Lavuazjē (Antoine Laurent de Lavoisier), franču ķīmiķis (dzimis 1743.)
 3. oktobris (j.s., pēc v.s. 22. septembrī) — Ivans Jelagins (Иван Перфильевич Елагин), Krievijas armijas virsnieks, valsts darbinieks (dzimis 1725.) 
 9. novembris — Grigorijs Skovoroda (Григорій Савич Сковорода), ukraiņu filozofs (dzimis 1722.)
1930. gadi

1930. gadi bija gadu desmits, kurš sākās 1930. gadā un beidzās 1939. gadā. Bieži vien šie gadi tiek saukti par trīsdesmitajiem.

Galvenie notikumi 

 Otrais Itālijas-Etiopijas karš (1935—1936)
 Lielais terors PSRS (1936—1938)
 Spānijas pilsoņu karš (1936—1939)
 Sākās Ķīnas pilsoņu karš (1927—1950)
 Sākās Otrais Ķīnas—Japānas karš (1937—1945)
 Sākās Otrais pasaules karš (1939—1945):
 Molotova—Ribentropa pakts
 Polijas kampaņa (1939)
 Dīvainais karš (1939)
 Ziemas karš (1939—1940)

Notikumi Latvijā 
 1934. gadā notika Ulmaņa valsts apvērsums
 1936. gadā VEF sāka būvēt lidmašīnas
 1937. gadā darbu sāka automobīļu rūpnīca „Ford — Vairogs”
 1937. gada 10. novembrī notika pirmā TV pārraide apmēram 500 cilvēku lielai grupai Rīgā
 1939. gadā Latvijā viesojās Džons Kenedijs.
1920. gadi

1920. gadi, saukti par divdesmitajiem, bija desmitgade, kas sākās  un beidzās . Šie gadi Latvijā bija daļa no Pirmās brīvvalsts laika, Eiropā saukti par “zelta divdesmitajiem”, bet Ziemeļamerikā par “vētrainajiem divdesmitajiem” vai “džeza gadiem”. Tā bija modernisma desmitgade. 1920. gadā iedzīvotāju skaits pasaulē bija 1,86 miljardi. 1927. gadā iedzīvotāju skaits pārsniedza 2 miljardus, bet desmitgades beigās bija 2,07 miljardi.

Politika Eiropā 
Pēc Pirmā pasaules kara politiskā situācija Eiropā izmainījās. Trīs tradicionālās lielvalstis līdz tam — Vācijas impērija, Austroungārija un Krievijas Impērija — bija stipri novājinātas. Eiropas politiskajā kartē parādījušās septiņas jaunas valstis: Somija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Čehoslovākija un Dienvidslāvija. Vēlāk šajā desmitgadē izveidojās arī tādas valstis kā Turcija, Īrijas Brīvvalsts un Vatikāns.

Karadarbība 
 Turcijas neatkarības karš (1919. gada 19. maijs — 1923. gada 29. oktobris)
 Poļu—padomju karš (1919. gada februāris — 1921. gada marts)
 Īrijas neatkarības karš (1919. gada 21. jūnijs — 1921. gada 11. jūlijs)
 Īrijas pilsoņu karš (1922. gada 28. jūnijs — 1923. gada 24. maijs)

Politika citur 
1922. gadā Ēģiptes karaliste ieguva patstāvību Britu impērijas ietvaros. 1921. gadā no Ķīnas atdalījās un tika proklamēta Mongolija.

Sports 
1920. gados norisinājās piecas olimpiskās spēles — trīs vasaras olimpiskās spēles (1920. gadā Antverpenē, 1924. gadā Parīzē un 1928. gadā Amsterdamā) un divas ziemas olimpiskās spēles (1924. gadā Šamonī un 1928. gadā Sanktmoricā). 1920. gadā notika pirmais pasaules čempionāts hokejā.

Amerikas Savienotajās Valstīs izveidojās tādi sporta veidi kā pludmales volejbols un ūdens slēpošana.

Notikumi Latvijā 

 1920. gada janvārī notika Latgales atbrīvošanas operācija
 1920. gada aprīlī notika Satversmes sapulces vēlēšanas
 1920. gada 11. augustā tika noslēgts Latvijas—Krievijas miera līgums
 1921. gada 18. martā Melngalvu namā parakstīts Rīgas miera līgums 
 1925. gada martā sākas radio pārraides no Kuģu ielas radiotelegrāfa raidītāja
 1925. gadā darbību uzsāka lidmašīnu fabrika „Christine Backman”
 1927. gadā darbību sāka „Ābrama Leibovica foto radio centrāle” (vēlākā „Radiotehnika (RRR)”)

Atsauces

Ārējās saites
Peugeot

Peugeot ir Francijā bāzēts Stellantis grupas autobūves uzņēmums. Tas ir arī senākais līdz mūsdienām saglabājies automašīnu ražotājs. Peugeot ir otrs lielākais automašīnu ražotājs Eiropā, aiz Volkswagen. 

Peugeot pirmsākumi ir saistīti ar piparu, sāls un cukura dzirnaviņu ražošanu 1842. gadā un velosipēdu ražošanu 19. gadsimta beigās. Kopš 1891. gada, kad tika uzsākta masveida Peugeot automašīnu ražošana, pasaulē ir tikuši pārdoti aptuveni 40 miljoni šīs markas automobiļu.

Peugeot automašīnu modeļi

Galerija

Ārējās saites 
 Peugeot oficiālā Francijas mājas lapa
 Peugeot oficiālā Latvijas mājas lapa
Hanuka

Hanuka (, IPA:  — 'iesvētīšanas svētki'), tautā tiek saukta arī par Gaismekļu svētkiem, ir astoņas dienas gari ebreju svētki, kurus svin, lai godinātu Jūdas Makabeja vadītās sacelšanās uzvaru pār senajiem grieķiem un viņu kultūras hegemoniju senajā Izraēlā.

Svētki sākas 25. kisļevā (ebreju trešajā mēnesī), datumā, kad Makabejs atguva Jeruzālemes templi, bet tie beidzas 2. vai 3. tevetā (ebreju ceturtajā mēnesī). Konkrētais svētku beigu datums ir atkarīgs no kisļeva garuma. Pēc Gregora kalendāra Hanuka nesākās katru gadu vienā un tajā pašā datumā. Piemēram, 2008. gadā Hanukas svētki sākas 21. decembrī uzreiz pēc saulesrieta, bet tā beigas ir 29. decembrī. 2009. gadā šie svētki sākās jau 12. decembrī.

Svētkiem ir raksturīgs īpašs simbols — deviņzaru svečturis menora, kurā katru nākamo svētku nakti aizdedzina pa vienai svecei vairāk nekā iepriekšējā naktī. Tā tas turpinās līdz astotajai svētku dienai, kad tajā deg visas sveces. Devītā svece, kuru dēvē par šamašu (tulkojumā no ivrita: "sargs"), deg katru nakti un tā menorahā atrodas augstāk nekā visas pārējās sveces.

Vēsture 
4. gadsimtā p.m.ē. Hellādas kultūru Āzijas zemēs bija ienesis Aleksandrs Lielais. Hellēnisma idejas iespiedās arī daudzās ebreju dzīves jomās. Pat priesteri šīs idejas pārņēma. 2. gadsimtā p.m.ē. Antiohs IV Epifans bija nolēmis pilnībā likvidēt jūdaismu. Ar to nebija mierā Jūda Makabejs. Viņa vadībā 164. gadā p.m.ē. 25. kisļevā ebreji atguva Jeruzālemes templi, kuru pirms tam Epifans bija apzadzis, apgānijis un pārvērtis par Zeva templi. Makabejs un viņa cīņu biedri templī atjaunoja iepriekšējo kārtību un astoņas dienas svinēja Svētnīcas iesvētīšanu. Tas bija kā simbols uzvarai pār hellēnismu: Jeruzāleme bija pasargājusi savu identitāti un jūdaisms bija glābts. Pēc šī notikumi ebreji nolēma atzīmēt katru gadu šo nozīmīgo uzvaru, kā rezultātā radās Hanukas svētki.

Tradīcijas 
Atšķirībā no svētkiem, kurus ir noteicis Mozus, Hanukas svētkos drīkst strādāt tāpat kā ikdienā. Šiem svētkiem ir raksturīgas sveču ugunis logos, kuras ar katru nākamo svētku dienu paliek arvien vairāk un vairāk. Svečturus, kuros ievieto šīs sveces, sauc par menoru.

Ārējās saites 
 Informācija par hanuku 
 Aish.com Informācija par hanuku

Atsauces un piezīmes 

Svētki Jūdaismā
Ebreji
Romiešu skaitļi

Romiešu skaitļi ir skaitļu sistēma, kuru izmantoja senie romieši. Tā radās apmēram 500 gadus pirms mūsu ēras.

Romiešu skaitļu pierakstā svarīgi ir divi nosacījumi: Ja skaitlī pēc lielāka cipara ir mazāks cipars, tad tie tiek saskaitīti, bet ja mazākais cipars ir pirms lielākā, tad no lielākā mazākais tiek atņemts. Tas tiek darīts tāpēc, lai skaitlī neatkārtotos četri un vairāk cipari pēc kārtas.

Cipari 

 II --- 2
 III --- 3
 IV --- 4 
 VI --- 6 
 VII --- 7
 VIII --- 8
 IX --- 9 
 XI --- 11
 XXXII --- 32
 XLV --- 45 
  --- 5000
  --- 10000
  --- 50000
  --- 100000
  --- 500000
  --- 1000000
 M --- 1000000000

Romiešu skaitļu pieraksta tabula

Romiešu skaitļu piemēri 
Daži romiešu skaitļi:

Ārējās saites 
 Skaitļu konvertēšanas programma skaitļiem līdz 3 999 999

Skaitīšanas sistēmas
Skaitļi
Tods Heiss

Tods Heiss (; dzimis , Delrio, ASV) ir bijušais amerikāņu bobslejists, kurš sacentās no 1994. līdz 2006. un no 2008. līdz 2009. gadam.

Viņš ir izcīnījis sudraba medaļu 2002. gada Ziemas Olimpiskajās spēlēs un divreiz izcīnījis medaļas FIBT pasaules čempionātos.

1969. gadā dzimušie
Bobslejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
ASV bobslejisti
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Teksasā dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki bobslejā
1785. gads

1785. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Londonā iznāk pirmais Daily Universal Register numurs. Šis laikraksts 1788. gadā maina nosaukumu uz The Times.
 7. janvāris — franču ceļotājs Žans Pjērs Blanšārs un amerikāņu zinātnieks Džons Džefrijs ar gaisa balonu pirmo reizi pa gaisu šķērsoja Lamanša jūras šaurumu, lidojot no Doveras uz Kalē.

Jūlijs 
 6. jūlijs — ASV ieviesta naudas vienība dolārs.

Dzimuši 
 4. janvāris — Jākobs Grimms (Jacob Grimm), vācu filologs un mitoloģijas pētnieks (miris 1863.) 
 20. janvāris — Teodors Grothuss, ķīmiķis un fiziķis, viens no elektroķīmijas un fotoķīmijas pamatlicējiem. (miris 1822.) 
 7. marts — Alesandro Mandzoni (Alessandro Manzoni), itāļu rakstnieks (miris 1873.) 
 27. marts — Luijs XVII ( Louis XVII), nomināls Francijas karalis (miris 1795.) 
 20. jūlijs — Mahmuds II (محمود ثاني), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1839.)

Miruši
1784. gads

1784. () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

Notikumi

Dzimuši 
 28. janvāris — Džordžs Hamiltons-Gordons (George Hamilton-Gordon), britu politiķis (miris 1860.)
 22. jūlijs — Frīdrihs Beselis (Friedrich Bessel), vācu matemātiķis (miris 1846.)
 14. oktobris — Fernando VII, Spānjas karalis (miris 1833.) 
 20. oktobris — Lords Palmerstons (Lord Palmerston), britu politiķis (miris 1865.) 
 15. novembris — Žeroms Bonaparts (Jérôme Bonaparte), Napoleona brālis, Vestfālenes karalis (miris 1860.) 
 24. novembris — Zaharijs Teilors (Zachary Taylor), 12. ASV prezidents (miris 1850.)

Miruši 
 1. jūlijs — Vilhelms Frīdemans Bahs (Wilhelm Friedemann Bach), vācu komponists (dzimis 1710.)
 31. jūlijs — Denī Didro (Denis Diderot), franču filozofs (dzimis 1713.)
 13. decembris — Semjuels Džonsons (Samuel Johnson), angļu rakstnieks (dzimis 1709.)
1783. gads

1783. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

Notikumi

Septembris 
 3. septembris — noslēdzās Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš.

Dzimuši 
 23. janvāris — Stendāls (Stendhal), franču rakstnieks (miris 1842. gadā)
 9. februāris — Vasilijs Žukovskis (Василий Андреевич Жуковский), krievu dzejnieks (miris 1852. gadā)
 24. jūlijs — Simons Bolivars (Simón Bolívar), Dienvidamerikas neatkarības cīnītājs (miris 1830. gadā)

Miruši 
 18. septembris — Leonards Eilers (Leonhard Euler), Šveices matemātiķis un fiziķis (dzimis 1707. gadā)
 29. oktobris — Žans Dalambērs (Jean le Rond d'Alembert), franču matemātiķis (dzimis 1717. gadā)
UTC+2

UTC+2 atbilst šīm laika joslām:

Kā standarta laiks (visu gadu)

Kaļiņingradas laiks 
 
 Kaļiņingradas apgabals

Centrālāfrikas laiks 
 
 
  (Ēģiptes standarta laiks)
  (austrumdaļa)
 Kasai-Occidental, Kasai-Oriental, Katanga, Maniema, Nord-Kivu, Orientale, Sud-Kivu
 
 
 
 
 
 
  (SAST — Dienvidāfrikas standarta laiks)

Kā standarta laiks (tikai ziemeļu puslodes ziema)

Austrumeiropas laiks — teritorijas, kuras ievēro Eiropas Savienības vasaras laika noteikumus 
 
 
 
  (ieskaitot Akrotiri un Dekeliju (Lielbitānija) bet ne Ziemeļkipra)
 
 
 
 
  (ieskaitot Olandi)
  (izņemot Krimā)

Teritorijas, kuras ievēro citus vasaras laika noteikumus 
  (Izraēlas standarta laiks)
 
 
  (daļēji starptautiski atzīta)

Kā vasaras laiks (tikai ziemeļu puslodes vasara)

Centrāleiropas vasaras laiks 
 
 
 
 
 
 
 
 
  (Lielbritānija)
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 , ieskaitot:
 Svalbāra un Jana Majena sala, Buvē sala
 
 
 
 
 
  — izņemot Kanāriju Salas

Rietumāfrikas vasaras laks

Kā vasaras laiks (tikai dienvidu puslodes vasaras laiks) 
 

Laika joslas

cs:Časové pásmo#UTC+2 B, EET (East European Time)
1777. gads

1777. gads () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

Notikumi 
 3. janvāris — Prinstonas kaujā ASV karaspēks Džordža Vašingtona vadībā sakāva britu spēkus Čārlza Kornvela vadībā. 
 2. jūlijs — Vērmonta kļuva par pirmo ASV štatu, kurā atcēla verdzību. 
 24. decembris — Džeimss Kuks atklāja Kiritimati salu, arī sauktu par Ziemassvētku salu.

Dzimuši 
 12. aprīlis — Henrijs Klejs (Henry Clay, Sr.), amerikāņu politiķis (miris 1852.) 
 30. aprīlis — Kārlis Frīdrihs Gauss (Carl Friedrich Gauss), vācu matemātiķis (miris 1855.) 
 14. augusts — Hanss Kristians Ersteds, dāņu fiziķis un ķīmiķis (miris 1851.)
 18. oktobris — Heinrihs fon Kleists (Heinrich von Kleist), vācu rakstnieks (miris 1811.)
 23. decembris (j.s., pēc v.s. ) — Aleksandrs I Romanovs (Александр I), Krievijas imperators (miris 1825.)

Miruši
1770. gads

1770. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

Notikumi 
 28. aprīlis - angļu jūrasbraucējs Džeimss Kuks sasniedz auglīgo Austrālijas austrumu krastu, to pasludina par Lielbritānijas Karalistes īpašumu un nosauca par Jaundienvidvelsu.

Dzimuši 
 20. marts — Frīdrihs Helderlīns (Friedrich Hölderlin), vācu dzejnieks (miris 1843.)
 7. aprīlis — Viljams Vērdsverts (William Wordsworth), angļu dzejnieks (miris 1850.) 
 11. aprīlis — Džordžs Kannings (George Canning), britu politiķis (miris 1827.)
 10. maijs — Luijs Nikolā Davū (Louis-Nicolas Davout), franču karavīrs (miris 1823.)
 3. jūnijs — Manuels Belgrano (Manuel Belgrano), Argentīnas politiķis (miris 1820.) 
 3. augusts — Frīdrihs Vilhelms III (Friedrich Wilhelm III.), Prūsijas karalis (miris 1840.) 
 27. augusts — Georgs Hēgelis (Georg Wilhelm Friedrich Hegel), vācu filozofs (miris 1831.) 
 10. oktobris — Ādams Krūzenšterns (Иван Фёдорович Крузенштерн), krievu admirālis (miris 1846.) 
 16. decembris — Ludvigs van Bēthovens (Ludwig van Beethoven), vācu komponists (miris 1827.)

Miruši 

 26. februāris — Džuzepe Tartīni (Giuseppe Tartini), itāļu vijolnieks un komponists (dzimis 1692.) 
 13. novembris — Džordžs Grenvils (George Grenville), britu politiķis (dzimis 1712.)
YouTube

YouTube () ir video koplietošanas tiešsaistes sociālā tīkla tīmekļa vietne, kurā tās apmeklētāji var ievietot, skatīties un izmantot dažādus video failus. Šos failus lietotāji var novērtēt, pie katra faila norādīts tā skatījumu skaits.

2005. gada februārī YouTube izveidoja Stīvs Čens, Čads Harlijs, Javeds Karims. Domēns www.youtube.com ir aktīvs kopš 2005. gada 14. februāra. 2006. gada novembrī Google Inc. nopirka YouTube par 1,65 miljardiem USD.

Ik minūti YouTube nonāk 72 stundas videomateriālu. Šajā tīmekļa vietnē tiek veikta arī cenzūra. Dažas valstis ir bloķējušas pieeju šai tīmekļa vietnei, piemēram, Ķīna un Maroka 2008. gadā, Taizeme 2006. un 2007. gadā un citas valstis.

Ideja 
Pēc Č. Harlija un S. Čena teiktā, ideja par YouTube radās ballītes laikā, kad viņi saskārās ar grūtībām, kuras radīja vēlme dalīties ar ballītes laikā uzņemtajiem video. Karimam ideja bija izveidot iepazīšanās portālu, kur lietotāji tiktu sadalīti pa tēmām pēc viņu ievietotajiem video. Karims iespaidojās no iepazīšanās portāla hotornot.com, kur lietotāji var augšuplādēt attēlus ar sevi, kurus pēc tam vērtēja citi lietotāji.

Apmeklējums 
Līdz 2005. gada decembrim YouTube mājaslapa tika apmeklēta jau 50 miljonus reižu dienā.
Līdz 2006. gada maijam, saskaņā ar alexa.com, YouTube sasniedza 200 miljonu skatījumu dienā, un jau līdz augusta vidum tā vairākas reizes sasniedza 700 miljonu apmeklējumu dienā atzīmi, kā arī kļuva par desmito apmeklētāko mājas lapu Amerikas Savienotajās valstīs. Ziņu aģentūra New York Post novērtēja, ka YouTube varētu būt no 600 līdz 1000 miljoniem dolāru vērta.
Līdz 2006. gada jūlijam tajā katru dienu tika ievietoti vairāk kā 65`000 video.

Pirmais video 
Lai arī YouTube oficiālā atklāšanas diena ir 2005. gada 14. februāris, pirmais video tika augšupielādēts 2005. gada 23. aprīlī. Video nosaukums ir Me at the zoo. Šo video uzņēma Jakovs Lapitskis, un tas ir tikai 19 sekundes garš, parādot vienu no YouTube dibinātājiem – Javedu Karimu – Sandjego zooloģiskajā dārzā.

Iepriekšējie logo

Atsauces

Ārējās saites 

 
 Youtube Calls on ADL to Censor Web 

Google
Tīmekļa vietnes
Organizācijas
Mārupes pagasts

Mārupes pagasts ir pagasts Mārupes novadā pie Rīgas dienvidu robežas. Pagasta centrs ir novada centrs Mārupe. Robežojas ar sava novada Babītes pagastu, kā arī Rīgu un Olaines novadu.

No 2009. gada līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai pastāvēja kā atsevišķs Mārupes novads. 2021. gadā Mārupes novadu kopā ar Babītes novadu iekļāva jaunajā Mārupes novadā.

Daba 
Mārupes pagasts atrodas Viduslatvijas zemienes Tīreļu līdzenuma ziemeļu malā. Augstākā vieta atrodas dienvidos no Jaunmārupes — 18,8 m vjl. Pagasta dienvidrietumu daļa purvaina, šeit atrodas Cenas tīrelis, dienvidos — daļa Medema purva. Pagasta austrumos tek Daugavas pieteka Mārupīte, rietumu daļas ūdeņi pieder Babītes ezera (un tādējādi Lielupes) baseinam. Pagasta rietumos atrodas Božu ūdenskrātuves dienvidu daļa.

Upes 
 Mārupīte
 Neriņa
 Dzilnupe

Purvi 
 Bieriņu purvs (342 ha) — pagasta centrā
 Medema purva rietumu daļa
 Cenas tīreļa ziemeļu mala

Vēsture 

Kopš 13. gadsimta tagadējais Mārupes pagasts ietilpa Rīgas landfogtejā, vēlāk Rīgas patrimonālā apgabala Katlakalna draudzes novadā.

1910. gadā, atdalot no Olaines pagasta, izveidoja Bieriņu pagastu, pēc tam atkal pievienoja Olainei un 1920. gadā atkal atdalīja. 1925. gadā Bieriņu pagastu pārdēvēja par Mārupes pagastu pēc tai cauri tekošās Mārupītes nosaukuma. 1935. gadā Rīgas apriņķa Mārupes pagasta platība bija 25 km² un tajā dzīvoja 1889 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mārupes un Tēriņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Rīgas rajona Mārupes ciemam 1963. gadā pievienoja likvidēto Tēriņu ciemu, kam pirms tam savukārt 1954. gadā bija pievienots likvidētais Mazcenas ciems. 1974. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Rīgas pilsētai.

1990. gadā Mārupes ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gada administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Mārupes pagasts tika pārveidots Mārupes novadā. 2021. gada administratīvi teritoriālā reformas rezultātā Mārupes novadu apvienoja ar Babītes novadu, izveidojot jaunu, plašāku Mārupes novadu, kurā bez Mārupes pagasta ietilpst arī Babītes pagasts un Salas pagasts. 2022. gada 1. jūlijā no Mārupes pagasta, kā atsevišķu adiministratīvu teritoriju, atdalīja Mārupes pilsētu.

Apdzīvotās vietas

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Etniskais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība 
Mārupes pagastā ir 8 pašvaldības izglītības iestādes:
 Mārupes Valsts ģimnāzija,
 Mārupes pamatskola,
 Jaunmārupes pamatskola,
 Mārupes novada Skultes sākumskola,
 Mārupes Mūzikas un mākslas skola,
 pirmsskolas izglītības iestādes "Lienīte", "Zeltrīti" un "Mārzemīte",
 privātie bērnudārzi.

Mārupes pašvaldība nodrošina līdzfinansējumu 295,86 eiro apmērā bērniem, kas apgūst pirmsskolas izglītības programmu privātajās pirmsskolas izglītības iestādēs.

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki

Ievērojamas vietas 

 Mārupes pagasta teritorijā pie Starptautiskās lidosta "Rīga" atrodas Rīgas Aviācijas muzejs.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 

Vidzeme
Mārupes novada pagasti
Saulkrastu novads (2009—2021)

Saulkrastu novads bija pašvaldība Vidzemē, Rīgas līča krastā. Izveidota 2009. gadā, reorganizējot Saulkrastu pilsētu ar lauku teritoriju par novadu. Robežojās ar Limbažu, Sējas, Ādažu un Carnikavas novadiem. Novada centrs bija Saulkrastu pilsēta.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauts Saulkrastu pagasts, Saulkrasti, Sējas pagasts un Skultes pagasts.

Daba 

 Piejūras dabas parks

Vēsture

Teritoriālais iedalījums

Apdzīvotās vietas

Iedzīvotāji

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Apstiprina Saulkrastu novada ģerboni

 
Latvijas bijušie novadi
Džeimss Kegnijs

Džeimss Frānsiss Kegnijs jaunākais (; dzimis , miris ) bija pazīstams amerikāņu kinoaktieris. Pirmā pazīstamā loma bija 1931. gada režisora Viljama Velmena filmā "Sabiedrības ienaidnieks" (The Public Enemy). 1942. gadā ieguva Oskaru par tēlojumu Maikla Kertēsa filmā Yankee Doodle Dandy. Veins no iemīļotākajiem Orsona Velsa un Stenlija Kubrika aktieriem. Darbojās aktieru tiesību aizstāvēšanā. Pēdējā loma kinofilmā - 1981. gada Miloša Formana filmā "Regtaims".

Ārējās saites 

1899. gadā dzimušie
1986. gadā mirušie
Ņujorkā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Ēdoles pagasts

Ēdoles pagasts ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada Alsungas, Īvandes un Padures pagastiem, kā arī Ventspils novada Zlēku un Ziru pagastiem.

Daba 

Ēdoles pagastā pie Piņķu ezers ir dabas parks Pinku ezers.

Hidrogrāfija 
Upes: Andrejvalks, Dižandrejupīte, Gaiļvalks, Lejasgaļu valks, Taurvalks, Tērande (lejtecē), Vanka (lejtecē).

Ezeri: Balgāļezers, Bezdibenis, Brīdagas dzirnavezers, Ceļarājezers, Ēdoles dzirnavezers, Kaķenezers, Kuikatezers, Mācītājezers, Piņķezers (Piņķu ezers), Plačezers, Stulbezers, Tulnikezers, Veprezers.

Vēsture 
Mūsdienu Ēdoles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ēdoles muiža (Gut Edwahlen, Ēdole), Postmuiža (Gut Possenhofen).

1935. gadā Ventspils apriņķa Ēdoles pagasta platība bija 162,5 km² un tajā dzīvoja 2191 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Ēdoles, Kāpu un Tērandes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Ēdoles ciems ietilpis Alsungas (1949-1956) un Kuldīgas (pēc 1956. g.) rajonos. Ēdoles ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Kāpu ciemu un Tērandes ciema Mičurina kolhoza teritoriju, 1977. gadā - likvidēto Īvandes ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1992. gadā no Ēdoles pagasta atdalījās Īvandes pagasts. 2009. gadā Ēdoles pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kuldīgas novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ēdole (pagasta centrs), Mātras.

Ievērojamas personības 
 Ērmanis Pīpiņš (1873—1927) - žurnalists, laikrakstu redaktors

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Kurzeme
Kuldīgas novada pagasti
Aglonas pagasts

Aglonas pagasts ir viena no Preiļu novada teritoriālajām vienībām. Atrodas novada ziemeļaustrumos Rušona dienvidu krastā. Robežojas ar Krāslavas novada Grāveru, Kastuļinas, Šķeltovas, Augšdaugavas novada Ambeļu un Višķu un Preiļu novada Rušonas pagastiem. Pagasta centrs atrodas Aglonā.

Daba

Hidrogrāfija

Upes  
Paršučka, Tartaks, Zelta upīte.

Ezeri un ūdenskrātuves 
Aglonas ezers, Bieržgaļa ezers, Biešons, Ciriša ūdenskrātuve, Cirišs (ar Akmeņu salu, Alkšņu salu, Jauno salu, Jokstu salu, Laiviņu salu, Liepu salu, Mazo Alkšņu salu un Upursalu), Dzierkaļu ezers, Dziļūksnis, Gluhoje, Glušoks, Guļbinka, Itiņka, Jagodku ezers, Kameņecas Ilzs, Katleņš, Kazimirovkas ezers, Lielais Dubuļkas ezers, Martas ezers, Mazais Dubuļkas ezers, Nierezers, Oposta ezers, Pakalnis, Piertspakurs, Raudiņu ezers, Ruskuļu ezers, Salenieku dzirnavezers, Sekļa ezers, Skudriņka, Terehovas ezers, Tūleišu ezers.

Purvi 
Akatnīku pūrs, Biernānu-Mikānu pūrs.

Vēsture 
Mūsdienu Aglonas pagastā vēsturiski atradās Finfa muiža (Gut Fimf, Fintmuiža) un Kameņecas muiža (Gut Kamieniec, Jaunaglona). Pagasts izveidots Daugavpils apriņķī 1936. gadā pēc atdalīšanas no Kapiņu pagasta. 1945. gadā pagastā izveidoja Aglonas, Jaundzemu, Krācītes, Rušona, Runtuļu un Salinieku ciema padomes. 1954. gadā Aglonas ciemam pievienoja Krācītes ciemu, 1960. gadā — Salinieku ciemu. Līdz 2009. gadam pagasts ietilpa Preiļu rajonā. 2009. gadā tas kļuva par vienu no Aglonas novada pagastiem, bet 2021. gadā iekļauts Preiļu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Aglona un Jaunaglona.

Lielciems: Aglona (1066 iedz.)

Vidējciems: Jaunaglona (375)

Mazciemi: Ciriša Ruskuļi, Kapiņi (48), Rajecki(l5), Starodvorje(33)

Aprūpes ciems: Salenieki (88)

Skrajciemi - 48

Citas apdzīvotas vietas - 35

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Apskates vietas 

 Aglonas bazilika
 Aglonas kara muzejs
 Aglonas katoļu klosteris
 Aglonas svētavots
 Akatnīku pilskalns
 Bērzgales (Biržgaļu) katoļu baznīca un zvanu tornis
 Biešēnu pilskalns (Biešona pilskalns)
 Cirīša ezera dabas parks
 Ciriša HES
 Fintmuižas ozols
 Gorodokas pilskalns (Gorodoka pilskalns)
 Gūtiņu pilskalns (Gūteņu pilskalns)
 Jaunaglonas novadpētniecības muzejs
 Kameņecas dzirnavas
 Kameņecas Lielais akmens - kulta vieta
 Kameņecas muiža
 Kristus karaļa kalns
 Madalānu pilskalns un senkapi (Madaļānu pilskalns)
 Maizes muzejs
 Reuta kalns - pilskalns
 Ruskuļu Lielais akmens - kulta vieta
 Sapņu dabas taka
 Sekļu pilskalns
 Skuju pilskalns
 Starodvorjes vecticībnieku lūgšanu nams
 Upursalas pilskalns (Upurkalns) ar apmetni
 Valaiņu pilskalns

Arheoloģijas pieminekļi 

 Biešēnu pilskalns
 Gorodokas pilskalns
 Gūtiņu pilskalns
 Jokstu senkapi (Mogiļņiks, Jokstu kurgāns)
 Kapiņu senkapi
 Leitānu senkapi
 Livdanišķu senkapi
 Madalānu pilskalns un senkapi
 Reuta kalns - pilskalns
 Sekļu - Daukstu senkapi
 Sekļu pilskalns
 Skuju pilskalns
 Skuju senkapi
 Siladaukstu senkapi
 Upursalas pilskalns (Upurkalns) ar apmetni
 Valaiņu pilskalns

Atsauces 

Latgale
Preiļu novada pagasti
Honda

Honda Motor Company, Limited () ir starptautisks rūpniecības uzņēmums, kura galvenais birojs atrodas Japānā. Tā ir ļoti labi zināma kā automašīnu un motociklu ražotāja. Lai gan šis uzņēmums ir no Japānas, daudzas tā rūpnīcas atrodas citās valstīs, piemēram, ASV, Kanādā, Brazīlijā, Taizemē, Ķīnā. Honda luksus mašīnas sauc par Acura.

Atsauces

Ārējās saites 

  Honda oficiālā mājaslapa
  Honda oficiālā automašīnas mājaslapa

Japānas uzņēmumi
Japānas autoražotāji
UTC-12

UTC-12 ir jūras laika zona, kas aptver jūras rietumu garuma grādos no 180° līdz 172°30′. Lai iegūtu laiku šai laika zonai, no universālā koordinētā laika jāatņem 12 stundas. Kuģi, kuri izmanto šo laika zonu, ir pēdējie, kas uzsāk kalendāro dienu. Šajā laika zonā nav cilvēku apdzīvotu vietu. Vienīgās sauszemes teritorijas šajā laika zonā ir neapdzīvotās Beikera un Haulenda salas.

Laika joslas

es:Huso horario#UTC−12:00, Y
UTC-11

UTC-11 ir laika zona, ko izmanto šajās teritorijās:

Kā standarta laiku (visu gadu) 

  (ASV) — Samoa laika zona
  (Jaunzēlande)
 

To izmanto arī Midveja atols (ASV teritorija)

Laika joslas

es:Huso horario#UTC−11:00, X
Dzedrupe

Dzedrupe ir Engures ezera pieteka Talsu novada Ķūļciema pagastā. Veidojas satekot Jādekšai un Šķēdei (Žurnikupei). Lielākā daļa 9 km garās gultnes regulēta (darbi pie upes gultnes regulēšanas sākti jau 1914. g.). Nav vārdā nosauktu pieteku. Krastā apdzīvotās vietas Jādekšas, Upenieki, Dzedri.

Atsauces 

Talsu novada upes
Mērsraga novada upes
Eglona

Eglona, arī (Eglūna, Eglaine), ir Daugavas kreisā krasta pieteka. Sākas Aknīstes nolaidenumā pie Dominiekiem. Augštece iztaisnota un caur Eglonas-Susējas kanālu savienota ar Vilkupi. Ietek Daugavā pie Dunavas. Lielākās pietekas: Bērze, Lāčupīte, Grīvīte, Riteniška. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Dunava, Tadenava.

Vēsture 
1667.—1668. gadā hercogs Jēkabs uzsāka no Vilkupes rakt kanālu, lai savienotu Dienvidsusēju ar Daugavas pieteku Eglonu, bet šis projekts netika pabeigts.

Atsauces 

Jēkabpils novada upes
Eglona
Asares pagasts
Aknīstes novada upes
Gūlds

Gūlds:

 Eliots Gūlds;
 Stīvens Džejs Gūlds.

Uzvārdi
Zemais bērzs

Zemais bērzs (Betula humilis Schrank) ir bērzu dzimtas krūms. Latvijā diezgan reti sastopams. Ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

Apraksts 
Tas ir līdz 3 m garš, vasarzaļš krūms. Miza brūna. Lapas veselas, olveidīgas ar nevienādi zobainu malu. Pamats ķīļveidīgs. Vienmājas augi ar viendzimuma ziediem spurdzēs. Zied, lapām plaukstot, aprīlī, maijā. Augļu spurdzes stāvas, līdz 15 mm īsas. Auglis - spārnains riekstiņš.

Biotopi 
Aug mitrās un krūmainās pļavās, zāļu purvos, mežos kūdras augsnēs.

Izplatība 
Zemais bērzs aug dažviet Eiropā un Āzijā, īpaši Rietumeiropā kā arī Alpu malā.

Literatūra 
 Artūrs Mauriņš, Andris Zvirgzds. Dendroloģija. Rīga 2006.

Atsauces

Ārējās saites 

 latvijasdaba.lv

Krūmi
Bērzi
Grīva

Grīva ir upes posms pie ietekas jūrā, ezerā, upē, ūdenskrātuvē, citā ūdenstecē, vai arī vieta upes lejtecē, kur ūdens izsīkst (iztvaiko, iesūcas zemē, tiek izmantots apūdeņošanai), nesasniedzis ieteku. 

Izšķir vairākus grīvu veidus:
 vienteces grīva,
 piltuvveida grīva jeb estuārs,
 salainā grīva,
 lēverainā grīva,
 daudzteču grīva,
 zarainā grīva,
 bloķētā grīva.

Atsauces 

Ģeogrāfija