joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Druvis Skulte

Druvis Skulte (dzimis  Cēsīs) ir latviešu uzņēmējs un politiķis, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts un Latvijas Republikas privatizācijas valsts ministrs.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Cēsīs. Mācījās Raunas deviņgadīgajā pamatskolā, tad Smiltenes vidusskolā (1970—1973). Studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Pārtikas rūpniecības tehnoloģijas fakultātē vīndara specialitātē (1973—1978). Strādāja ražošanas apvienības "Rīga" Vidrižu filiālē, bija Limbažu rajona komjaunatnes komitejas 2. sekretārs. Pēc karadienesta Padomju armijā (1983—1985) kļuva par Latvijas kompartijas Cēsu rajona komitejas instruktoru, nodaļas vadītāju, sekretāru, tad par 1. sekretāru.

Bijis PSKP biedrs (no 1982. līdz 1990. gadam). Atmodas kustības laikā D. Skulte 1988. gada augustā piedalījās Latvijas Tautas frontes (LTF) Cēsu nodaļas dibināšanā, tika ievēlēts arī par LTF valdes locekli. 1990. gadā viņu kā LTF kandidātu ievēlēja par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 116. Piebalgas vēlēšanu apgabala, 1990. gada 4. maijā D. Skulte balsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu.

Pēc Augstākās padomes deputāta pilnvaru beigām D. Skulte bija apvienības "Latvijas Ceļš" dibinātāju skaitā un vadīja tās 5. Saeimas vēlēšanu kampaņu (pats nekandidēja). 1994. gadā viņš kļuva par Latvijas Republikas privatizācijas valsts ministru Māra Gaiļa valdībā (1995. gadā atkāpies pēc saņemtajiem pārmetumiem par krāpšanu). D. Skulte vadīja arī "Latvijas Ceļa" 6. Saeimas vēlēšanu kampaņu

D. Skulte bijis arī AS “Latvijas Kuģniecība” padomes priekšsēdētājs.

1997. gadā viņš kļuva Ministru prezidenta Andra Šķēles padomnieku.

2002. gadā 8. Saeimas vēlēšanās D. Skulte kandidēja no savienības “Latvijas ceļš” saraksta, taču netika ievēlēts. Šajā laikā darbojās kā AS "Aldaris" konsultants.

Apbalvojumi 
2000. gadā Druvi Skulti apbalvoja ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un goda zīmi par piedalīšanos 1991. gada janvāra barikāžu laika notikumos.

Literatūra 
 Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

Atsauces 

1955. gadā dzimušie
Cēsīs dzimušie
LKP biedri
"Latvijas Ceļa" politiķi
Ministru kabineta locekļi
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kazimirs Šļakota

Kazimirs Šļakota (dzimis  Kaunatas pagastā) ir latviešu mežsaimnieks un politiķis, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts (1990—1993) un Latvijas Republikas mežu valsts ministrs (1991—1995).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Kaunatas pagastā, jaunākais brālis Voldemārs Šļakota. Mācījās Kaunatas vidusskolā, tad Viļakas vidusskolā. Studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības fakultātē. Strādāja Viļakas mežrūpniecībā par meistaru. Pēc karadienesta Padomju armijā 1973. gadā sāka strādāt par mežzini Viļakas mežrūpniecības Liepnas mežniecībā. Pēc gada K. Šļakota kļuva par Viļakas mežrūpniecības direktora vietnieku, vēl pēc gada — par direktoru, bet 1985. gadā viņu iecēla par Balvu starpsaimniecību meža kombināta direktoru. Bijis PSKP biedrs, izstājies 1988. gadā.

Atmodas kustības laikā K. Šļakotu ievēlēja par Latvijas Tautas frontes (LTF) Balvu rajona nodaļas līdzpriekšsēdētāju, viņš izveidoja LTF Balvu nodaļas laikrakstu "Balvu Atmoda". 1990. gadā viņu atkārtotā balsošanā ievēlēja par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 108. Viļakas vēlēšanu apgabala, 1990. gada 4. maijā K. Šļakota balsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu.

Līdztekus deputāta darbam K. Šļakota bija Latvijas Republikas mežu ministrs (1991—1995) Ivara Godmaņa vadītajā valdībā. Mežu valsts ministra amatu saglabāja arī sekojošajās Valda Birkava un Māra Gaiļa vadītajās valdībās. 1995. gadā atkāpās no ministra amata.

1995. gadā K. Šļakota kļuva par "Latvijas Universālās bankas" "Rīdzenes" filiāles pārvaldnieku (1995—1997), bet 1997. gadā par AS "SEB Latvijas Unibanka" viceprezidentu. Kopš 2009. gada bija Latvijas Komercbanku asociācijas konsultants, dzīvoja Žīguros.

Apbalvojumi 
2000. gadā K. Šļakotu apbalvoja ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un goda zīmi par piedalīšanos 1991. gada janvāra barikāžu laika notikumos.

Literatūra 
 Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

Atsauces 

1955. gadā dzimušie
Rēzeknes novadā dzimušie
LKP biedri
Latvijas Zemnieku savienības politiķi
Ministru kabineta locekļi
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
All Media Latvia

SIA All Media Latvia (zināms arī kā TV3 Group) ir Latvijas mediju uzņēmums. Tā īpašnieks ir Lietuvas sakaru uzņēmums UAB Bite Lietuva, kas pastarpināti pieder investīciju uzņēmumam Providence Equity Partners.

All Media Latvia pārvaldījumā ir:
 televīzijas kanāli TV3, TV6, 3 Plus, TV3 Life (agrāk LNT), TV3 Mini (agrāk Kanāls 2), TV3 Sport (agrāk TVPlay Sports), TV3 Sport 2 (agrāk TVPlay Sports+), TV3 Film (agrāk TV1000 Premium) un OTV
 radio stacijas Star FM, Top radio
 digitālā reklāmas platforma SmartAD
 ziņu portāls TV3.lv
 bezmaksas video satura platforma TV3 Play
 maksas video platforma Baltijā Go3 (agrāk TVPlay Premium)
 televīzijas piegādātājs Home3 (agrāk TVPlay Home)

Vēsture 
1992. gada 12. oktobrī Vladimirs Sušickis dibināja uzņēmumu SIA Informācijas Analītiskais Dienests "Pasaules ziņu aģentūra".
1995. gada 27. februārī 10 % uzņēmuma kapitāldaļu iegādājās AS Baltijas starptautiskā banka.
1997. gada 17. martā uzņēmums nonāca Crosstrade Incorporated Latvia Limited īpašumā.
1997. gada 11. jūnijā SIA "Pasaules ziņu aģentūra" 51 % kapitāldaļu tika pārdots AS PAREKSS-BANKA (33,5 %), Mārim Ozoliņam (12,5 %) un SIA Culture Studio Ltd (5 %).
1998. gada 20. janvārī uzņēmums tika pārdēvēts par SIA 31. kanāls. 1998. gada 12. jūnijā 49 % uzņēmuma kapitāldaļu iegādājās Zviedrijas mediju grupas Modern Times Group uzņēmums MTG Broadcasting AB; 49 % piederēja AS PAREKSS-BANKA, un 2 % Kārlim Mikaelam Čakstem. 1998. gada 17. septembrī uzņēmums tika pārdēvēts par SIA TV 3 Latvia. 1998. gada 24. decembrī Parex banka 49 % kapitāldaļu pārdeva SIA Mediju Investīcijas.

2001. gada 8. maijā 2 % kapitāldaļu Kārlis Čakste pārdeva SIA Mediju Investīcijas.
2001. gada 21. decembrī MTG Broadcasting ieguva 100 % SIA TV 3 Latvia kapitāldaļu.

2017. gada 18. oktobrī investīciju uzņēmums Providence Equity Partners ar Lietuvas sakaru uzņēmums UAB Bite Lietuva starpniecību iegādājās Zviedrijas mediju grupas MTG biznesu Baltijā (SIA TV3 LATVIA, AS Latvijas Neatkarīgā Televīzija, AS VIASAT Latvijas filiāle, SIA Star FM un SIA Smart AD). 2017. gada 19. oktobrī SIA TV 3 Latvia nosaukums tika mainīts uz SIA All Media Latvia.

2018. gada 18. decembrī AS Latvijas Neatkarīgā Televīzija tika pievienota SIA All Media Latvia un kā uzņēmums likvidēts.
2021. gada 16. jūlijā tika paziņots, ka TV3 Group iegādājies radiostaciju Top radio, kas raida krievu valodā.

2022. gada 18. janvārī SIA All Media Latvia uzsāka TV3.lv portāla darbību, aizvietojot portālu skaties.lv.

Atsauces

Ārējās saites 
 SIA All Media Latvia mājaslapa
 TV3 Group
Ludvigs Teteris

Ludvigs Teteris (dzimis  Ventspils apriņķa Jūrkalnes pagastā; miris 2003. gada 7. maijā) bija latviešu inženieris un sabiedriskais darbinieks, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Ventspils apriņķa Jūrkalnes pagasta "Deku" mājās zemnieku ģimenē.
Mācījās Jūrkalnes pamatskolā un Alsungas vidusskolā, kuru absolvēja 1961. gadā.
1961. gadā sāka studijas Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas (LLA) Lauksaimniecības mehanizācijas fakultātē, bet 1962. gadā iesaukts Padomju armijā. 1965. gadā atsāka studijas LLA Lauksaimniecības mehanizācijas fakultātē un 1970. gadā ieguva inženiera mehāniķa kvalifikāciju.

Strādāja LLA mācību un pētījumu saimniecībā "Vecauce" par lauksaimniecības tehnikas ekspluatācijas inženieri un 1974. gadā kļuva par šīs saimniecības galveno inženieri.
No 1976. gada bija Dobeles rajona apvienības "Lauktehnika" pārvaldnieks, no 1986. gada LLA mācību un pētījumu saimniecības "Vecauce" direktors. Vairākos sasaukumos bija Auces pilsētas un Dobeles rajona padomju deputāts.

Atmodas kustības laikā 1990. gadā L. Teteri ievēlēja par Latvijas Augstākās Padomes (AP) deputātu no 121. Auces vēlēšanu apgabala, 1990. gada 4. maijā viņš balsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu.

Pēc AP deputāta pilnvaru laika beigām turpināja strādāt LLU mācību un pētījumu saimniecībā "Vecauce". 1997. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Auces pilsētas domē no saraksta "Mēs Aucei" un bija Auces pilsētas domes priekšsēdētāja vietnieks.

Miris 2003. gada 7. maijā.

Apbalvojumi 
2000. gadā L. Teteri apbalvoja ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni un 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi.

Literatūra 
 Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

Atsauces 

1943. gadā dzimušie
2003. gadā mirušie
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
LR Augstākās Padomes deputāti
Ventspils novadā dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Dainis Vanags

Dainis Vanags (dzimis  Zālītes pagastā) ir latviešu skolotājs, sabiedriskais darbinieks un politiķis, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts (1990—1993).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Zālītes pagastā, pēc mātes nāves 1957. gadā pārcēlās dzīvot pie tēva vecākiem Gulbenē. Mācījās Gulbenes 2. astoņgadīgajā skolā, tad Rīgas 2. internātskolā. Studēja Latvijas Valsts universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē, līdztekus arī Tautas kinoaktieru studijā (1972—1974).

Strādāja par Rīgas piena kombināta skaitļošanas stacijas perforācijas un tabulācijas mašīnu inženieri, pēc tam Rīgas rajona Baložu astoņgadīgajā skolā par santehniķi un saimniecības daļas vadītāju un stingrā režīma kolonijā OC/8 par matemātikas skolotāju. 1986. gadā D. Vanags pārcēlās uz dzīvi Ceraukstē, kur strādāja Griķu deviņgadīgajā skolā par direktora vietnieku mācību un audzināšanas darbā, bet no 1989. gada par skolas direktoru.

Atmodas kustības laikā 1988. gadā D. Vanags iesaistījās Latvijas Tautas frontē (LTF) un viņu ievēlēja par LTF Ceraukstes nodaļas priekšsēdētāju, tad par LTF Bauskas rajona nodaļas priekšsēdētāju. 1989. gadā iesaistījies arī LNNK. 1989. gada 10. decembra Latvijas PSR vietējo padomju vēlēšanās viņu ievēlēja par Bauskas rajona Tautas deputātu padomes deputātu. 1990. gadā D. Vanagu ievēlēja par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 111. Iecavas vēlēšanu apgabala, kā arī par Pilsoņu kongresa delegātu. 1990. gada 4. maijā D. Vanags nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu, darbojās AP Tautas izglītības, zinātnes un kultūras komisijā, Aizsardzības un iekšlietu komisijā.

No 1991. līdz 1995. gadam D. Vanags bija LNNK Bauskas rajona nodaļas priekšsēdētājs un LNNK Domes loceklis. Ilgus gadus bija Latvijas Republikas Totalitāro režīmu noziegumu izmeklēšanas komisijas priekšsēdētājs. 1993. gadā nesekmīgi kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās no LNNK saraksta. Tāpat netika ievēlēts arī 6. Saeimas vēlēšanās, kandidējot no Latvijas Zemnieku savienības, Kristīgi demokrātiskās savienības un Latgales Demokrātiskās partijas saraksta, un 8. Saeimas vēlēšanās, kandidējot no LSDSP saraksta.

2004. gadā atgriezās darbā Griķu skolā, mācīja matemātiku un audzināja klasi. 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Bauskas novada domē no LSDSP saraksta, taču netika ievēlēts. Šajā laikā D. Vanags strādāja Saulaines Profesionālajā vidusskolā par matemātikas skolotāju.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis, III šķira (2000)
 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīme

Literatūra 
 Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

Atsauces 

1952. gadā dzimušie
Bauskas novadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas pedagogi
Latvijas Universitātes absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Jevģenijs Zaščerinskis

Jevģenijs Zaščerinskis (dzimis  Robežnieku pagastā) ir latviešu lauksaimnieks un politikis, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts (1990—1993).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Robežnieku pagastā skolotāja Jāzepa Zaščerinska ģimenē. Pēc Latvijas okupācijas sekojošās 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā viņu kopā ar ģimeni izsūtīja uz Krasnojarskas novadu, no kurienes viņiem izdevās atgriezties Latvijā 1946. gadā.

Pēc Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultātes absolvēšanas Jevģenijs Zaščerinskis strādāja par agronomu dažādās padomju saimniecībās. 1967. gadā viņu iecēla par Dobeles rajona Lauksaimniecības pārvaldes galveno agronomu, pēc tam par pārvaldes priekšnieku. No 1977. gada viņš bija padomju saimniecības “Bērze” direktors.

Politiskā darbība 
Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gadā J. Zaščerinskis tika ievēlēts par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 123. Krimūnu vēlēšanu apgabala. 1990. gada 4. maijā viņš nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu. Darbojās Latvijas Tautas frontes frakcijā.

1993. gadā J. Zaščerinski no "Saskaņa Latvijai — Atdzimšana tautsaimniecībai" saraksta ievēlēja 5. Saeimā.1994. gadā viņš nolika Saeimas deputāta mandātu un bija Zemkopības ministrijas parlamentārais sekretārs.

1995. gadā nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no Tautsaimnieku politiskās apvienības saraksta “Tautsaimnieks”, kā arī saglabāja Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra amatu. 1996. gadā viņš kļuva par Saeimas Tautsaimniecības komisijas konsultantu.

1997. gadā J. Zaščerinskis iestājās Latvijas Zemnieku savienībā. No tās saraksta 1998. gadā nesekmīgi kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās, bet joprojām turpināja ieņemt Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra amatu. 1999. viņš kļuva par Zemkopības ministra Pētera Salkazanova padomnieku. 2001. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās J. Zaščerinskis nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē.

Apbalvojumi 
2000. gadā J. Zaščerinski apbalvoja ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Atsauces 

1938. gadā dzimušie
Krāslavas novadā dzimušie
Tautsaimnieku politiskās apvienības politiķi
Latvijas Zemnieku savienības politiķi
LR Augstākās Padomes deputāti
5. Saeimas deputāti
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Sporta biedrības "Marss" velotreks

Sporta biedrības "Marss" velotreks bija sporta būve, kas atradās Rīgā, Brīvības gatvē 207.

Vēsture 
Sporta biedrība "Marss" (dibināta 1907. gadā) ar privātu ziedotāju atbalstu iegādājās zemes gabalu Rīgā, Pēterburgas šosejā 22. Divu gadu laikā (1909—1911) lielākoties pašas biedrības amatnieku spēkiem Kārļa Meņģeles vadībā tika uzbūvēts koka velotreks ar slīpām malām, bez jumta, kā arī nepieciešamās saimniecības ēkas.  Viens no galvenajiem ziedotājiem bija Berga bazāra galdnieku darbnīcas īpašnieks Ēvalds Vilsons, kurš ilgus gadus darbojās arī biedrības vadībā. Zemes gabalā atradās arī biedrības galvenā mītne un sporta laukums. Pirmā pasaules kara laikā velotreks nodega, pēc atjaunošanas atklāts 1922. gada 11. jūnijā.

Treks par valsts finansējumu rekonstruēts arī 1937. gadā un tajā notikušas arī motociklistu sacensības.

1944. gadā velotreku pārņēma sporta biedrība "Daugava" un tika izveidots Rīgas Centrālais riteņbraukšanas klubs (CRK).

Treka garums bija nedaudz mazāks par 250 metriem. Taisnēs tam bija betona segums, bet virāžām tam tika lietots rets risinājums — seguma koka līstes tika liktas vertikāli, nevis izliektas horizontāli pa ovālu. Tas palielināja treka izturību pret nolietojumu, bet samazināja sasniedzamo ātrumu. Segumam kļūstot vaļīgākam, tas kļuva arvien skaļāks.

1967. gadā treka sliktā stāvokļa dēļ to aizliedza izmantot. To atjaunoja tikai pēc pieciem gadiem, 1972. gadā.

1985. gadā treks tika nojaukts.

1989. gadā tika atjaunots kluba vēsturiskais nosaukums: Riteņbraukšanas klubs "Marss", tas darbojās līdz 2008. gada 31.martam.

2019. gada decembrī zemes īpašnieks Valsts nekustamie īpašumi ziņoja par plāniem degradētajā teritorijā sākt biroju ēkas celtniecību. Apkārtnes iedzīvotāji un pilsētvides aktīvisti pret to iebilda, piedāvājot ideju teritorijā izveidot parku. Tika uzsākta parakstu vākšanas kampaņa ManaBalss.lv vietnē, savācot vairāk nekā 11 tūkstošus parakstu un vairākus tūkstošus papīra formā. Tikai vēlāk tika paziņots, ka biroju ēka paredzēta Valsts drošības dienesta vajadzībām, kas bijis valsts noslēpums.

Atsauces 

Sporta būves Latvijā
Štefans Ilzankers

Štefans Ilzankers (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Ilzankers pārstāv Itālijas B sērijas komandu Genoa un Austrijas futbola izlasi.

Austrijas futbola izlases sastāvā Ilzankers ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 

Frankfurtes Eintracht
 UEFA Eiropas līga: 2021-22

Ārējās saites

Atsauces 

Nepabeigti raksti par Austrijas futbolistiem
1989. gadā dzimušie
Austrijas izlases futbolisti
Austrijas futbolisti
RB Leipzig spēlētāji

Frankfurtes "Eintracht" spēlētāji
Genoa C.F.C. spēlētāji
Zalcburgas zemē dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Jūliāns Baumgartlingers

Juliāns Baumgartlingers (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Baumgartlingers pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu FC Augsburg un Austrijas futbola izlasi.

Austrijas futbola izlases sastāvā Baumgartlingers ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Austrijas futbolistiem
1988. gadā dzimušie
Austrijas izlases futbolisti
Austrijas futbolisti
1. FSV Mainz 05 spēlētāji
Leverkūzenes "Bayer" spēlētāji
FC Augsburg spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Zalcburgas zemē dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Edvards Vesterlunds

Edvards Vesterlunds (; dzimis , miris ) bija somu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1924. gada vasaras olimpisko spēļu čempions, pasaules čempions, pasaules un Eiropas čempionātu medaļnieks.

Biogrāfija 
Edvards Vesterlunds sāka cīkstēties kā pusaudzis. Viņš pārstāvēja Helsinku atlētu klubu Helsingfors. Kā parasti Somijā, viņš sākotnēji piedalījās tikai grieķu-romiešu stila sacensībās. Taču kopš 1920. gadu vidus piedalījās arī valsts mēroga brīvā stilā  sacensībās. Vesterlunda starptautiskā karjera sākās jau 1921. gadā, kad viņš pasaules čempionātā Helsinkos grieķu un romiešu cīņa ieguva 3. vietu vidējā svara kategorijā. 1922. gadā Stokholmā Edvards Vesterlunds kļuva par pasaules čempionu grieķu-romiešu stilā vieglajā svarā. Savas karjeras lielāko panākumu viņš sasniedza 1924. gadā vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē, kur guva uzvaru grieķu-romiešu stila vidējā svara kategorijā. Viņš piedalījās arī 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Amsterdamā, kur ieguva bronzas medaļu grieķu-romiešu stila vieglajā svara kategorijā. Visbeidzot, savas karjeras beigu posmā viņš kvalificējās arī 1936. gada olimpiskajām spēlēm Berlīnē. Tur viņš startēja grieķu-romiešu stilā pussmagā svarā kategorijā, taču ieguva tikai 8. vietu.

Eiropas čempionātos, kurus regulāri organizēja no 1925. gada, viņš cīnījās tikai 1933. gadā Helsinkos. Viņš ieguva 3. vietu grieķu un romiešu cīņas vidējā svara kategorijā.

Edvards Vesterlunds trīs reizes bija Somijas čempions, ka viņš šo titulu nav izcīnījis biežāk, galvenokārt Somijas spēcīgās konkurences dēļ. Viņa spēcīgākais konkurents bija Veine Kokinens.

Edvarda Vesterlunda brāļi Kalle un Emīls bija labi cīkstoņi.

Atsauces

Ārējās saites 

1901. gadā dzimušie
1982. gadā mirušie
Somijas cīkstoņi
1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1928. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1936. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Pasaules čempioni grieķu-romiešu cīņā
Helsinkos dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Ziedonis Ziediņš

Ziedonis Ziediņš (dzimis  Kuldīgā) ir latviešu lauksaimnieks un valsts darbinieks, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts (1990—1993).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Kuldīgā. Mācījās Kuldīgas 1. vidusskolā.
Pēc Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Lauksaimniecības mehanizācijas fakultātes absolvēšanas (1980) strādāja par lauksaimniecības inženieri, no 1982. līdz 1990. gadam bija kolhoza "Skaņaiskalns" valdes priekšsēdētājs.

Bijis PSKP biedrs no 1985. līdz 1988. gadam.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1988. gadā iestājies LNNK. 1990. gadā Z. Ziediņš tika ievēlēts par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 197. Mazsalacas vēlēšanu apgabala. 1990. gada 4. maijā viņš nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu. Darbojās komisijā Latvijas Komunistiskās partijas īpašuma pārņemšanai.

Pēc deputāta pilnvaru beigām Z. Ziediņš 1993. gadā kļuva par 5. Saeimas deputāta Dzintara Ābiķa palīgu. Šajā pašā gadā viņš kļuva par Ekonomikas ministrijas Dzīvokļu un mazās apbūves privatizācijas nodaļas vadītāju. No 1995. gada viņš ieņēma Ekonomikas ministrijas Centrālās dzīvojamo māju privatizācijas komisijas priekšsēdētāja amatu. No 1996. līdz 2003. gadam Z. Ziediņš bija Centrālās dzīvojamo māju privatizācijas komisijas (CDzMPK) vadītājs, vairākkārt apsūdzēts par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, tomēr tiesvedība pārtraukta pierādījumu trūjuma dēļ. Starp pārkāpumiem minēta no Centrālās dzīvojamo māju privatizācijas komisijas līdzekļiem nelikumīgi finansēts partijas biedra (1997. gadā Z. Ziediņš iestājies partijā "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK") Jura Dobeļa aģitācijas pasākumus un dokumentālas filmas uzņemšana.

2004. gadā Z. Ziediņu iecēla par Valsts Mājokļu aģentūras direktora Normunda Pēterkopa vietnieku, lai gan prokuratūra pret viņu bija ierosinājusi krimināllietu. 2006. gadā Rīgas Centra rajona tiesa atzina Z. Ziediņu par vainīgu un piesprieda viņam trīs gadu cietumsodu un lika atmaksāt 14 638 latus Finanšu ministrijai un piecus gadus liedza ieņemt vadošus amatus. Rīgas Apgabaltiesa daļēji atcēla Centra rajona tiesas spriedumu, atbrīvojot no cietumsoda un piemērojot Z. Ziediņam naudas sodu 80 minimālo mēnešalgu jeb 7200 latu apmērā, savukārt 2007. gada 8. martā Augstākās tiesas Senāts kasācijas kārtībā atcēla viņam aizliegumu ieņemt vadošus amatus.

2008. gadā Z. Ziediņš bija Būvniecības, enerģētikas un mājokļu valsts aģentūras Projektu, plānošanas un informācijas tehnoloģiju departamenta direktors, bet 2010. gadā strādāja par Rīgas Domes SIA "Rīgas ūdens" administratīvās nodaļas vadītāja vietnieku.

Apbalvojumi 
2000. gadā Ziediņu apbalvoja ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Atsauces 

1953. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kuldīgā dzimušie
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Gunārs Klindžāns

Gunārs Klindžāns (dzimis  Rēzeknē) ir latviešu lauksaimnieks, uzņēmējs un valsts darbinieks, bijušais Latvijas Augstākās Padomes deputāts (1990—1993).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Rēzeknē. Pēc Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Lauksaimniecības mehanizācijas fakultātes absolvēšanas (1979) strādāja par lauksaimniecības inženieri, no 1986. līdz 1993. gadam bija Rēzeknes rajona Tautas deputātu padomes izpildkomitejas priekšsēdētājs.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gadā G. Klindžāns tika ievēlēts par Latvijas Augstākās Padomes deputātu no 165. Kaunatas vēlēšanu apgabala. 1990. gada 4. maijā viņš kā neatkarīgais deputāts nobalsoja par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu. Darbojās Tirdzniecības un pakalpojumu komisijā un AP darba grupā Latgales sociāli ekonomiskās un kultūras attīstības kompleksās programmas izstrādāšanai.

Pēc deputāta pilnvaru beigām G. Klindžāns no 1993. gada bija telekompānijas "Latgales Televīzijas sabiedrība" vadītājs, SIA "Leiči" prezidents, 1995. gadā privatizējamās AS Latvijas Universālā banka viceprezidents.

Darbojies arī politikā: 1993. gadā bija apvienības "Latvijas Ceļš" dibinātāju skaitā, bet 2004. gadā piedalījās patijas "Latvijas Kalve" dibināšanā.

2017. gadā ievēlēts par "4. maija deklarācijas kluba" viceprezidentu.

Apbalvojumi 
2000. gadā G. Klindžānu apbalvoja ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Atsauces 

1956. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Rēzeknē dzimušie
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Aleksejs Zotovs

Aleksejs Zotovs (1949) ir Krievijas Pareizticīgo baznīcas garīdznieks un sabiedriskais darbinieks, bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 30. Rīgas vēlēšanu apgabala. A. Zotovs bija vienīgais deputāts, kurš atturējās balsojumā par Latvijas neatkarības deklarāciju un ierosināja to vienīgi pasludināt, bet nepieņemt kā konstitucionālu dokumentu. Viņš neiesaistījās frakcijā "Līdztiesība" un darbojās kā neatkarīgais deputāts.

Pirms ievēlēšanas AP kalpojis par Svētā erceņģeļa Mihaila baznīcas pārzini. Pēc deputāta pilnvaru beigām bija saistīts ar Ivana Haritonova organizētās noziedzības grupējumu (Zotovu uzskatīja par Haritonova brigādes “garīgo aizgādni”), kad I. Haritonovu 1994. gadā apcietināja un 1998. gadā notiesāja, tēvs A. Zotovs devās uz Krieviju. 2002. gadā viņš bija Krievu Pareizticīgās baznīcas Sinodālās nodaļas priekšsēdētāja vietnieks sadarbībai ar bruņotajiem spēkiem un tiesībsargājošajām iestādēm.

Atsauces 

1949. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Pareizticīgo garīdznieki
Eduards Āboltiņš (fiziķis)

Eduards Āboltiņš (1937—2006) bija fiziķis un sabiedriskais darbinieks. Bijušais LKP Rīgas pilsētas komitejas sekretārs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 36. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". 1991. gadā izstājies no "Līdztiesības" frakcijas.

VDK aģentu kartotēkā Eduards Āboltiņš atrodams ar segvārdu "Oļegs", savervēts 1970. gadā.

Atsauces 

1937. gadā dzimušie
Rostovas apgabalā dzimušie
Krievijas latvieši
LKP biedri
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas PSR VDK kartotēkā iekļautie
Vjačeslavs Gerasimovs

Vjačeslavs Gerasimovs (1949. gadā Tambovā) ir krievu ekonomists un sabiedriskais darbinieks. Baltijas dzelzceļa Rīgas nodaļas plāna un ekonomiskās daļas priekšnieks, bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 35. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija starp tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

VDK aģentu kartotēkā atrodams Vjačeslava Gerasimova vārds, savervēts 1984. gadā.

Ieguvis Latvijas pilsonību naturalizācijas ceļā, darbojās Rīgas domē.

Atsauces 

1949. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas ekonomisti
Latvijas PSR VDK kartotēkā minētās personas
Eifels (kalni)

Eifels () ir plakankalne Vācijas rietumos un Beļģijas galējos austrumos, starp Āheni ziemeļos un Trīri dienvidos, daļa no Reinas šīferkalniem. Uz rietumiem no Eifela atrodas Ardēni, austrumos — Reinas upe, bet dienvidos — Mozele. Tas iedalās Šnēeifelā (Sniega Eifelā) ap Beļģijas robežu, Hoeifelā (Augstajā Eifelā) ar augstāko virsotni Hoeahtu, kā arī Foreifelā (Priekšeifelā). Plakankalnes ziemeļu daļā 2004. gadā izveidots Eifela nacionālais parks. Vēl reģionā atrodas četri dabas parki. Daļai no Eifela, t.s. Vulkāneifelam ir vulkānisks raksturs, un vulkāniskas parādības vēl nav rimušas.

Galerija

Ārējās saites 

Kalnu grēdas
Vācijas ģeogrāfija
Beļģijas kalnu grēdas
Ljēžas province
Ziemeļreina-Vestfālene
Reinzeme-Pfalca
Anatolijs Bartaševičs

Anatolijs Bartaševičs (1937—2016) bija latviešu būvinženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Rēzeknes starpsaimniecību celtniecības organizācijas priekšsēdētājs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 97. Rēzeknes vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilnvaru beigām Anatolijs Bartaševičs darbojās Latvijas Sociālistiskajā partijā, SIA "LATGALIJA" un SIA "RECCE".

Atsauces 

1937. gadā dzimušie
Krāslavas novadā dzimušie
PSKP biedri
Latvijas Sociālistiskās partijas politiķi
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas inženieri
Mihails Berdikovs

Mihails Berdikovs (1945) ir Latvijas krievu radioinženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Rīgas Elektromehāniskās rūpnīcas (RER) direktors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 64. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Atsauces 

1945. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas inženieri
Staņislavs Buka

Staņislavs Buka (1950) ir latviešu fiziķis, ekonomists un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 39. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilnvaru beigām Buka bija viens no Baltijas Krievu institūta  (no 2006. gada Baltijas Starptautiskā akadēmija) dibinātājiem.

Atsauces 

1950. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas fiziķi
Latvijas ekonomisti
PSKP biedri
Sebastians Predls

Sebastians Predls (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Predls pārstāv Itālijas Serie A komandu Udinese Calcio un Austrijas futbola izlasi.

Austrijas futbola izlases sastāvā Predls ir spēlējis 2008. un 2016. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Austrijas futbolistiem
1987. gadā dzimušie
Austrijas izlases futbolisti
Austrijas futbolisti
Brēmenes "Werder" spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Štīrijā dzimušie
Alesandro Šepfs

Alesandro Šepfs (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Šepfs pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Gelzenkirhenes "Schalke 04" un Austrijas futbola izlasi.

Austrijas futbola izlases sastāvā Šepfs ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Austrijas futbolistiem
1994. gadā dzimušie
Austrijas izlases futbolisti
Austrijas futbolisti
1. FC Nürnberg spēlētāji
Gelzenkirhenes "Schalke 04" spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Tirolē dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Romāns Sidorovs

Romāns Sidorovs ir bijušais Latvijas futbolists, Latvijas futbola izlases spēlētājs. Pēc spēlētāja karjeras beigām 2002. gadā strādā kā futbola treneris, šobrīd RFS treneris.

Spēlētāja karjera 
Futbolā sāka trenēties Rīgas Futbola skolā 1974. gadā.

Profesionāli sāka spēlēt 1985. gadā FK Pārdaugava, karjeru turpinot 1992. gadā Jelgavas "RAF" komandā. 1995. gadā spēlēja Honkongas augstākajā līgā, 1998. gadā atgriezās Latvijā (FK "Gauja" (FK "Valmiera").

2002. gadā beidaz futbolista karjeru.

Izlase 
1992. gada 8. aprīlī R. Sidorovs debitēja nacionālajā izlasē pārbaudes spēlē pret Rumāniju. Kopā nacionālo izlasi pārstāvējis 4 reizes, piedaloties vienā Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Īriju 1992. gada 2. septembrī un divās Baltijas iekštelpu futbola kausa spēlēs 1993. gadā.

Trenera karjera 
2008.-2009. gadā strādāja par 1. līgas komandas FK Valmiera/Viktorija (FK Valmiera/LFKA) galveno treneri.

2013. gadā sāka strādāt kā RFS treneris.

Atsauces 

1967. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
FK Valmiera futbolisti
FK Valmiera treneri
Rīgā dzimušie
Latvijas izlases futbolisti
Marsels Zabicers

Marsels Zabicers (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Zabicers pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu RB Leipzig un Austrijas futbola izlasi.

Austrijas futbola izlases sastāvā Zabicers ir spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Red Bull Salzburg

 Austrijas Bundeslīga: 2014–15
 Austrijas kauss: 2014–15

Individuālie sasniegumi

 Austrijas gada futbolists: 2017

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Austrijas futbolistiem
1994. gadā dzimušie
Austrijas izlases futbolisti
Austrijas futbolisti
RB Leipzig spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Štīrijā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Valentino Lazaro

Valentino Lazaro (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Lazaro pārstāv Itālijas A sērijas komandu Torino un Austrijas futbola izlasi.

Sasniegumi 
Red Bull Salzburg

 Austrijas Bundeslīga: 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17
 Austrijas kauss: 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2017–18

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Austrijas futbolistiem
1996. gadā dzimušie
Austrijas izlases futbolisti
Austrijas futbolisti
Berlīnes "Hertha" spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji

Menhengladbahas "Borussia" spēlētāji
Lisabonas "Benfica" spēlētāji
Torino F.C. spēlētāji
Štīrijā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Štefans Lainers

Štefans Lainers (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Lainers pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Menhengladbahas "Borussia" un Austrijas futbola izlasi.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Nepabeigti raksti par Austrijas futbolistiem
Austrijas izlases futbolisti
Austrijas futbolisti
Menhengladbahas "Borussia" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Ivans Ivanovs

Ivans Ivanovs (1937) ir Latvijas krievu inženieris un politiķis.

Bijušais zinātniskās ražošanas apvienības "Aviatransprocess" (CA 85. rūpnīcas) nodaļas vadītājs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 38. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". Augusta puča 1991. gada 21. augustā Ivans Ivanovs nobalsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu”.

1993. gadā I. Ivanovs nesekmīgi kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās no "Līdztiesības" saraksta. 1994. gada pašvaldību vēlēšanās viņš tika ievēlēts Rīgas domē. 1994. gadā I. Ivanovs bija viens no Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) dibinātājiem. 1995. gadā nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Sociālistiskās partijas. 1997. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēts Rīgas domē.

1998. gadā I. Ivanovs nesekmīgi kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās no Tautas Saskaņas partijas. 2001. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Rīgas domē no PCTVL saraksta. Vēlētāju uzticību saglabāja arī 2005. gada pašvaldību vēlēšanās, kad ievēlēts Rīgas domē no apvienības "Dzimtene" un Latvijas Sociālistiskās partijas saraksta. 2008. gadā I. Ivanovs iestājās partijā "Saskaņa" un apvienības "Saskaņas Centrs" Rīgas domes frakcijā. 2009. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēts Rīgas domē, pārstāvot jauno politisko spēku.

2013. gada pašvaldību vēlēšanās I. Ivanovs nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē no "Saskaņas Centra" un "Gods kalpot Rīgai!" apvienības, taču 2015. gadā viņš kļuva par Rīgas domes deputātu mirušā Viktora Fedotova vietā. 2017. gada pašvaldību vēlēšanās vēlreiz nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē, taču arī šoreiz viņš kļuva par deputātu vēlāk, 2019. gadā ieņemot Eiropas Parlamentā ievēlētā partijas vadītāja Nila Ušakova vietu.

Atsauces 

1937. gadā dzimušie
Latvijas krievi
PSKP biedri
Latvijas Sociālistiskās partijas politiķi
"Saskaņas" politiķi
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas inženieri
Jurijs Kirjušins

Jurijs Kirjušins (1952) ir Latvijas krievu agronoms, politiķis un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Krāslavas rajona patērētāju biedrības priekšsēdētājs, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 137. Indras vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

2001. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās J. Kirjušins tika ievēlēts Krāslavas novada domē no PCTVL saraksta. 2004. gadā viņš nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās no Latvijas Sociālistiskās partijas, bet netika ievēlēts. Tāpat vēlētāju atbalstu nesaņēma 2005. gada pašvaldību vēlēšanās, kandidējot uz vietu Krāslavas novada domē no "Jaunā Centra" saraksta.

Atsauces 

1952. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas agronomi
Vladimiras apgabalā dzimušie
PSKP biedri
Konstantins Matvejevs

Konstantins Matvejevs (dzimis 1954. gadā Rīgā) ir Latvijas krievu jurists un sabiedriskais darbinieks.

Bijušais Latvijas Zinātņu akadēmijas Filozofijas un tiesību institūta tiesību nodaļas līztrādnieks, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 44. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". Augusta puča laikā 1991. gada 21. augustā Konstantins Matvejevs balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

Vēl Augstākās padomes deputāta pilnvaru laikā 1992. gadā kļuva par Baltijas Krievu institūta (no 2006. gada Baltijas Starptautiskās akadēmijas) docentu, bijis augstskolas juridiskās fakultātes dekāns.

Atsauces 

1954. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas juristi
Rīgā dzimušie
Valerijs Priščepovs

Valerijs Priščepovs (1941) ir Latvijas krievu sabiedriskais darbinieks. Bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 68. Rīgas vēlēšanu apgabala 1990. gada 18. marta vēlēšanās, uzvarot Jāni-Aivaru Baškeru. Atteicās piedalīties balsošanā par Latvijas neatkarības deklarāciju. Darbojās Augstākās Padomes frakcijā "Līdztiesība".

Atsauces 

1941. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas inženieri
Aleksejs Providenko

Aleksejs Providenko (1946) ir Latvijas ukraiņu inženieris, politiķis un pašvaldību darbinieks. Bijušais Daugavpils Vispārējās celtniecības tresta pārvaldnieks. Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju.

Politiskā darbība 
Bijis PSKP biedrs, Atmodas laikā darbojies Interfrontē. Latvijas Republikas Augstākajā padomē ievēlēts no 73. Daugavpils vēlēšanu apgabala. Viņš ir viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pašvaldības līmeņa politikā turpinājis aktīvi darboties arī pēc Augstākās padomes deputāta pilnvaru beigām. 1994. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Daugavpils domē no Latvijas Sociālistiskās partijas. Vēlējies kandidēt 6. Saeimas vēlēšanās 1995. gadā, taču šāda iespēja liegta par darbību pret Latvijas neatkarību pēc 1991. gada 13. janvāra. Šī paša iemesla dēļ A. Providenko nevarēja kandidēt 1997. gada pašvaldību vēlēšanās uz vietu Daugavpils domē.

2001. gadā viņš kļuva par Daugavpils domes izpilddirektoru, saglabājot amatu līdz 2003. gadam, kad tika atbrīvots par budžeta veidošanā pieļautajām nepilnībām, kā arī citiem pārkāpumiem, taču 2004. gadā ar tiesas lēmumu atjaunots darbā par Daugavpils domes izpilddirektoru un turpināja darboties šajā amatā līdz 2010. gadam.

Atsauces 

1946. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas inženieri
Latvijas ukraiņi
Vladimirs Rodins

Vladimirs Rodins (1940) ir Latvijas krievu inženieris un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Daugavpils būvmateriālu un konstrukciju ražošanas apvienības ģenerāldirektors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 72. Daugavpils vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Atsauces 

1940. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas inženieri
Mihails Rogals

Mihails Rogals (1939) ir Latvijas baltkrievu inženieris-hidroenerģētiķis un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Rīgas HES priekšnieks, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 172. Salaspils vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc Augstākās padomes deputāta pilnvaru beigām darbojās "Latvenergo".

2005. gadā M. Rogals tika ievēlēts Salaspils novada domē no Tautas Saskaņas partijas. 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Salaspils novada domē no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta un ievēlēts arī par novada domes priekšsēdētāja vietnieku.

2010. gadā nesekmīgi kandidēja uz 10. Saeimas vēlēšanās no "Saskaņas Centra", bet 2013. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Salaspils novada domē kā vienīgais partijas "Alternative" deputāts. Vēlētāju atbalstu saņēma arī 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās, taču 2021. gada pašvaldību vēlēšanās novada domē vairs netika ievēlēts.

Atsauces 

1939. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas inženieri
Latvijas baltkrievi
Ksavers Šlāgers

Ksavers Šlāgers (, dzimis ) ir austriešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Šlāgers pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu RB Leipzig un Austrijas futbola izlasi.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Nepabeigti raksti par Austrijas futbolistiem
Austrijas izlases futbolisti
Austrijas futbolisti
VfL Wolfsburg spēlētāji
RB Leipzig spēlētāji
Augšaustrijā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Bens Čilvels

Bens Čilvels (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Čilvels pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Chelsea F.C. un Anglijas futbola izlasi.

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Bakingemšīrā dzimušie
Nepabeigti raksti par Anglijas futbolistiem
Anglijas izlases futbolisti
Anglijas futbolisti
Leicester City F.C. spēlētāji
Huddersfield Town A.F.C. spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Džeimss Medisons (futbolists)

Džeimss Medisons (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Medisons pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Leicester City F.C. un Anglijas futbola izlasi.

Sasniegumi 
Individuālie sasniegumi

 Norwich City sezonas labākais spēlētājs: 2017–18

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Rietummidlendas grāfistē dzimušie
Anglijas izlases futbolisti
Anglijas futbolisti
Norwich City F.C. spēlētāji
Leicester City F.C. spēlētāji
Nepabeigti raksti par Anglijas futbolistiem
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Rīgas Augstākā politiskā karaskola

S. Birjuzova Rīgas Augstākā politiskā karaskola () bija viena no Rīgas karaskolām, kas izveidota Latvijas PSR laikā 1977. gadā un likvidēta pēc PSRS sabrukuma 1992. gadā.

Tagad karaskolas ēkās Ezermalas ielā 8 atrodas Latvijas Nacionālā aizsardzības akadēmija.

Rīgas karaskolas
Latvijas karaskolas
Vebstera—Senlagē metode

Vebstera—Senlagē metode ir metode, ar kuru aprēķina vēlēšanu rezultātus vairākās valstīs, ieskaitot Latviju, kurās ir proporcionālā vēlēšanu sistēma, vēlēšanās balsojot par partiju sarakstiem. Tāpat metodi izmanto arī Bosnijā un Hercegovinā, Irākā, Kosovā, Jaunzēlandē, Norvēģijā un Zviedrijā, kā arī daļēji Vācijā un Dānijā. Metode nosaukta amerikāņu politiķa Denjela Vebstera un franču matemātiķa Andrē Senlagē vārdos.

Vebsters ierosināja izmantot savu metodi 1832. gadā. Pēc desmit gadiem, 1842. gadā, šī metode tika pieņemta proporcionālam vietu sadalījumam Amerikas Savienoto Valstu kongresā. Pēc tam to aizstāja ar Hemiltona metodi. Tomēr 1911. gadā tika atjaunota Vebstera metode. Metode atkal tika aizstāta 1940. gadā, šoreiz ar Hantingtona-Hilla metodi. Francijā šo metodi savā 1910. gada rakstā aprakstīja Andrē Senlagē. Eiropā Vebstera metode nebija zināma līdz pat Otrajam pasaules karam.

Metodes apraksts 
Vēlēšanu rezultātus aprēķina, balsu skaitu ierakstot tabulā, kurā rindu skaits atbilst ievēlēto deputātu skaitam, un piešķirot mandātu katrā solī (tabulas rindā) partijai ar vislielāko aprēķināto mandāta kvotu šajā rindā.

Tiek izmantota formula:
 

kur:

 V ir kopējais balsu skaits, ko saņēmusi partija,
 s ir vietu skaits, kas piešķirta partijai šajā solī (sākotnēji tas ir 0 visām partijām).

Kopējo balsu skaitu partijai izdala ar skaitli, ko aprēķina šīs partijas mandātu skaitu šajā solī pareizinot ar divi un pieskaitot vienu. Lai kādu partiju ievietotu aprēķinu tabulā, bieži vien attiecīgās valsts tiesību aktos ir noteikts kāds nosacījums, piemēram, Latvijā tai ir jāiegūst vismaz 5% no visām balsīm, ieskaitot nederīgās.

Aprēķina piemērs 
Piemēram, 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās Latvijā sešas partijas pārvarēja 5% robežu, bet pēc tabulas aprēķiniem tikai piecas no tām saņēma mandātus.

Ārējās saites 

 Excel Vebstera—Senlagē aprēķins stevenkellow.com 
 Vēlēšanu rezultātu kalkulators staatsrecht.honikel.de 

Vēlēšanas
Deklans Raiss

Deklans Raiss (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Raiss pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu West Ham United F.C. un Anglijas futbola izlasi.

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Anglijas futbolistiem
1999. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Anglijas izlases futbolisti
Īrijas izlases futbolisti
Anglijas futbolisti
Īrijas futbolisti
West Ham United F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Tamijs Eibrahams

Tamijs Eibrahams (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2022) Eibrahams pārstāv Itālijas A sērijas komandu AS Roma un Anglijas futbola izlasi.

Sasniegumi 
Chelsea

 UEFA Čempionu līgas uzvarētājs: 2020–21
 UEFA Superkauss: 2021

Aston Villa

 Anglijas Championship izslēgšanas spēles: 2019

AS Roma

 UEFA Eiropas konferenču līga: 2021—22

Individuālie sasniegumi

 Bristol City sezonas labākais spēlētājs: 2016–17

Ārējās saites

Atsauces 

1997. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Anglijas izlases futbolisti
Anglijas futbolisti
Chelsea F.C. spēlētāji
Swansea City A.F.C. spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
AS Roma spēlētāji
Nepabeigti raksti par Anglijas futbolistiem
Jirži Pavlenka

Jirži Pavlenka (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2020) Pavlenka pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Brēmenes "Werder" un Čehijas futbola izlasi.

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Čehijas futbolistiem
1992. gadā dzimušie
Čehijas izlases futbolisti
Čehijas futbolisti
Brēmenes "Werder" spēlētāji
Morāvijas-Silēzijas apgabalā dzimušie
SAS

SAS var būt:

 Scandinavian Airlines, Skandināvijas valstu lidsabiedrība
 Special Air Service, Apvienotās Karalistes gaisa spēju īpašā vienība
Anatolijs Safonovs

Anatolijs Safonovs (dzimis 1940. gadā Maskavā) ir krievu konstruktors un sabiedriskais darbinieks. Bijušais Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 47. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".
Augusta puča laikā 1991. gada 21. augustā Anatolijs Safonovs balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

Atsauces 

1940. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Aleksandrs Smoļuks

Aleksandrs Smoļuks (1936—2010) bija Latvijas baltkrievu skolotājs un sabiedriskais darbinieks. Rīgas 74. vidusskolas direktors.

Bijis Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), ievēlēts no 60. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". 1991. gadā no frakcijas izstājies.

Vēlāk bijis Rīgas 1. tehniskā liceja direktors. 1999. gadā naturalizācijas ceļā kļvis par Latvijas pilsoni.

Atsauces 

1936. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas inženieri
Latvijas baltkrievi
Jakubs Jankto

Jakubs Jankto (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Čehijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) Jankto pārstāv Čehijas 1. līgas komandu Sparta Prague, kas viņu īrē no Getafe.

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Čehijas futbolistiem
1996. gadā dzimušie
Čehijas izlases futbolisti
Čehijas futbolisti
Udinese Calcio spēlētāji
Dženovas "Sampdoria" spēlētāji
Getafe CF spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Prāgā dzimušie
Tomāšs Součeks

Tomāšs Součeks (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Součeks pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu West Ham United un Čehijas futbola izlasi.

Sasniegumi 
Slavia Prague

 Čehijas 1. līga: 2016–17, 2018–19
 Čehijas kauss: 2017–18, 2018–19

Individuālie sasniegumi

 Čehijas gada futbolists: 2019

Atsauces

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Čehijas futbolistiem
1995. gadā dzimušie
Čehijas izlases futbolisti
Čehijas futbolisti
West Ham United F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Visočinas apgabalā dzimušie