joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Andruss Vērpalu

Andruss Vērpalu (; dzimis  Pērnavā) ir bijušais igauņu distanču slēpotājs, kas specializējās klasiskā stila slēpošanā, trīs Olimpisko spēļu medaļu īpašnieks. 2011. gadā beidza profesionāla slēpotāja karjeru, drīz pēc tam tika izplatīta informācija, ka sportistam konstatētas pozitīvas dopinga analīzes.

Karjera 
Olimpiskajās spēlēs piedalījies kopš 1992. gada Albērvilas Olimpiādes. Kopā startējis sešās Olimpiskajās spēlēs, izcīnījis divas zelta medaļas 15 km klasiskā stila distancē (2002. gadā Soltleiksitijā un 2006. gadā Turīnā). Līdz ar to A. Vērpalu kļuva par ceturto igauni, kas spējis Olimpiskajās spēlēs izcīnīt 2 zelta medaļas, tāpat ar trim medaļām viņš ir medaļām bagātākais igaunis. A. Vērpalu ir izcīnījis arī 2 zelta medaļas Pasaules čempionātos un 6 uzvaras Pasaules kausa posmos (visas uzvaras izcīnītas klasiskā stila slēpojumos).

Karjeras beigas un dopinga skandāls 
2011. gada februārī paziņoja par karjeras beigšanu. Drīz parādījās informācija, ka šī paša gada janvārī viņam ir bijušas pozitīvas dopinga analīzes (lietoti augšanas hormonu preparāti). Neraugoties uz speciālas igauņu zinātnieku komisijas centieniem sportistu attaisnot, augustā FIS viņu atzina par vainīgu dopinga lietošanā. 2013. gadā viņš tika attaisnots dopinga lietošanā, pamatojoties uz neprecizitātēm procedūrā, tomēr tiesa atzina, ka saglabājas aizdomas, ka sportists ir lietojis augšanas hormonu preparātus.

Atsauces

Ārējās saites 

1971. gadā dzimušie
Igaunijas distanču slēpotāji
Distanču slēpotāji 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Dopinga lietas distanču slēpošanā
Pērnavas apriņķī dzimušie
Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Mendzihoda

Mendzihoda () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas pie Vartas upes.

No 1793. līdz 1920. gadam ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā Pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī. Starp pasaules kariem pilsētas apkaimē bija Polijas valsts galējais rietumu punkts.

Lielpolijas vojevodistes pilsētas
Serakova

Serakova () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas pie Vartas upes. Ap pilsētu atrodas daudz ezeru un mezu, kas iekļauti Serakovas ainavu parkā (Sierakowski Park Krajobrazowy).

Vēsturiski viena no ietekmīgās Opaliņsku dzimtas pilsētām. No 1793. līdz 1920. gadam ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā Pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī. 1936. gadā Serakovā notika pirmais Polijas futbola čempionāts junioriem.

Pilsētā atrodas stikla rūpnīca Warta Glass.

Ārējās saites 
 Warta Glass rūpnīcas , , , 

Lielpolijas vojevodistes pilsētas
Erasts Fandorins

Erasts Fandorins (; dzimis , miris 1920. gadā) ir izmeklētājs, Borisa Akuņina vēsturisko detektīvu sērijas "Erasta Fandorina piedzīvojumi" galvenais varonis. Fandorins iemiesojis 19. gadsimta aristokrāta ideālus: cēlsirdību, izglītību, uzticību, neuzpērkamību, principialitāti. Bez tam, Erastam ir lieliska āriene, teicamas manieres, viņam ir panākumi pie dāmām, un viņam ļoti veicas azartspēles. Grāmatu sērijā sarakstītas 14 grāmatas par Erasta Fandorina gaitām.

Erasts Fandorins atveidots arī mākslas filmās:
 "Azazēls", atveido Iļja Noskovs
 "Turku gambīts", atveido Jegors Berojevs
 "Valsts padomnieks", atveido Oļegs Meņšikovs

Ārējās saites 
 Oficiālā Erasta Fandorina mājas lapa 
 Borisa Akuņina darbu lasītava 

Krievu literatūra
Literatūras tēli
Jersika (ciems)

Jersika () ir apdzīvota vieta Līvānu novada Jersikas pagastā. Izveidojusies 2,4 km uz dienvidiem no senās Jersikas pilskalna (vēstures avotos , , , ) Daugavas labajā krastā pie autoceļa A6 un Rīgas—Daugavpils dzelzceļa (dzelzceļa stacija Jersika). Jersikā atrodas pamatskola, Jersikas Kristus Apskaidrošanas pareizticīgo baznīca.

Atsauces
Vudū

Vudū (no ) ir sinkrētiska reliģija, kas izveidojusies Haiti, saplūstot Romas katoļu un rietumafrikāņu ticībām un tradīcijām. Vudū rietumafrikāņu ticība augstākam garam un vairākiem zemāka līmeņa gariem pielīdzināta katoļu Dievam un svētajiem, tādējādi ir izveidojies priekšstats, ka pasaules radītājs ir viens visuvarens dievs (Bondye), kas ir atsvešināts no laicīgās pasaules, tāpēc pielūgti tiek gari (Loa).
Golina

Golina () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Koņinas.

No 1793. līdz 1807. gadam ietilpa Prūsijā, no 1807. līdz 1815. gadam - Varšavas hercogistes sastāvā, bet līdz 1919. gadam - Krievijā. Pēc Pirmā Pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Lielpolijas vojevodistes pilsētas
Rihvala

Rihvala () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz dienvidiem no Koņinas.

No 1793. līdz 1807. gadam ietilpa Prūsijā, no 1807. līdz 1815. gadam - Varšavas hercogistes sastāvā, bet līdz 1919. gadam - Krievijā. Pēc Pirmā Pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Lielpolijas vojevodistes pilsētas
Slesina

Slesina () ir pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļiem no Koņinas.

No 1793. līdz 1807. gadam ietilpa Prūsijā, no 1807. līdz 1815. gadam - Varšavas hercogistes sastāvā, bet vēlāk - Krievijā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Slesinas gminā, Liheņstaros atrodas 2004. gadā pabeigtā bazilika, kas ir lielākā baznīca Polijā, un piektā lielākā pasaulē.

Ārējās saites 

Lielpolijas vojevodistes pilsētas
Sompolno

Sompolno () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz ziemeļaustrumiem no Koņinas.

No 1793. līdz 1807. gadam ietilpa Prūsijā, no 1807. līdz 1815. gadam - Varšavas hercogistes sastāvā, bet vēlāk - Krievijā. Pēc Pirmā Pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Lielpolijas vojevodistes pilsētas
Rakoņevice

Rakoņevice () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas.

Rakstos pirmoreiz minēta 1254. gadā. No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā Pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Lielpolijas vojevodistes pilsētas
Velihovo

Velihovo () - pilsēta Polijā, Lielpolijas vojevodistē uz rietumiem no Poznaņas.

No 1793. līdz 1920. gadam (ar pārtraukumu no 1807. līdz 1815. gadam, kad tā atradās Varšavas hercogistes sastāvā) ietilpa Prūsijā. Pēc Pirmā Pasaules kara iekļāvās atjaunotajā Polijas valstī.

Vieglatlēta, olimpiskā čempiona Zdzislava Kšiškovjaka (Zdzisław Krzyszkowiak, 1929 - 2003) dzimtā pilsēta.

Lielpolijas vojevodistes pilsētas
2010. gada ziemas olimpiskās spēles (13. diena)

Vankūveras Olimpisko spēļu trīspadsmitajā dienā (24. februārī) sacīkstes norisinājās 8 disciplīnās un tika izcīnīti 6 medaļu komplekti.

Programma 
Laika starpības dēļ daži notikumi pēc Latvijas laika sākas jau naktī (nākamajā dienā), šajos sarakstos saglabāta kārtība pēc Vankūveras laika.
Sākuma,beigu laiki doti pēc Latvijas laika

Ātrslidošana 

23:00 - 00:35 - Sievietes, 5 000 metri

Bobslejs 

03:00 - 05:00 - Sievietes, divnieki, 3. un 4. brauciens

Distanču slēpošana 

21:15 - 23:10 - Vīrieši, 4 x 10 km stafete

Frīstaila slēpošana 

05:30 - 06:35 - Sievietes, akrobātika

Hokejs 

Viriešu turnīrs
Ceturtdaļfināli

Kērlings 

Pārspēles (ja būs nepieciešamas)

Kalnu slēpošna 

20:00 - 21:20 - Sievietes, giganstlaloms
23:15 - 00:50 - Sievietes, giganstlaloms, fināls sacīkstes pārceltas uz 25.februāri

Šorttreks 

03:00 - 04:45 - Sievietes, 1 000 metri 
03:00 - 04:45 - Vīrieši, 500 metri
03:00 - 04:45 - Sievietes, 3 000 metri stafete

2010. gada ziemas olimpiskās spēles
Jersikas pagasts

Jersikas pagasts ir viena no Līvānu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos Daugavas labajā krastā. Robežojas ziemeļos ar sava novada Līvānu pilsētu un Rožupes un Turku pagastiem, austrumos ar Preiļu novada Rožkalnu pagastu, dienvidos ar Augšdaugavas novada Nīcgales pagastu, rietumos pa Daugavu ar Jēkabpils novada Dunavas un Dignājas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija 
Upes: Greiva, Gumerte, Izteka, Kaupreite, Silupīte. 

Ezeri: Iesalnieku ezers, Jersikas ezers (Dimantu ezers).

Vēsture 
1945. gadā Daugavpils apriņķa Līvānu pagastā izveidoja Jersikas ciema padomi. Jersikas ciems ietilpis Līvānu (1949-1959), Krustpils (1959-1962), Jēkabpils (1962) un Preiļu (pēc 1962. gada) rajonos. 1954. gadā Jersikas ciemam pievienoja likvidēto Tartaku ciemu. 1962. gadā kolhoza «Jāņupe» teritoriju pievienoja Nīcgales ciemam. 1968. gadā Jersikas ciemam pievienoja Līvānu pilsētas kolhoza «Rīts» teritoriju, bet 1975. gadā daļu teritorijas pievienoja Līvānu pilsētai. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jersikas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Līvānu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Upenieki (pagasta centrs), Jersika, Grāveri, Cirsenieki, Vuceni.

Novadnieki 
 Andrejs Švirksts, sabiedriskais darbinieks

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Līvānu novada pagasti
 
Līvānu pagasts
Anastasija Kuzmina

Anastasija Kuzmina (, ; dzimusi Šipuļina (Шипулина)  Tjumeņā) ir bijusī krievu tautības Slovākijas biatloniste. Ar biatlonu nodarbojas kopš 1999. gada. Mainījusi pilsonību un Pasaules kausa posmos pārstāv Slovākiju kopš 2008. gada decembra.

Karjera 
2009. gada Pasaules čempionātā Phjončhanā, Dienvidkorejā, viņa izcīnīja sudraba medaļu masu startā. 2010. gada Vankūveras ziemas olimpiskajās spēlēs kļuva par čempioni 7,5 km sprinta distancē par 1,5 sekundēm apsteidzot Magdelēnu Neineri no Vācijas. Šis panākums bija pirmā olimpiskā zelta medaļa neatkarīgās Slovākijas ziemas sporta vēsturē. Nākamajā distancē — 10 km iedzīšanā — viņa piekāpās tikai M. Neinerei un izcīnīja sudraba medaļu.  izcīnīja otro zelta medaļu, arī šoreiz 7,5 km sprinta distancē.  Phjončhanā izcīnīja savu trešo olimpisko zeltu, uzvarot masu startā, kā arī ieguva divas sudraba medaļas — iedzīšanā un 15 km individuālajā distancē.

2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā kļuva pasaules čempioni sprintā (vienīgā Pasaules čempiionāta zelta medaļa karjerā). Pēc šīm sacensībām beidza profesionālā sporta karjeru.

Personīgā dzīve 
A. Kuzminas jaunākais brālis Antons Šipuļins arī ir biatlonists, pārstāv Krievijas izlasi. Viņas vīrs Daniels Kuzmins ir Izraēlas distanču slēpotājs un Kuzminas personīgais treneris. Viņiem ir dēls.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Atsauces

Ārējās saites 

 IBU profils 

1984. gadā dzimušie
Slovākijas biatlonisti
Krievijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tjumeņas apgabalā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Deivids Kronenbergs

Deivids Pols Kronenbergs (; dzimis  Toronto, Kanādā) ir kanādiešu kinorežisors, producents, scenāriju autors un aktieris.

Daudzās Kronenberga filmās ir attēlotas cilvēka bailes par sava ķermeņa mutāciju vai infekciju. Savā pirmajā karjeras posmā Kronenbergs cilvēka bailes atklāj šausmu filmu un zinātniskās fantastikas žanrā. Kopš 1990. gadu sākuma Kronenbergs uzņem arī filmas citos žanros. Kronenberga pilnmetrāžas filmas "Vardarbības pēctecība" (2005) un "Austrumu solījumi" (2007) uzņemtas krimināldrāmas žanrā. Filma "Bīstamā metode" (2011) ir biogrāfiska drāma.

Filmogrāfija 
 1969 — "Stereo" (Stereo)
 1970 — "Nākotnes noziegumi" (Crimes of the Future)
 1975 — "Trīsas" (Shivers)
 1977 — "Traks" (Rabid)
 1979 — "Uzticamā sabiedrība" (Fast Company)
 1979 — "Pēcnācēji" (The Brood)
 1981 — "Skaneri" (Scanners)
 1983 — "Videodroms" (Videodrome)
 1983 — "Mirusī zona" (The Dead Zone)
 1986 — "Muša" (The Fly)
 1988 — Dead Ringers
 1991 — Naked Lunch
 1993 — "M. Butterfly" (M. Butterfly)
 1996 — "Sadursme" (Crash)
 1999 — "Eksistence" (eXistenZ)
 2002 — "Zirneklis" (Spider)
 2005 — "Vardarbības pēctecība" (A History of Violence)
 2007 — "Austrumu solījumi" (Eastern Promises)
 2011 — "Bīstamā metode" (A Dangerous Method)
 2012 — "Kosmopolise" (Cosmopolis)
 2014 — "Karte uz zvaigznēm" (Maps to the Stars)
 2022 — Crimes of the Future

Ārējās saites 

Kanādiešu kinorežisori
Kanādiešu kinoaktieri
Ontārio dzimušie
Fēlikss Lohs

Fēlikss Lohs (; dzimis  Zonnebergā, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucējs. Divkārtējs Olimpiskais čempions un 8 Pasaules čempionāta zelta medaļu ieguvējs. F. Loha tēvs Norberts Lohs ir bijušais kamaniņu braucējs, pašlaik ir Vācijas kamaniņu sporta izlases treneris.

Ar kamaniņu braukšanu F. Lohs nodarbojas kopš 1995. gada, Vācijas izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Savās pirmajās Olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā kļuva par čempionu vieninieku sacensībās. Viņš uzvarēja sacensībās pēc traģiskās gruzīnu kamaniņu braucēja Nodara Kumaritašvili bojāejas Olimpisko spēļu oficiālo treniņu laikā, kļūdams par visu laiku jaunāko Olimpisko čempionu kamaniņu braukšanas vēsturē. Panākumu F. Lohs atkārtoja arī pēc četriem gadiem Soču Olimpiskajās spēlēs, atkal pārliecinoši kļūdams par čempionu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 FIL-Luge profils 
 Sports-Reference profils 

1989. gadā dzimušie
Tīringenē dzimušie
Vācijas kamaniņu braucēji
Vācijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Vācijas olimpiskie zelta medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki kamaniņu braukšanā
Jānis Šteinhauers

Jānis Šteinhauers, arī Johans Šteinhauers (1705. gada 19. janvāris — 1779. gada 21. februāris) bija Rīgas latviešu amatnieks, uzņēmējs, zemes īpašnieks un cīnītājs pret nacionālo diskrimināciju.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1705. gadā Zviedru Vidzemes galvaspilsētā Rīgā kroņa mastu šķirotāja Matīsa Šteinhauera un viņa sievas Margaretas, dzimušas Žuģes (Schugge) ģimenē. No tēva apguvis amatu, pēc kura nāves viņš 1743. gadā kļuva par kroņa mastu šķirotāju. No tēva viņš pārņēma arī Rīgas brāļu draudzes vadību, pēc kuras aizliegšanas viņš turpināja organizēt nelegālas saiešanas savā mājā. Uzsāka plašu koku tirdzniecību, apgādāja ar kokmateriāliem Kurzemes hercoga Ernesta Johana Bīrona rezidences celtniecību Rundālē (1736-1740), apiedams Rīgas rātes noteikumus, kas aizliedza dzimtļaužu pēcnācējiem nodarboties ar tirdzniecību.
1756. gadā Jānis Šteinhauers iegādājās Hermeliņa muižu ar kokzāģētavu un citus īpašumus Pārdaugavā. Nopirka arī daļu no Zasumuižas, kur 1765. gadā ierīkoja papīrfabriku, kļūdams par vienu no bagātākajiem Rīgas iedzīvotājiem 

Kad Rīgas rāte aizliedza viņam Hermeliņa muižā tirgoties ar kokmateriāliem, Šteinhauers iesniedza tiesā prasību atlīdzināt viņam nodarītos zaudējumus 80 000 dālderu apjomā. Viņš veidoja ap sevi turīgo latviešu kopu, lika vākt rakstiskās liecības par Rīgas latviešu amatu vēsturi, viņa brālis Daniēls iesniedza prasību uzņemt latviešus namnieku kārtā. Jānis Šteinhauers atjaunoja Lielā Ziemeļu kara gados pārtraukto tradīciju svinēt Zāļu vakaru pirms Jāņu dienas. Savās zelta kāzās 1777. gadā viņš dāvāja brīvību visiem savu muižu dzimtļaudīm.

Jānis Šteinhauers bija precējies ar Barbaru Baroni (Barbaru Baranu, polieti), viņam bija 12 bērni, ģimene piederēja pie Sv.Jāņa draudzes.

Piemiņa 
Ilgu laiku Šteinhauera centieni jurisprudences un latviešu nacionālo interešu aizstāvībā bija maz atspoguļoti. 1937. gadā interesi par viņa personību raisīja Šteinhauera darbības atspoguļojums vēsturnieka Jāņa Strauberga grāmatā "Rīgas vēsture", pēc kuras iznākšanas par viņu parādījās vairākas preses publikācijas laika posmā līdz Latvijas okupācijai. 2021. gada janvārī LTV1 notika režisora Ilgoņa Lindes dokumentālās filmas "Šteinhauers un Blūms" pirmizrāde, kurā Šteinhauera dzīvesgājumu pēta arhitekts Pēteris Blūms.

Īpašumi 
 
 Zasumuiža (Sassenhof) ar papīra manufaktūru, ko darbināja vējš un ūdens. 
 Hermeliņa muiža (Hermelingshof) ar Mellera muižu (Möllershof) un kokzāģētavu.
 Volera muiža (Wohlershof) jeb Voleri.
 Bolderājas muiža (Aahaken vai Bergshof) ar ostu koku eksportam.

Ārējās saites 

 Jāņa Šteinhauera kapakmens;
 Raksti vietnē Letonica 
 Zasumuiža
 Hermeliņa muiža
Dokumentālā filma "Šteinhauers un Blūms" Latvijas Televīzijas videoportālā

Atsauces 

Latvijas vēsture
1705. gadā dzimušie
1779. gadā mirušie
Rīgā dzimušie
Džeimss Ross

Džeimss Klārks Ross (;  - ) bija britu kara jūrnieks un polārpētnieks.

Arktikas izpēte 

Dzimis Londonā, slavenā skotu ceļotāja un pētnieka Džona Rosa krustdēls. Jūrnieka gaitas sācis 12 gadu vecumā pie sava tēvoča un pavadīja to tā pirmajā ceļojumā uz Arktiku Ziemeļrietumu jūras ceļa meklējumos 1818. gadā. Laika posmā no 1819. līdz 1827. gadam piedalījies četrās Viljama Perija Arktikas ekspedīcijās. No 1829. līdz 1833. gadam atkal piedalījies sava tēvoča Džona Rosa ekspedīcijā, kuras laikā tie sasniedza ziemeļu magnētisko polu. 1834. gadā Džeimss Ross tika paaugstināts par kapteini un no 1835. līdz 1838. gadam nodarbojās ar Lielbritānijas magnētisko uzmērīšanu.

Antarktikas izpēte 
No 1839. līdz 1843. gadam Ross vadīja Antarktikas izpētes ekspedīciju ar kuģiem "Erebus" un "Terror", kuras laikā tika nokartēta lielākā daļa kontinenta krasta līnijas.

1841. gadā tika atklāta Rosa jūra, Viktorijas Zeme un Erebusa un Terora vulkāni. Nākamajā gadā tika izpētīta tagadējās Džeimsa Rosa salas austrumu piekraste un atklātas Snouhilas un Sīmora salas.

Pēc atgriešanās Ross tika iecelts bruņinieka kārtā, kā arī tika nominēts Francijas Goda Leģiona ordenim. 1848. gadā viņš tika ievēlēts Karaliskajā dabaszinātņu biedrībā. Tajā pašā gadā Ross veica savu pēdējo ekspedīciju ar kuģiem "Enterprise" un "Investigator" Džona Franklina meklējumos.

Pagodinājumi 
Džeims Klārka Rosa vārdā ir nosaukti:
 Džeimsa Rosa šaurums Kanādas ziemeļos;
 Rosa jūra Antarktīdā;
 Rosa šelfa ledājs Antarktīdā;
 Rosa sala Antarktīdā;
 Džeimsa Rosa sala Antarktīdas pussalas austrumos;
 Rosa ronis;
 Rosa Teritorija;
 Rosa kalns Kergelēna arhipelāgā;
 Rosa krāteris uz Mēness;
 Britu Antarktiskā dienesta kuģis "James Clark Ross".

Atsauces 

Londonā dzimušie
Apvienotās Karalistes polārpētnieki
Ar Goda Leģiona ordeni apbalvotie
Ross

Ross var būt:

 Ross — krāteris uz Mēness;

 Cilvēki ar šādu uzvārdu
 Atikuss Ross (Atticus Ross; 1968) — angļu mūziķis, komponists un producents;
 Džeimss Ross (James Ross; 1800—1862) — britu kara jūrnieks un polārpētnieks;
 Džons Ross (John Ross; 1777—1856) — skotu izcelsmes britu flotes virsnieks un polārpētnieks;
 Roberts Ross (Robert Ross; 1766—1814) — britu virsnieks;
 Ronalds Ross (Ronald Ross; 1857—1932) — angļu mediķis.

Uzvārdi
Svens Kramers

Svens Kramers (; dzimis  Hērenvēnā, Nīderlandē) ir nīderlandiešu ātrslidotājs. Sacensības startē kopš 2003. gada. Viņš ir izcīnījis Olimpisko spēļu, Pasaules čempionāta, Eiropas čempionāta un Nīderlandes čempionāta zelta medaļas. Šobrīd S. Krameram pieder pasaules rekordi 5000 m (6:03,32 - Kalgari, 2007-11-07) un 10 000 m (12:41,69 - Soltleiksitijā, 2007-03-10) distancēs. Uzvarot Pasaules čempionātā ātrslidošanas daudzcīņā, kas notika viņa dzimtajā Hērenvēnā, laika posmā no 2010. gada 19. līdz 21. martam, S. Kramers kļuva pirmo slidotāju sporta veida vēsturē, kas spējis to paveikt četros čempionātos pēc kārtas (2007-2010).

Kopš 2005.—2006. gada sezonas pārstāv komandu TVM. Viņa līgums ar TVM beidzas 2012. gadā.

S. Kramers Olimpiskajās spēlēs debitēja 2006. gadā Turīnā, kur izcīnīja divas medaļas. Pie sava pirmā olimpiskā zelta viņš tika 2010. gada Olimpiskajās spēlēs Vankūverā, kur viņš uzvarēja jau pirmajā distancē - 5000 m, uzstādot jaunu olimpisko rekordu - 6:14,60. S. Kramers pārliecinoši uzvarēja arī 10 000 m distancē, kurā viņš tāpat bija galvenais favorīts, tomēr uzreiz pēc finiša tika diskvalificēts, jo daļu distances bija veicis pa nepareizo celiņu kļūdaino trenera norādījumu dēļ. Pēc šī starpgadījuma S. Kramers pārtrauca sadarbību ar treneri, savulaik izcilo Nīderlandes ātrslidotāju Gerardu Kemkersu.

S. Kramera tēvs Jeps Kramers savulaik arī ir bijis pazīstams ātrslidotājs. Savukārt viņa dzīvesbiedre ir Pekinas Olimpiskā čempione Nīderlandes lauka hokeja izlases sastāvā Naomi van Asa.

Rekordi

Personīgie rekordi

Pašreizējie Pasaules rekordi 

Piezīmes

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 

 Svena Kramera oficiālā mājaslapa 
 Sports-Reference profils 
 Svena Kramera komandas mājaslapa 
 Svena Kramera fotogrāfijas 
 SkateResults.com profils 
 SpeedskatingResults.com profils 
 SSN.de profils 
 SportStatistieken.nl profils 

1986. gadā dzimušie
Frīzlandē dzimušie
Nīderlandes ātrslidotāji
Nīderlandes sportisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Nīderlandes olimpiskie zelta medaļnieki
Nīderlandes olimpiskie sudraba medaļnieki
Nīderlandes olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki ātrslidošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki ātrslidošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki ātrslidošanā
Renika glečers

Renika glečers () ir liels šļūdonis Viktorijas Zemes ziemeļos Antarktīdā. Ap 320 km garais un 30 līdz 50 km platais ledājs ir viens no lielākajiem kontinentā. Sākas Polārajā plato rietumos no Mesas grēdas, tek starp Bauersa un USARP kalnu grēdām. Nosaukums cēlies no Renika līča Otsa krastā, kurā glečers ietek. Ledāja piekrastes daļa atklāta operācijas Highjump laikā 1946./47. gadā. Ledāja augšdaļa tika nofotografēta un izpētīta 1960. gadu sākumā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Par Renika glečera atklāšanu
 Wikimapia

Antarktīdas ledāji
Viktorijas Zeme
Otsa krasts
Bada spēles

"Bada spēles" () ir amerikāņu rakstnieces Sūzenas Kolinsas jauniešu zinātniskās fantastikas romāns, kas izdots  izdevniecībā Scholastic Press. Tā ir triloģijas "Bada spēles" pirmā grāmata, kurai seko romāni "Spēle ar uguni" un "Zobgaļsīlis". Romāns ir tulkots gandrīz trīsdesmit valodās un izdots vairāk nekā trīsdesmit valstīs. 2012. gada pēc romāna motīviem uzņemtā filma "Bada Spēles".

Sižets 

Grāmata iepazīstina ar 16 gadīgo Katnisu Everdīnu, kas dzīvo iznīcinātā Ziemeļamerikas teritorijā, ko tagad dēvē par Panemu. Pēc vairākiem traģiskiem notikumiem, Panemu, kas sadalīta 12 apgabalos, pārrauga Kapitolijs - galvenais rajons jeb valdība.

Visi šie rajoni ir ļoti trūcīgi. Katrs rajons specializējas kādā amatniecības vai rūpniecības nozarē, augu audzēšanā un tml. Katnisa dzīvo vienā no vistrūcīgākajiem apgabaliem - 12. Viņas ģimenei - māsai Primai un mammai - bieži vien nav, ko ēst, tādēļ Katnisa jau kopš tēva nāves medī ārpus 12. apgabala teritorijas - mežā kopā ar savu labāko draugu Geilu. Tā ir aizliegtā teritorija, tomēr 12. apgabala iedzīvotāji to neņem vērā, jo arī viņiem ir kaut kas jāēd.

Bada spēles ir izveidotas pēc tam, kad nemieru rezultātā tika pilnībā iznīcināts 13. apgabals. Šīs spēles ir televīzijas šovs visai valstij, kas pēc valdības rīkojuma visiem ir jāskatās. Ļaunais un bezsirdīgais Kapitolijs uz spēlēm sūta vienu meiteni un vienu zēnu no katra apgabala 12 līdz 18 gadu vecumā. Spēļu laukumā jaunieši tiek kūdīti viens pret otru- izdzīvo tikai viens spēlētājs.

Tā nu šajā gadā ir pienākusi 12. apgabala izlozes diena. Un laimīgā meitene, kas šogad piedalīsies spēlēs ir... Prīmula Everdīna! Katnisa to nemūžam nepieļautu un tādēļ piesakās mazās māsas vietā. Otrs dalībnieks, kas pārstāvēs 12. apgabalu ir Pīta, turīgā maiznieka dēls.

Lai pasargātu Pītas un Katnisas dzīvības, viņu mentors Heimičs izdomā viltību - spēlēs viņiem ir jākļūst par neprātīgiem mīlētājiem, kas nespēj viens bez otra dzīvot. Katnisai tas nav viegls uzdevums, viņas jūtas ir pretrunīgas, bet Pīta jau kopš bērnības pazīst Katnisu un ir neglābjami viņā iemīlējies.

Bada spēles ir romāns par patiesu mīlestību un draudzību, kā arī par nežēlību un vardarbību, kas rodas, cilvēkiem mēģinot izdzīvot pilnīgi ekstremālās situācijās. Stāsts atklāj, cik trausla ir robeža no draudzības līdz nodevībai, cik daudz nozīmē tuvs cilvēks vai labs draugs, kas tev palīdzēs izdzīvot neiespējamo. Romāna autore atklāj, cik svarīgi ir novērtēt to, kas tev pieder, kamēr vēl to vari. Cik maz vajag, lai visu pazaudētu!

Atsauces 

2008. gada romāni
Bada spēles
Rīds

Rīds var būt:
 Eds Rīds;
 Harijs Rīds;
 Kerols Rīds;
 Lū Rīds;
 Tomass Mains Rīds;
 Viliss Rīds.

Uzvārdi
Krišjānis (personvārds)

Krišjānis ir latviešu personvārds, vārda Kristiāns (no latīņu valodas christiānus — ‘kristietis’) lokalizēta forma. Latvijas teritorijā pirmoreiz fiksēts Vircavā 1764. gadā. 2013. gadā Latvijā bija reģistrēti 976 Krišjāņi.

Cilvēki ar šādu vārdu

Atsauces

Skatīt arī 
 Krišjānis (uzvārds)

Ārējās saites 
 vardadienas.lv

Vīriešu personvārdi
Šarlote Kalla

Šarlote Kalla (; dzimusi  Terendē, Zviedrijā) ir zviedru distanču slēpotāja. Ir izcīnījusi deviņas olimpisko spēļu medaļas un 13 medaļas Pasaules čempionātos.

Savās pirmajās olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā Š. Kalla kļuva par čempioni jau pirmajā veidā — 10 km brīvā stila distancē. Vēlāk tika izcīnīta sudraba medaļa komandu sprinta sacensībās kopā ar Annu Hāgu. Pārējās disciplīnās viņai tik labi neveicās, un arī 4x5 km stafetē Zviedrija panākumus neguva, lai gan Š. Kalla, pat startējot slima, savu etapu veica salīdzinoši labi. Nākamajās olimpiskajās spēlēs Sočos izcīnīja sudraba medaļas 15 km skiatlona disciplīnā un 10 km distancē klasiskajā stilā, kā arī zelta medaļu stafetē.

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā izcīnīja četras medaļas — zeltu  15 km skiatlonā un sudraba medaļas 10 km distancē brīvajā stilā, stafetē un komandu sprintā.

Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2007. gadā. Trīsreiz ir kļuvusi par pasaules čempioni: 2011. gadā uzvarēja komandu sprintā, 2015. gadā Fālunā 10 km distancē brīvajā stilā un 2019. gadā Zēfeldē stafetē.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Zviedrijas distanču slēpotāji
Zviedrijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Zviedrijas olimpiskie zelta medaļnieki
Zviedrijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Norbotenas lēnē dzimušie
Ziemeļu Investīciju banka

Ziemeļu Investīciju banka ( — NIB) ir Ziemeļeiropas starpvalstu finanšu institūcija. Banku 1976. gadā dibināja Dānija, Īslande, Norvēģija, Somija un Zviedrija. 2005. gadā tai pievienojās Baltijas valstis. 

Katra no bankas dalībniecēm ir iemaksājusi noteiktu daļu līdzekļu, kas tiek pārvērstas parādzīmēs, lai varētu emitēt parādzīmes starptautiskajos finanšu tirgos. Iegūtā peļņa tālāk tiek izmantota dažādu Ziemeļeiropas valstu projektu kreditēšanai un aizdevumiem privātajā un sabiedriskajā sektorā. 

Bankai izsniedz kredītus sekojošās prioritārajās nozarēs:

 enerģētika; 
 vides projekti; 
 transports, loģistika un sakari; 
 inovācijas. 

Visi projekti, kurus Banka izskata finansēšanai, tiek izvērtēti no ilgtspējīgās attīstības viedokļa. NIB analizē projektu ietekmi uz konkurētspēju un vidi, kā arī netiešo ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību. NIB izsniedz kredītus gan savās astoņās dalībvalstīs, gan attīstības tirgos Āfrikā, Āzijā, Eiropā un Latīņamerikā.

Atsauces 

Ziemeļeiropa
Eiropas organizācijas
Dario Koloņa

Dario Koloņa (Dario Cologna; dzimis  Santamarijā Valmištairā, Graubindenes kantonā, Šveicē) ir Šveices distanču slēpotājs.

Karjera 
Pasaules kausa izcīņā debitējis 2006. gadā. 2008. gadā viņš pirmo reizi kāpa uz pjedestāla, bet pirmo uzvaru izcīnīja 2009. gada janvārī. Viņam pietika ar šo un vēl vienu uzvaru, lai kļūtu par 2008.—2009. gada sezonas uzvarētāju Pasaules kausa kopvērtējumā, vēl kopvērtējumā ir uzvarējis 2011., 2012. un 2015. gadā.

Savās pirmajās olimpiskajās spēlēs 2010. gada Vankūverā jau pirmajā 15 km brīvā stila distancē D. Koloņa kļuva par olimpisko čempionu, kļūstot par pirmo Šveices sportistu, kas izcīnījis zelta medaļu distanču slēpošanā.

2013. gada Pasaules čempionātā Valdifjemmē izcīnīja zelta medaļu 30 km skiatlonā un sudrabu 50 km distancē klasiskajā stilā ar kopēju startu.  Sočos ieguva divas zelta medaļas: 15 km klasiskajā stilā un 30 km skiatlonā. 2015. gada Pasaules čempionātā Fālunā bija otrais 30 km skiatlonā, piekāpjoties tikai krievu slēpotājam Maksimam Viļegžaņinam.  Phjončhanā izcīnīja savu ceturto olimpisko zelta medaļu, triumfējot 15 km brīvā stila distancē. 2018. gada martā pirmoreiz karjerā uzvarēja arī prestižajā Holmenkollenes 50 km distancē.

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Graubindenes kantonā dzimušie
Šveices distanču slēpotāji
Šveices sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Šveices olimpiskie zelta medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki distanču slēpošanā
Dāvids Mellers

Dāvids Mellers (; dzimis  Zonnebergā, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucējs. Ar kamaniņu braukšanu nodarbojas kopš 2001. gada. Divkārtējs Pasaules čempions vieninieku sacensībās (2004, 2007).

Savās otrajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā kļuva par vicečempionu vieninieku sacensībās.

2014. gadā pārtrauca savu karjeru.

Sasniegumi

Olimpiskajās spēlēs 
 2006. gads — 2006. gada ziemas olimpiskās spēles — Turīna (Itālija) — 5. vieta
 2010. gads — 2010. gada ziemas olimpiskās spēles — Vankūvera (Kanāda) — 2. vieta

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 
 FIL-Luge profils 

1982. gadā dzimušie
Vācijas kamaniņu braucēji
Kamaniņu braucēji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Tīringenē dzimušie
Kamaniņu braucēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie sudraba medaļnieki kamaniņu braukšanā
Mellers

Mellers (no  — dzirnavnieks) var būt:

 Ādolfs Mellers (Adolf Möller; 1877—1968) — vācu airētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
 Baldūrs Mellers (Baldur Möller; 1914—1999) — islandiešu šahists;
 Martins Benjamins Mellers (1763—1834) — vācu ķirurgs Kurzemes hercogistē;
 Dāvids Mellers (David Möller; 1982) — vācu kamaniņu braucējs.

Skatīt arī 
 Millers
 Melleru dzimta

Uzvārdi
7. tramvaju maršruts (Rīga)

7. tramvaju maršruts (izveidots, apvienojot bij. pirmskara 5. un pēckara 15. maršrutus) ir Rīgas sabiedriskā transporta tramvaju maršruts, kas kursē no Ausekļa ielas Rīgas centrā līdz Ķengaraga apkaimei Latgales priekšpilsētā.

7. tramvaju maršruta kopējais garums ir 18,595 km. Virziena Ausekļa iela — Ķengarags kopējais garums ir 9,371 km, bet virziena Ķengarags — Ausekļa iela kopējais garums ir 9,224 km.

Darbdienās pa 7. tramvaju maršrutu kursē 11 tramvaji, bet brīvdienās — 6 tramvaji. 

7. tramvaju maršrutu apkalpo RP SIA "Rīgas satiksme" 3. tramvaju depo.

No 2022. gada 6. jūnija līdz 20. jūnijam sakarā ar Prāgas ielas pārvada slēgšanu Rail Baltic būvdarbu dēļ maršruts tika novirzīts pa 13. janvāra ielu. Otrreiz šādas izmaiņas notika no 2022. gada 11. jūlija līdz 29. jūlijam.

No 2022. gada 16. novembra līdz 21. novembrim maršruts tramvaja sliežu remontdarbu dēļ tiks saīsināts - ir slēgts posms no Ausekļa ielas līdz Stacijas laukumam. Maršruta pagaidu nosaukums - "Stacijas laukums - Ķengarags".

Maršruts 

Virzienā Ausekļa iela — Ķengarags tramvaji brauc pa šādām ielām: Kronvalda bulvāris, K. Valdemāra iela, Z. A. Meierovica bulvāris, Aspazijas bulvāris, Prāgas iela, Centrāltirgus iela, Maskavas iela, Mazā Krasta iela, Īsā iela un Maskavas iela.

Virzienā Ķengarags — Ausekļa iela tramvaji brauc pa šādām ielām: Maskavas iela, Īsā iela, Mazā Krasta iela, Maskavas iela, Centrāltirgus iela, Prāgas iela, Aspazijas bulvāris, Z. A. Meierovica bulvāris, K. Valdemāra iela un Kronvalda bulvāris.

Pieturvietas 
7. tramvaju maršrutā pavisam kopā ir 43 pieturas. Virzienā Ausekļa iela — Ķengarags ir 22 pieturas, bet virzienā Ķengarags — Ausekļa iela ir 21 pietura.

Maršruts ar mainītu virzienu 
Virzienā 3. tramvaju depo (Fridriķa ielā) — Ķengarags tramvaji brauc pa šādām ielām: Maskavas iela.

Virzienā Ķengarags — 3. tramvaju depo (Fridriķa ielā) tramvaji brauc pa šādām ielām: Maskavas iela.

Virzienā 3. tramvaju depo (Fridriķa ielā) — Ausekļa iela tramvaji brauc pa šādām ielām: Maskavas iela, Īsā iela, Mazā Krasta iela, Maskavas iela, Centrāltirgus iela, Prāgas iela, Aspazijas bulvāris, Z. A. Meierovica bulvāris, K. Valdemāra iela un Kronvalda bulvāris.

Virzienā Ausekļa iela — 3. tramvaju depo (Fridriķa ielā) tramvaji brauc pa šādām ielām: Kronvalda bulvāris, K. Valdemāra iela, Z. A. Meierovica bulvāris, Aspazijas bulvāris, Prāgas iela, Centrāltirgus iela, Maskavas iela, Mazā Krasta iela, Īsā iela un Maskavas iela.

Maršruta ar mainītu virzienu pieturvietas 
Virzienā 3. tramvaju depo (Fridriķa ielā) — Ķengarags ir 10 pieturas.

Tāpat arī virzienā Ķengarags — 3. tramvaju depo (Fridriķa ielā) ir 10 pieturas.

Savukārt, virzienā 3. tramvaju depo (Fridriķa ielā) — Ausekļa iela ir 12 pieturas.

Bet virzienā Ausekļa iela — 3. tramvaju depo (Fridriķa ielā) ir 13 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 
 
 

07
Helēna Ēkholma

Hanna Helēna Ēkholma (; dzimusi Helēna Junsone ()  Helgumā, Zviedrijā) ir bijusī zviedru biatloniste. Pasaules kausa posmos startē kopš 2005. gada. Ir uzvarējusi 11 Pasaules kausa posmos, kopā Pasaules kausa posmos ir bijusi 24 reizes uz goda pjedestāla. 2008.—2009. gada Pasaules kausa sezonā izcīnīja uzvaru kopvērtējumā. 2009. gada Pasaules čempionātā viņa uzvarēja 10 km iedzīšanas distancē, bet 2011. gada Pasaules čempionātā izcīnīja zeltu 15 km klasiskā biatlona distancē. Vēl divas zelta medaļas ieguvusi kā jaukto stafešu dalībniece.

2010. gada vasarā H. Junsone apprecējās ar Zviedrijas izlases biatlonistu Dāvidu Ēkholmu un mainīja uzvārdu. Arī viņas māsa Enni Junsone ir biatloniste, atsevišķos Pasaules kausa posmos bijusi iekļauta nacionālajā komandā. 2012. gadā H. Ēkholma paziņoja par karjeras beigšanu pēc 2011.—2012. gada sezonas noslēguma.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 IBU profils 

1984. gadā dzimušie
Vesternorlandes lēnē dzimušie
Zviedrijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Justina Kovalčika

Justina Marija Kovalčika (; dzimusi  Limanovā, Polijā) ir poļu distanču slēpotāja. Sacensībās startē kopš 2000. gada, Pasaules kausa posmos — kopš 2001. gada. 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Turīnā viņa ieguva bronzas medaļu 30 km brīvā stila slēpojumā, kļūstot par pirmo poļu slēpotāju, kas izcīna medaļu distanču slēpošanā. J. Kovalčika uzvarēja 2008.—2009. gada Pasaules kausa kopvērtējumā, kopvērtējumā triumfējusi vēl trīs reizes. Pasaules kausa posmos guvusi vairāk nekā 30 uzvaras.

Biogrāfija 
2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā J. Kovalčika ieguva pilnu medaļu komplektu. Vispirms viņa izcīnīja sudraba medaļu klasiskā stila sprinta sacensībās, bet pēc tam ieguva trešo vietu iedzīšanas sacensībās (abi slēpošanas stili). Pēdējā sacensību veidā — 30 km distancē klasiskajā stilā viņa finišā par 0,3 sekundēm apsteidza Norvēģijas slēpotāju Maritu Bjergenu un izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu.

J. Kovalčika ir bijusi pieķerta dopinga lietošanā 2005. gada janvārī Universiādes sacensībās Insbrukā un diskvalificēta uz diviem gadiem, tomēr vēlāk soda termiņš tika samazināts uz gadu, bet tā paša gada beigās Sporta Arbitrāžas tiesa diskvalifikāciju atcēla.

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Polijas distanču slēpotāji
Distanču slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Dopinga lietas distanču slēpošanā
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Mazpolijas vojevodistē dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
Erebuss

Erebuss () ir aktīvs vulkāns Antarktīdā. Atrodas Rosa salā un ir viens no trijiem šo salu veidojošajiem vulkānu konusiem. Erebuss ir vistālāk dienvidos esošais aktīvais vulkāns.

Erebusu 1841. gada 27. janvārī atklāja un novēroja tā izvirdumu britu polārpētnieks Džeimss Ross, kurš to nosauca sava kuģa Erebus vārdā (Erebs grieķu mitoloģijā ir Haosa dēls, tumsas un ēnas personifikācija).

Kalnā pirmoreiz uzkāpa Ernesta Šekltona ekspedīcijas partija Edžvorta Deivida vadībā 1908. gadā.

Erebuss ir Antarktīdas aktīvākais vulkāns. Nepārtraukta vulkāniskā aktivitāte tiek novērota kopš 1972. gada. Erebusa krāterī ir viens no Zemes nedaudzajiem ilglaicīgajiem fonolītiskajiem lavas ezeriem. Raksturīgākās vulkāniskās aktivitātes ir stromboliskie izvirdumi no lavas ezera vai no kādas no papildu spraugām, kas visas atrodas krātera iekšienē.

Atsauces 

Antarktīdas kalni
Antarktīdas vulkāni
Rosa sala
Tatjana Hifnere

Tatjana Hifnere (; dzimusi  Neirupīnē, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucēja. Ar kamaniņu sportu nodarbojas kopš 1992. gada, Vācijas izlasē — kopš 2003. gada. 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs viņa ieguva bronzas medaļu, bet 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs uzvarēja.

Ieguvusi sešas zelta medaļas Pasaules čempionātos un piecas sezonas pēc kārtas uzvarējusi Pasaules kausa izcīņas kopvērtējumā (2007.—2008., 2008.—2009., 2009.—2010., 2010.—2011., 2011.—2012.).  T. Hifnere kļuva par pirmo sievieti, kas ir uzvarējusi 5 kamaniņu sporta Pasaules kausa posmos pēc kārtas, viņas uzvaru sērija pārtrūka Altenbergā, Vācijā.

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 FIL-Luge profils 

1983. gadā dzimušie
Vācijas kamaniņu braucēji
Kamaniņu braucēji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Kamaniņu braucēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Kamaniņu braucēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki kamaniņu braukšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki kamaniņu braukšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki kamaniņu braukšanā
Galēnu pagasts

Galēnu pagasts ir viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos Maltas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Sīļukalna, Stabulnieku, Riebiņu un Silajāņu pagastiem un Rēzeknes novada Viļānu, Sokolku un Silmalas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Čornaja, Mazā Ūša.

Ezeri 
Ceperu ezers, Indānu ezers.

Vēsture 
Vēstures dokumentos Galēni pirmo reizi minēti 1384. gadā. 1935. gadā Vidsmuižas pagasta (no 1940. gada Galēnu pagasts) platība bija 172,7 km² un tajā dzīvoja 8715 iedzīvotāju. 1945. gadā pagastā izveidoja Galēnu, Lomu, Polkaronas, Soboļevas, Stabulnieku, Stikānu un Upenieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Galēnu ciemam pievienoja likvidētos Polkaronas un Stabulnieku ciemus, 1962. gadā - Upenieku ciema Kirova kolhoza teritoriju. 1973. gadā Galēnu ciemam pievienota likvidētā Lomu ciema teritoriju, bet atdalīta atjaunotā Stabulnieku ciema teritorija. 1990. gadā ciems reorganizēts par pagastu. 2004. gadā Galēnu pagasts apvienojās ar pieciem citiem Preiļu rajona pagastiem, izveidojot Riebiņu novadu. 2021. gadā Riebiņu novadu iekļāva Preiļu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Galēni (376 iedz., pagasta centrs), Lomi-Bortnieki (154), Maltas Trūpi (113), Gribolva (62), Indāni (58), Voveres (54).

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Preiļu novada pagasti
Natālija Geizenbergere

Natālija Geizenbergere (; dzimusi  Minhenē, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucēja. 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs viņa ieguva bronzas medaļu. Tāpat viņa ir trīskārtēja Pasaules čempione (2009, 2013 — divi tituli) un 2008. gada Eiropas čempione.

Natālijas labākais rezultāts Pasaules kausa kopvērtējumā ir uzvara 2012.—2013. gada sezonā.

Ārējās saites 
 FIL-Luge profils 

1988. gadā dzimušie
Vācijas kamaniņu braucēji
Vācijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Vācijas olimpiskie zelta medaļnieki
Vācijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki kamaniņu braukšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki kamaniņu braukšanā
Minhenē dzimušie
Kamaniņu braukšana

Kamaniņu braukšana ir ziemas sporta veids, kurā sportists ar speciālām kamaniņām brauc pa īpašu dabiskā vai mākslīgā ledus trasi. Sacensības notiek gan ar vienvietīgajām, gan ar divvietīgajām kamaniņām. Vīrieši sacenšas gan abu veidu kamanām, savukārt sievietes — tikai vienvietīgajām.

Kamaniņas ir apmēram 15 cm augstas, to garums ir 120—150 cm. Vienvietīgo kamanu masa nedrīkst pārsniegt 22 kg, divvietīgo — 24 kg. Trases parasti ir 800—1200 m garas un 140—160 cm platas, tajās jābūt vismaz piecām virāžām. Viena no trasēm atrodas arī Siguldā.

Sacensībās vietu sadalījumu nosaka pēc noteikta braucienu kopskaita laika summas. Pasaules kausa sacensībās katrā posmā tiek aizvadīti divi braucienu, Pasaules čempionātā un Olimpiskajās spēlēs vieninieki aizvada četrus braucienus, divnieki — divus. Pastāv arī komandu stafete, kurā piedalās pa vienam vieniniekam no katra dzimuma un viens divnieks. Šajā stafetē komanda startē kopā, katram sportistam uzsākot braucienu uzreiz pēc iepriekšējā komandas dalībnieka finišēšanas.

Vēsture 

Kamaniņu braukšana ir radusies 19. gadsimta beigās Šveicē. 1883. gadā Davosā notika pirmās starptautiskās sacensības. Pēc sešiem gadiem Vācijā ir tikušas izgatavotas pirmās specializētās kamaniņas.

Sākotnēji kamaniņu braukšanas sekcija bijusi iekļauta FIBT, 1957. gadā tika dibināta Starptautiskā Kamaniņu sporta federācija (FIL), kuras sastāvā 2004. gadā bija 47 valstu federācijas. 1993. gadā tika dibināta Latvijas Kamaniņu sporta federācija, kas 1992. gadā tika uzņemta gan FIBT, gan FIL.

Kopš 1914. gada notiek Eiropas čempoionāts, 1955. gada — Pasaules čempionāts, 1981. gada — Pasaules kausa sacensības.  programmā tika iekļauta kamaniņu braukšana.

Ar kamaniņu braukšanu Latvijā regulāri sāka nodarboties 20. gadsimta 60. gados, pirmie tai pievērsās Rolands Upatnieks un Valdis Tiliks. Latvijas sportisti gan PSRS, gan neatkarīgās Latvijas sastāvā ir izcīnījuši vairākas medaļas gan Olimpiskajās spēlēs, gan Pasaules čempionātā. Par pirmo latvieti, kas izcīnījusi ziemas olimpisko spēļu zelta medaļu, kļuva kamaniņu braucēja Vera Zozuļa (). Mārtiņš Rubenis . gadā kļuva par pirmo neatkarīgās Latvijas sportistu, kas izcīnījis medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs.

Skatīt arī 
 Bobsleja, kamaniņu un skeletona trašu uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 

 FIL mājaslapa
Bītbokss

Bītbokss ir mūzikas forma, kurā tiek izmantots vokāls, lai pilnībā vai daļēji aizstātu mūzikas instrumentus un radītu dažādas skaņas un ritmu. To mēdz uzskatīt par piekto hiphopa elementu.

Bītbokss ir radies 80. gadu vidū, Latvijā tas sācis izplatīties tikai 2000. gadu sākumā. Bītboksu Latvijā popularizēja grupa PeR, kura arī ir vienīgā meinstrīma grupa Latvijā šajā mūzikas stilā. Vēl tiek organizēts arī Ghetto Beatbox battle (2012-2018), kā arī vairāki Latvijas bītbokseri sekmīgi darbojas pagrīdē.

Ārzemju bītbokseri 

 Dub FX
 Rahzel
 Killa Kela
 Kid Beyond
 Dokaka
 Bauchklang
 Al-Fatnujah
 Scratch
 Fat Boys
 Me Myself and I
 Matisyahu
 MCD
 FaithSFX
 shlomo
 TyTe
 Napom
 Gene Shizonaki
 Chris Celiz
 Alem
 Alexinho
 Reeps One
 Skiller
 Codfish
 D-low
 Vino
 Mad Twinz
 Colaps
 Tomazacre

Latvijas bītbokseri 

 PeR
 Beatbox Inc.
 Transleiteris
 Osis

Informācija citur 
 http://www.humanbeatbox.com

Populārā mūzika
Hiphops
Lindsija Vona

Lindsija Karolīna Vona (; dzimusi Lindsija Kildova (Lindsey Kildow)  Sentpolā, Minesotas štatā, ASV) ir bijusī amerikāņu kalnu slēpotāja. Viņa ir 2010. gada Vankūveras olimpisko spēļu uzvarētāja nobraucienā, kā arī izcīnījusi 2 zelta medaļas Pasaules čempionātos un 4 reizes uzvarējusi Pasaules kausa kopvērtējumā. Tikai Austrijas kalnu slēpotāja Annemarija Mozere-Prēla starp sievietēm arī ir ieguvusi Pasaules kausu 4 reizes.

Karjera 
Pasaules kausa posmos piedalījusies kopš 2000. gada. L. Vona ir četrkārtēja (2007.—2008., 2008.—2009., 2009.—2010., 2011.—2012. gada sezonas) Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja. 2008. gadā viņa bija pirmā amerikāņu kalnu slēpotāja, kas izcīnījusi šo balvu. Atsevišķos Pasaules kausa posmos uzvarējusi 82 reizes.

L. Vona ir piedalījusies 2002. gada olimpiskajās spēlēs Soltleiksitijā un 2006. gada olimpiskajās spēlēs Turīnā, tomēr medaļas tajās neizcīnīja (labākā vieta Soltleiksitijā — 6., Turīnā — 8.). 2010. gada Vankūveras olimpiskajās spēlēs L. Vona piedalījās visos piecos sacensību veidos, kuros visos tika iekļauta starp pretendentēm uz uzvaru. Viņai izdevās izcīnīt zeltu jau pirmajā disciplīnā — nobraucienā, bet pēc tam ieguva vēl tikai vienu medaļu — bronzu supergigantā. Pārējās disciplīnās veicās ievērojami sliktāk — kombinācijā pēc uzvarēta nobrauciena L. Vona krita slalomā, tāpat viņa izstājās arī milzu slaloma (krita un salauza pirkstu) un slaloma sacensībās.

2013. gada Pasaules čempionāta pirmajā dienā supergiganta trasē L. Vona krita un guva smagu ceļgala krustenisko saišu traumu, kā rezultātā nevarēja startēt ne šīs sezonas turpinājumā, ne arī nākamās sezonas sākumā un bija spiesta izlaist 2014. gada ziemas olimpiskās spēles Sočos. Šo olimpisko spēļu laikā viņa strādāja kā NBC News korespondente. L. Vona piedalījās 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja savu trešo olimpisko medaļu — bronzu nobrauciena disciplīnā.

2019. gada 1. februārī L. Vona paziņoja, ka noslēgs sportistes karjeru. Karjeras pēdējās sacensībās viņa izcīnīja bronzas medaļu pasaules čempionātā Orē.

Privātā dzīve 
Bijusi precējusies ar bijušo amerikāņu kalnu slēpotāju Tomasu Vonu, taču 2011. gadā tika paziņots par laulības šķiršanu. No 2013. gada līdz 2015. gadam L. Vona bija tuvās attiecībās ar pasaulē pazīstamāko golfa spēlētāju Taigeru Vudsu.

Olimpiskās spēles

Atsauces

Ārējās saites 
  

1984. gadā dzimušie
Sentpolā dzimušie
ASV kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki kalnu slēpošanā
Jevgeņijs Pļuščenko

Jevgeņijs Pļuščenko (; dzimis  Solņečnijā, PSRS) ir bijušais krievu daiļslidotājs. Viņš ir 2006. gada ziemas olimpisko spēļu uzvarētājs individuālajās sacensībās un  čempionu komandu sacensībās, trīskārtējs Pasaules čempions, septiņkārtējs Eiropas čempions un astoņkārtējs Krievijas čempions. Pēc izcīnītās zelta medaļas 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pļuščenko paziņoja par karjeras beigšanu. Taču viņš atgriezās pirms 2009.—2010. gada sezonas, lai startētu 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur viņš ieguva sudraba medaļu.

Atkārtoti par karjeras beigām paziņoja pēc 2014. gada olimpiskajām spēlēm, kurās ieguva zelta medaļu Krievijas komandas sastāvā komandu sacensībās, taču nepiedalījās vīriešu individuālajās sacensībās, kas izraisīja lielu neizpratni līdzjutēju vidū, jo J. Pļuščenko bija vienīgas Krievijas sportists šajā sacensību veidā.

2008. gadā kopā ar Dimu Bilanu Pļuščenko piedalījās 2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, kur uzvarēja ar dziesmu Believe.

Ārējās saites 

  

1982. gadā dzimušie
Krievijas daiļslidotāji
Daiļslidotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Goda ordeni apbalvotie
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Habarovskas novadā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki daiļslidošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki daiļslidošanā