1972. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1972. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi

Maijs 
 20. maijs — notika nule kā dibinātās "Sojuzsportloto" republikāniskā pārvalde (vēlāk "Latvijas Loto") pirmā "Sportloto" izloze. Vislielāko laimestu pirmajā izlozē Latvijas PSR nesaņēma neviens. Toties piecus atminēja divi spēlētāji — viens no tiem bija rīdzinieks, kuģu remonta rūpnīcas darbinieks Boriss Černorežs, otrs laimīgais bija spēlētājs no Dobeles. Četri pareizi trāpījumi padevās 226 spēlētājiem, bet trijnieku skaits — 1549. Tie. kas pareizi atminēja piecus sporta veidus, saņēma — 2564 rubļus, par četrinieku maksāja 56 rubļus, trijnieku vērtība pirmajā izlozē bija četri rubli. Laimestus izmaksāja, sākot ar vienpadsmito dienu pēc izlozes.

Augusts 
 3. augusts — Rīgas Sporta manēžā plkst. 20:00 ar savu pirmo koncertu uzstājās čehoslovāku dziedātājs Karels Gots. Viņš sniedza vairākus vieglās mūzikas koncertus kopā ar Vladislava Šteina vadīto estrādes ansambli un jauno daudzsološo dziedātāju Alenu Tihu.

Septembris 
 7. septembris — 1972. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs šķēpmetējs Jānis Lūsis savu šķēpu raidīja 90,46 metru tālumā. Šajā spēlēs viņš iegūst sudraba medaļu.
 10. septembris — tika atklāts gāzes vads Valdajs—Pleskava—Rīga, kas gāzi saņēma no Vuktilas atradnes Rietumsibīrijā. Pulksten 12:45 beidzās gāzes vada "Ziemeļblāzma" Valdajs—Pleskava—Rīga atzarojuma pārbaude. 11. septembrī pirmais miljons kubikmetru gāzes jau tika iepildīts Latvijas apakšzemes krātuvē — Inčukalna gāzes krātuvē. Tā bija viena no lielākām piecgades celtnēm — 566 km garš maģistrālais gāzes vads, pa kuru dabīgā gāze no ziemeļu Tjumenes atradnēm caur gāzes vada sistēmu "Ziemeļblāzma" plūda uz Latviju.

Novembris 
 3. novembris — ekspluatācijā tika nodota pirmā sešjoslu automaģistrāle Latvijas PSR, Rīga—Jūrmala. Jūrmalas maģisirāle, Jūrmalas trase — tā svinīgajā atklāšanas mītiņā rekonstruēto ceļu no Rīgas līdz Jūrmalai dēvēja apsveicēji. Oktobra svētku priekšvakarā ierastajam platajam ceļa posmam no Babītes līdz Lielupes tiltam pievienojās tāda pati pirmās kategorijas šoseja ar sešām braukšanas joslām līdz Rīgai, kur tā sākās Kalnciema ielas estakādē. Atklāšanas dienā maģistrāle vēl nebija "apdzīvota". Visur nebija izliktas ceļa zīmes un informācijas vairogi. Tika plānots, ka ar laiku tiks uzstādītas arī televīzijas iekārtas kustības kontrolei, tiks iekārtots arī atpūtas laukumus. Pāris darbu apjomu raksturojoši skaitļi, kurus preses konferencē pirms satiksmes atklāšanas minēja Latvijas PSR autotransporta un šoseju ministra vietnieks J. Mengots: uzbērumos tika iestrādāti 82 000 kubikmetru grants un šķembu, ceļa pārsegumam tika izmantotas 90 000 tonnas asfalta masas. Pavisam kompleksā tika uzbūvēti trīs cela pārvadi un izveidoti divi krustojumi dažādos līmeņos. Rekonstruētāji šajā objektā pirmo reizi saskārās ar daudzām problēmām, kuras izrietēja, veidojot šādas ceļu būves.

 6. novembris — svinīgi tika atklāts Kalnciema ielas viadukts. Plkst. 14:00 pie Kalnciema ielas estakādes pulcējas Rīgas darbalaužu pārstāvji, lai svinīgi atklātu satiksmi pāri jaunajam ceļa pārvadam. Par estakādes nodošanu ekspluatācijā pirms termiņa 17. tiltu būves vienību apbalvoja ar LKP Ļeņina rajona komitejas un rajona izpildu komitejas Goda rakstu. Ar darba uzvaru svētku priekšvakarā celtniekrus sveica pilsētas sabiedrisko organizāciju pārstāvji, strādnieki, šoferi. Pionieri celtniekiem pasniedza ziedus. Tilta būvētāju vārdā runāja 17. tiltu būves vienības priekšnieks S. Vaksmanis. Viņš īsumā iepazīstināja ar estaikādi un tās nozīmi. Jaunā ceļa pārvada garums bija 812 metru (ievērojami lielāks par A. Deglava ielas viaduktu). Transports tika organizēts četrās joslās. No līdzīgām celtnēm tas atšķirās arī konstrukcijas ziņā — balstu rinda šeit tika izvietota pa tilta asi. Jaunais satiksmes pārvads, kas šķērso dzelzcela un tramvaja sliedes, risināja daudzas transporta kustības problēmas Pārdaugavā. Pārbrraucot tiltu, ceļš savienojās ar tajā pat gadā konstruēto Jūrmalas ātrgaitas autotrasi. Pirmie pāri jaunajam gaisa tiltam pārgāja mitiņa dalībnieki. Pēc tam brauca automašīnas.

 30. novembris — Latvijas PSR Gaļas un piena rūpniecības ministrijas, Daugavpils piena kombināta Preiļu pienotava (tagad A/S "Preiļu siers") ekspluatācijā tika nodota lielākā siera rūpnīca Baltijas republikās ar ražošanas jaudu 2 200 tonnas siera gadā. Rūpnīca tika izveidota apvienojot Rožupes, Aglonas, Preiļu un Līvānu pienotavas un pārņemot savā pārziņā šo pienotavu apkalpošanas zonu. Šī rūpnīca pirmā uzsāka jaunas siera šķirnes Čedaras ražošanu.

Decembris 
 Tika atklāts Torņakalna—Jelgavas elektrificētais dzelzceļa iecirknis, kurā sāk kursēt kontaktakumulatoru elektriskais vilciens.

Nezināms datums 
 Tika uzsākta Getliņu izgāztuves izmantošana. 1970. gadā LPSR MP Rīgas pilsētai jaunas izgāztuves ierīkošanai no valsts zemju rezerves fonda piešķīra 79,9 hektāru lielu zemes gabalu.
 Pilnībā tika atjaunota Rīgas—Rūjienas dzelzceļa līnija.
 Tika elektrificēts dzelzceļa posms Jumprava—Aizkraukle.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Kapteinis Džeks" (režisore Ada Neretniece)
 "Peterss" (režisors Sergejs Tarasovs)
 "Vella kalpi Vella dzirnavās" (režisors Aleksandrs Leimanis)
 "Ceplis" (režisors Rolands Kalniņš)
 "Lielais dzintars" (režisors Aloizs Brenčs)
 "Vālodzīte" (režisors Jānis Streičs)
 "Egle rudzu laukā" (režisors Imants Krenbergs)

Dzimuši 
 5. janvāris — Viktors Spole, futbola vārtsargs
 30. janvāris — Agris Galvanovskis, basketbolists un treneris
 12. janvāris — Aigars Cipruss, hokejists
 4. februāris — Jēkabs Nākums, biatlonists
 16. marts — Uldis Augulis, politiķis
 17. marts — Viktors Lukaševičs, futbolists
 26. maijs — Kaspars Tīmanis, popmūziķis, trombonists
 27. maijs — Edgars Grabovskis, rokmūziķis, basģitārists
 8. jūnijs — Aleksandrs Semjonovs, hokejists
 10. jūnijs — Uvis Helmanis, basketbolists 
 13. jūnijs — Māris Vītols, politiķis
 23. jūnijs — Valērijs Agešins, politiķis
 15. jūnijs — Jānis Domburs, žurnālists 
 4. jūlijs — Aleksejs Širovs, šahists, lielmeistars
 2. augusts — Inese Šlesere, filoloģe, modele un politiķe
 3. augusts — Sandis Ozoliņš, hokejists
 21. augusts — Anna Orlova, kamaniņu braucēja
 1. oktobris — Guna Zariņa, aktrise
 2. decembris — Sergejs Žoltoks, hokejists (miris 2004.)
 5. decembris — Raimonds Tiguls, mūziķis
 12. decembris — Egīls Tēbelis, vieglatlēts
 18. decembris — DJ Lethal (Leors Dimants), mūziķis un producents

 nezināms datums — Gundars Rēders, žurnālists

Miruši 
 31. janvāris — Ernests Blanks, publicists, rakstnieks, vēsturnieks (dzimis 1894.)
 12. aprīlis — Alberts Šeibelis, futbolists (dzimis 1906.)
 28. aprīlis — Marija Māliņa Ozoliņa, keramiķe (dzimusi 1938.)
 19. jūlijs — Heinrihs Skuja, biologs (dzimis 1892.)
 10. augusts — Milda Paleviča, filozofe (dzimusi 1889.)
 29. augusts — Oļģerts Ābelīte, grafiķis (dzimis 1909.)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada