Romas Katoļu baznīca

Romas Katoļu baznīca () jeb Romas Katoliskā baznīca, vienkāršotā formā Katoļu baznīca, ir lielākā kristīgā organizācija pasaulē. 2018. gadā pasaulē bija 1,3 miljardi Romas katoļu. Tā ir viena no vecākajām institūcijām pasaulē un tai bija nozīmīga loma Rietumu kultūras vēsturē. Katoļu baznīcu vada Romas pāvests, kurš vienlaikus ir arī Romas bīskaps. Pašlaik Romas pāvests ir Francisks. Katoliskajā tradīcijā par pirmo pāvestu uzskata apustuli Pēteri, un Romas pāvestu uzskata par Svētā Pētera amata kalpotāju. Tālāk baznīcas hierarhijā seko kardināli, patriarhi un bīskapi. Romas Katoļu baznīca uzskata, ka tā ir vienīgā baznīca, kuru dibinājis Jēzus Kristus, ka bīskapi ir apustuļu pēcteči, un baznīcā nekad nav bijusi pārrauta sukcesijas jeb apustuliskās svētības saite, sākot no pirmā Romas pāvesta līdz pat tagadējam.

Nosaukums 
Jēdziens "katolisks" ir cēlies no grieķu vārda "visaptverošs, nesadalīts" () un to pirmais 5. gadsimta sākumā lietojis Aleksandrijas patriarhs Kirils pret baznīcas "šķeltniekiem" Konstantinopoles arhibīskapa Nestorija piekritējiem.

Vārdam baznīca latviešu valodā ir divas nozīmes: (1) kulta celtne — sugasvārda nozīmē un (2) organizācija (, ekklēsia), īpašvārda nozīmē. Dažreiz atšķiršanas nolūkos otro nozīmi raksta ar lielo burtu — Baznīca.

Teorētiski pastāv tikai viena sākotnēji dibinātā baznīca, kurā pastāv dažādu pakāpju šķelšanās. Tādējādi visi kristītie no kristības brīža pieder vienai un tai pašai baznīcai, taču bieži vien dzīves gaitā nonāk dažādās nošķirtības pakāpēs. Tomēr vēsturiski ir izveidotas dažādas lielas organizācijas, kuru nosaukumā ir ietverts vārds "baznīca".

Šķelšanās ar Pareizticīgo baznīcu 
Romas impērijai sadaloties, izveidojās Rietumromas un Austrumromas impērijas, izolējot kristietības centrus austrumos un rietumos vienu no otra. Rietumu baznīcas tēvi 589. gada Nikejas ticības apliecībā iekļāva piebildi, ka Svētais Gars iziet ne tikai no Tēva, bet arī no Dēla (filioque — “un Dēla”), kuru Konstantinopoles patriarhs nosodīja. Bez tam Konstantinopoles patriarhs noraidīja mācību, ka Romas pāvests ir baznīcas augstākā autoritāte (patriarhs 876. gadā to pasludināja par maldu mācību). Šīs un daudzas citas pretrunas noveda pie 1054. gada Lielās shizmas, kas sašķēla līdz tam de iure vienoto kristietību Austrumu un Rietumu baznīcās.

Konstantinopoles patriarhs atteicās pieņemt vairākus jaunieviestos likumus, kurus uzskatīja par ķeceriskiem. Kopš tā laika starp Katoļu baznīcu un Pareizticīgo baznīcu, sauktu arī par Grieķu—katoļu baznīcu, nav liturģiskās sadraudzības.

Romas Katoļu baznīca Latvijā 

Latvijas teritorijas iedzīvotāji ar rietumu kristietību sastapās 12. gadsimtā, kad Lībekas pilsētas Zēgebergas abatijas kanoniķis, augustīniešu mūks Meinards kristīja Daugavgrīvas un Ikšķiles lībiešus. 1186. gadā Brēmenes arhibīskaps Hartvigs II viņu iesvētīja par pirmo Livonijas bīskapu.

2004. gadā Latvijā bija reģistrējušies aptuveni  Romas katoļticīgo 250 draudzēs, kas sadalītas četrās diecēzēs: Rīgas arhidiecēzē (arhibīskaps - metropolīts Zbigņevs Stankevičs), Rēzeknes—Aglonas diecēzē (bīskaps Jānis Bulis), Jelgavas diecēzē (bīskaps Edvards Pavlovskis) un Liepājas diecēzē (bīskaps Viktors Stulpins).

Latvijā darbojas pieci klosteri un vairākas katoļu mācību iestādes, piemēram, Laterāna Pontifikālās universitātes filiāles: Rīgas Teoloģijas institūts, kurā mācās nākamie priesteri, un Rīgas Augstākais reliģijas zinātņu institūts.

Atsauces

Ārējās saites