Vella kalpi

"Vella kalpi" ir 1970. gada Latvijas PSR vēsturiska piedzīvojumu filma. Filmas režisors ir Aleksandrs Leimanis. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Rutku Tēva romāna "Trīs vella kalpi" motīviem.

1972. gadā filmai iznāca turpinājums "Vella kalpi Vella dzirnavās".

Sižets 
Latvija. 17. gadsimts, Zviedru-poļu karš. Trīs drosmīgi pilsētnieki aizstāv Rīgu, ko ielenkusi zviedru armija, ģenerāļa Svensona vadībā. Vella kalpi neļauj "pilsētas tēviem" pret labu atlīdzību atdot savu pilsētu un tās atslēgu ienaidniekam.

Lomās 
 Haralds Ritenbergs — Andris, karakalps, bēglis no Ēdoles (ierunājis Harijs Gerhards)
 Artūrs Ēķis — Pēteris, karakalps, bēglis no Ēdoles (ierunājis Tālivaldis Āboliņš)
 Eduards Pāvuls — Ērmanis, Daugavas pārcēlājs un karakalps
 Lolita Cauka — Rūta, Ēdoles muižas meita, Andra līgava
 Olga Dreģe — Anna, Peitavas torņa sarga meita
 Baiba Indriksone — Lēne, Pētera baznīcas ķestera meita
 Kārlis Sebris — Samsons, Pētera baznīcas virsmācītājs
 Elza Radziņa — Ģetrūde, mācītāja Samsona sieva
 Zigrīda Stungure — Elizabete, Svētās Madaļas klostera priore 
 Ēvalds Valters — Eks, birģermeistars
 Ingrīda Andriņa — Cecīlija, Samsona meita
 Jānis Grantiņš — Daniels Rēbuss, Rīgas ārsts un alķīmiķis
 Jānis Osis — Manteifels, Kurzemes hercogistes muižnieks
 Valentīns Skulme — Svensons, zviedru ģenerālis
 Voldemārs Akurāters — Rozenkrancs, zviedru pulkvedis
 Edgars Zīle — Salderns, kapteinis, Rīgas sardzes priekšnieks
 Egons Beseris — Horns, zviedru kapteinis
 Haralds Topsis — Klāvs Angers, Peitavas torņa sargs

' Epizodēs:
Gunārs Placēns, Arnolds Kalniņš, Otomārs Kūns, Oskars Ziemeļnieks, Kārlis Spuris, Edgars Sirmais, Pauls Melducis, Zigurds Zviedris, Zelma Virse, Alita Alkne, Andris Vītiņš, T. Bojāre, Pēteris Cepurnieks, Harijs Avens, Anta Klints, Mārtiņš Vērdiņš (juniors), Aija Baumane, Vera Selga, Maruta Feldmane, Oļģerts Šalkonis, Jānis Zenne, Aivars Leimanis.

 Vēsturiskās analoģijas 

1605. gadā Zviedrijas karaspēks ģenerāļa Mansfelda vadībā izcēlās krastā Daugavgrīvā un gatavojās Rīgas aplenkšanai. Tomēr apvienotais Polijas-Lietuvas kopvalsts un Kurzemes un Zemgales hercogistes karaspēks Lietuvas dižkunigaitijas karavadoņa Hodkeviča vadībā Salaspils kaujā sakāva Zviedrijas karaļa Kārļa IX vadīto karaspēku un Rīga palika neieņemta.

1621. gada augustā zviedru karaspēks karaļa Gustava II Ādolfa vadībā no jauna aplenca Rīgu. Zviedru karaspēka vienības komandēja arī pulkveži Gustavs Horns un Johans Baners.
Rīgas birģermeistars un Polijas karaļa Sigismunda III ieceltais burggrāfs Nikolajs Eke ar savu znotu Tomu Ramu vadīja Rīgas pilsētas aizsardzību, kurā aktīvi piedalījās arī melngalvji. Bet pēc Rīgas krišanas Ekem kā vecākajam birģermeistaram 1621. gada 25. septembrī bija pienākums pasniegt Zviedrijas karalim Gustavam Ādolfam Rīgas pilsētas atslēgas, kuras, apstiprinot pilsētas privilēģijas, karalis atdeva atpakaļ N. Ekem. Pētera baznīcas virsmācītājs Hermanis Samsons teica apsveikšanas sprediķi Zviedrijas karalim Gustavam II Ādolfam, kurš 1622. gadā iecēla Hermani Samsonu par Vidzemes superintendentu. 1626. gadā viņš izdeva "Deviņus izmeklētus un labi pamatotus raganu sprediķus" (Neun auserlesene und wohlgegründete Hexenpredigten''). Par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru kļuva feldmaršals Jakobs Delagardijs.
Lietuvas dižkunigaitijas hetmanis Kristaps Radvils apturēja zviedru karaspēka uzbrukumu Vidzemē un Zemgalē, 1622. gada augustā tika noslēgts Jelgavas pamiers.

Interesanti fakti 
 Attēlotas arī reālas tā laika personības: Rīgas rātskungs un birģermeistars Nikolajs Eke un Pētera baznīcas virsmācītājs un vēlākais Vidzemes superintendents Hermanis Samsons.
 Sākotnēji bija plānots, ka filmai mūziku rakstīs Imants Kalniņš, bet kad filma jau bija samontēta, mūzika vēl nebija gatava. Pēdējā brīdī glāba Raimonds Pauls, kas uzrakstīja mūziku piecās dienās.
 Epizodē čigānietes lomā - dejotāja un horeogrāfe Aija Baumane.
 Puikas loma režisora Aleksandra Leimaņa un aktrises Baibas Indriksones dēlam Aivaram Leimanim.
 Filmas uzņemšanai bija plaša ģeogrāfija. Igaunijā filmēts Muhu salā un pie Keilas ūdenskrituma, bet Tallinas vecpilsēta filmēta kā Vecrīga. Kaļiņingradas fortos filmēts Rīgas Smilšu bastions. Tukumā uzņemti skati pie Zauera ērbērģa, Sēmes pagastā pie Līkaiņu ezera - ģenerāļa Svensona nometne, bet baznīcas iekšskati Rīgas Vecās Ģertrūdes baznīcā. Epizodē ar plikajiem karavīriem - ezers bija Ķīšezers, bet gūstā saņemto dzīšana pa ceļu notika Tukuma apkārtnē. Karavīri bija Rīgas Civilās aviācijas inženieru institūta studenti.
 Filmā pēc Maskavas rīkojuma nedrīkstēja parādīties Polijas un Zviedrijas karogi un nedrīkstēja nosaukt konkrētu gadaskaitli. To īstenoja tā, ka pēc vārdiem "Tūkstoš seši simti ..." sekoja lielgabala šāviens. 
 Pirmās kinolomas Artūram Ēķim un Lolitai Caukai.

Atsauces

Ārējās saites 

 Kino Muzejs
 Vella kalpi vietnē Кино-Театр.ru 
 grāmata "Trīs Vella kalpi"

Video 
Filmas.lv

1970. gada Latvijas PSR filmas
Filmas latviešu valodā
Rīgas Kinostudijas filmas
Latvijas romantikas filmas