joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Alberts Žuks

Alberts Žuks (1950) ir Latvijas ukraiņu uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. Bijušais firmas "Pārdaugava" ģenerāldirektors, Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990-1993), ievēlēts no 15. Rīgas vēlēšanu apgabala. Viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilvaru beigām turpināja nodarboties ar uzņēmējdarbību, izveidoja boulinga halli "Toss" Ķengaragā.

1997. gadā kļuvis par Latvijas pilsoni naturalizācijas ceļā.

Atsauces 

1950. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas uzņēmēji
Latvijas ukraiņi
Pau Lopess

Pau Lopess (, dzimis ) ir katalāņu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Lopess pārstāv Itālijas Serie A komandu AS Roma un Spānijas futbola izlasi.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Katalonijā dzimušie
Nepabeigti raksti par Spānijas futbolistiem
Spānijas izlases futbolisti
Spānijas futbolisti
RCD Espanyol spēlētāji
Tottenham Hotspur F.C. spēlētāji
Real Betis spēlētāji
AS Roma spēlētāji
Injigo Martiness

Injigo Martiness (, dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Martiness pārstāv La Liga komandu Bilbao "Athletic" un Spānijas futbola izlasi.

Sasniegumi 
Athletic Bilbao

 Supercopa de España: 2020–21

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Basku Zemē dzimušie
Nepabeigti raksti par Spānijas futbolistiem
Spānijas izlases futbolisti
Spānijas futbolisti
Sansevastjanas "Real Sociedad" spēlētāji
Athletic Bilbao spēlētāji
Pablo Sarabia

Pablo Sarabia (, dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Sarabia pārstāv Portugāles Premjerlīgas komandu Sporting CP, kas viņu īrē no Parīzes "Saint-Germain".

Sasniegumi 
Paris Saint-Germain

 Francijas 1. līga: 2019–20
 Coupe de France: 2019–20, 2020–21
 Coupe de la Ligue: 2019–20
 Trophée des Champions: 2019, 2020

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Madrides apgabalā dzimušie
Nepabeigti raksti par Spānijas futbolistiem
Spānijas izlases futbolisti
Spānijas futbolisti
Madrides "Real" spēlētāji
Getafe CF spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
Sporting CP spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Oskars Putniņš

Oskars Putniņš (dzimis 1987. gada 16. aprīlī) ir latviešu ekonomists, uzņēmējs, IT speciālists un politiķis, bijis Rīgas domes deputāts. Pārstāvēja Rīgas domes neatkarīgo deputātu bloku "Rīgai!". Iepriekš bijis Reformu partijas un partijas Latvijas Attīstībai biedrs.

1987. gadā dzimušie
Latviešu poltiķi
Pasaules karš Z

"Pasaules karš Z" () ir 2013. gada filma, kuras režisors ir Marks Forsters. Filma balstīta uz Maksa Brūksa tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par bijušo ANO darbinieku, kurš cenšas apturēt zombiju vīrusa pandēmiju. Galvenās lomas atveido Breds Pits, Mireilla Īnosa un Džeimss Beidžs Deils. Filmas pirmizrāde notika 2013. gada 2. jūnijā Empire Cinema kinoteātrī.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Ondržejs Kaše

Ondržejs Kaše (), dzimis ) ir Čehijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2022) Kaše pārstāv NHL komandu Toronto "Maple Leafs".

Spēlētāja karjera 
2020. gada 21. februārī tika turp aizmainīts no Anahaimas "Ducks", pretī "Ducks" saņemot 2020. gada NHL drafta 1. kārtas izvēli, uzbrucēju Deividu Beiku un aizsargu Akselu Andersonu.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Čehijas hokejisti
Anahaimas "Ducks" spēlētāji
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Sofija Kenina

Sofija Anna Kenina (; dzimusi  Maskavā, Krievijā) ir profesionāla Krievijas izcelsmes ASV tenisiste. Viņas lielākais sasniegums ir uzvara 2020. gada Austrālijas atklātajā čempionātā tenisā.

S. Keninas vecāki ir Krievijas emigranti, kuri 1987. gadā pārcēlušies dzīvot no PSRS uz ASV, un apmetās Maskavā uz laiku, kad piedzima Sofija, lai pēc dažiem mēnešiem atgreieztos ASV.

Pēc uzvaras 2020. gada Austrālijas atklātajā čempionātā tenisā, šajā pašā sezonā sasniedza arī Francijas atklātā čempionāta finālu, kur piekāpās Igai Švjontekai no Polijas.

Statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Grand Slam fināli

Uzvaras

Zaudējumi

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
ASV tenisisti
Īkstrums

Īkstrums, arī Ikstrums ir upe Latvijā, Zemgalē, tek caur Bauskas novada, Codes, Mežotnes un Iecavas pagastiem. Īkstrums ietek Iecavā kā kreisā krasta pieteka, tas sākas uz dienvidrietumiem no Codes kā agrākā Garozes upes augštece. Garums — 23 vai 28 km.

Upes ieteka Iecavā atrodas pie Zālītes. Tek vispirms austrumu virzienā līdz Garozei, pēc tam pagriežas uz ziemeļiem. Lielā daļā tecējuma Īkstruma gultne ir regulēta, baseinu veido galvenokārt novadgrāvji. Ievērojamākās apdzīvotās vietas krastos: Code, Bērzmuiža, Zālīte.

Pietekas 
 Dolīte (labā krasta pieteka)

Literatūra 
Īkstrums pieminēts Edvarta Virzas dzejoļos.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Iecavas novada upes
Iecavas pietekas
Edgars Eglītis

Edgars Eglītis (1936—2009) bija latviešu jūrnieks un sabiedriskais darbinieks. 
Bijušais Latvijas Jūras kuģniecības LKP komitejas sekretārs. 1990. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu no 49. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". Augusta puča laikā 1991. gada 21. augustā Eglītis balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome sakarā ar vairāku deputātu pretvalstisko darbību Barikāžu laikā laikā izveidoja parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Pēc komisijas slēdziena apstiprināšanas 1992. gada 9. jūlijā Augstākā padome nolēma Eglītim anulēt deputāta mandātu (94 deputāti par, 24 pret, divi atturējās).

Atsauces 

1936. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas jūrnieki
Jevgeņijs Jagupecs

Jevgeņijs Jagupecs (dzimis 1946. gadā Doneckas apgabalā Ukrainas PSR) ir ukraiņu izcelsmes Padomju armijas virsnieks, inženieris un sabiedriskais darbinieks.

Bijušais Daugavpils kara aviācijas skolas pasniedzējs, pulkvedis. 1990. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu no 78. Daugavpils vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". Augusta puča 1991. gada 21. augustā Jevgeņijs Jagupecs balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome 1991. gada 29. augustā pieņēma lēmumu "Par tautas deputātu — militārpersonu statusu", kurā prasīja deputātiem — militārpersonām Viktoram Alksnim, J. Jagupecam un Igoram Rjabiņinam iesniegt juridiski apstiprinātu ziņojumu PSRS aizsardzības ministram par atvaļināšanu rezervē. Tā kā viņi to nedarīja, tad Augstākā padome 1991. gada 2. oktobrī anulēja viņiem kā militārpersonām deputāta mandātu.

Pēc pārcelšanās uz Krieviju J. Jagupecs strādāja Aviācijas un kosmosa tehnikas zinātniskās pētniecības institūtā Maskavā, vēlāk Krievijas valsts enerģētikas un elektrifikācijas akciju sabiedrībā “Vienotā Krievijas energosistēma”, 2006. gadā bija investīciju grupas “Sojuzņeftegaz” pārstāvis.

Atsauces 

1946. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Jurijs Ļaļins

Jurijs Ļaļins (1941) ir Latvijas ukraiņu politiķis. Bijušais LKP Kurzemes priekšpilsētas komitejas 1. sekretārs.

1990. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu no 13. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome sakarā ar vairāku deputātu pretvalstisko darbību Barikāžu laikā laikā izveidoja parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Pēc komisijas slēdziena apstiprināšanas 1992. gada 9. jūlijā Augstākā padome nolēma Ļaļinam anulēt deputāta mandātu (93 deputāti par, 24 pret, viens atturējās).

Atsauces 

1941. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas ukraiņi
Viļņas Svētās Annas baznīca

Viļņas Svētās Annas baznīca () ir Romas katoļu baznīca Viļņas vecpilsētā, Lietuvā. Viens no ievērojamākajiem pieminekļiem Viļņas vecpilsētā. Ēkas celtniecība tikusi pabeigta ap 1495.—1500. gadu, celta gotikas stilā. Baznīcas fasāde palikusi gandrīz neskarta kopš uzcelšanas laika.

Ārējās saites 

 

Baznīcas Lietuvā
Viļņa
Viktors Stefanovičs

Viktors Stefanovičs (1930) ir Latvijas ukraiņu žurnālists un politiķis. Bijušais laikraksta "Sovetskaja Latvija" redaktors.

1990. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu no 11. Rīgas vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome sakarā ar vairāku deputātu pretvalstisko darbību Barikāžu laikā laikā izveidoja parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Pēc komisijas slēdziena apstiprināšanas 1992. gada 9. jūlijā Augstākā padome nolēma Stefanovičam anulēt deputāta mandātu (92 deputāti par, 24 pret, divi atturējās).

Pēc deputāta pilnvaru laika beigām darbojās Latvijas ukraiņu biedrībā, bija Latvijas Ukraiņu savienības valdes priekšsēdētājs. Darbojās Kultūras ministrijas Mazākumtautību nevalstisko organizāciju pārstāvju konsultatīvajā komitejā.

2006. gadā naturalizācijas ceļā kļuva par Latvijas pilsoni.

Atsauces 

1930. gadā dzimušie
LR Augstākās Padomes deputāti
Latvijas ukraiņi
Latvijas žurnālisti
Filips Stroganovs

Filips Stroganovs (1942—2014) bija latviešu mehāniķis, sabiedriskais darbinieks un politiķis. Bijušais Latvijas Komunistiskās partijas Ludzas rajona komitejas 1. sekretārs.

Politiskā darbība 
1980. gadā ievēlēts Ludzas rajona tautas deputātu padomē, 1981. gadā — Latvijas PSR Augstākajā padomē.

1990. gadā viņu ievēlēja par Latvijas Republikas Augstākās padomes deputātu no 150. Zilupes vēlēšanu apgabala. Bija viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība". Augusta puča laikā 1991. gada 21. augustā F. Stroganovs balsoja pret konstitucionālā likuma “Par Latvijas Republikas valstisko statusu” pieņemšanu.

Pēc Augusta puča izgāšanās Latvijas Republikas Augstākā padome sakarā ar vairāku deputātu pretvalstisko darbību Barikāžu laikā laikā izveidoja parlamentārās izmeklēšanas komisiju. Pēc komisijas slēdziena apstiprināšanas 1992. gada 9. jūlijā Augstākā padome nolēma F. Stroganovam anulēt deputāta mandātu (66 deputāti par, 28 pret, 18 atturējās).

1993. gadā F. Stroganovs tika ievēlēts 5. Saeimā no "Līdztiesības" saraksta. 1994. gadā bijis starp Latvijas Sociālistiskās partijas (LSP) dibinātājiem. 1995. gadā viņam liegta turpmāka līdzdalība Saeimas vēlēšanās par darbību pret Latvijas neatkarību pēc 1991. gada 13. janvāra. 1996. gadā F. Stroganovs kļuva par kustības "Līdztiesība" priekšsēdētāju.

2004. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās no LSP saraksta. 2005. gadā tiesa ļāva F. Stroganovam kandidēt pašvaldību vēlēšanās un tā paša gada pašvaldību vēlēšanās viņš tika ievēlēts Ludzas pilsētas domē no LSP saraksta.

Miris 2014. gadā.

Atsauces 

1942. gadā dzimušie
2014. gadā mirušie
PSKP biedri
Latvijas Sociālistiskās partijas politiķi
LR Augstākās Padomes deputāti
5. Saeimas deputāti
CrossChem

SIA CrossChem ir Latvijas uzņēmums, dibināts 2007. gadā. Nodarbojas ar AdBlue, autoķīmijas, minerālmēslu ražošanu un tirgošanu. Latvijas ražotne, termināls un birojs atrodas NAFTALUKA, Olaines pagastā, Olaines novadā

2009. gadā uzņēmums sāka ražot karbamīda šķīdumu — AdBlue®, kurš nepieciešams automašīnām, kas aprīkotas ar SCR sistēmu un samazina NOx kaitīgo izmešu daudzumu. 2012. gadā ieguvis starptautisko Vācijas Auto Industrijas Asociācijas (VDA) sertifikātu un ir vienīgais akreditētais AdBlue ražotājs Baltijā. No 2012. gada sāka attīstīt CrossChem ražotnes pasaulē. Līdz 2019. gadam ir atvērtas 15 pārstāvniecības pasaulē.

Vēsturiskais pārskats 
2006. gadā
- iegūst Dureal® AdBlue® pārstāvja tiesības Baltijā.

2007. gadā
- dibināts CrossChem SIA

2008. gadā
- kļūst par oficiālo YARA Air1® AdBlue® pārstāvi Latvijā,
- kļūst par oficiālo PULAWY AdBlue® pārstāvi Baltijā.

2009. gadā
- uzsāk AdBlue® ražošanu Latvijā, Rīgā.

2010. gadā
- uzsāk CrossChem ražotā AdBlue eksportu no Baltijas.
- atver meitas uzņēmumu Krievijā, Maskavā.

2011. gadā
- 100% akcionāre kļūst Irina Andersone

2012. gadā
- preču eksports sasniedz 37 valstis

2013. gadā
- tiek atvērta pārstāvniecība Austrālijā

2014. gadā
- uzsākta biroja, ražotnes un noliktavu kompleksa projektēšana Rīgā
- tiek atvērta pārstāvniecība Japānā un Somijā

2015. gadā
- darbu uzsāk CrossChem Termināls
- tiek atvērta pārstāvniecība Japānā un Somijā

2016. gadā
- tiek atvērta pārstāvniecība Zviedrijā un Igaunijā
- ieguva 2. vietu nominācijā — "Eksportspējīgākais komersants" mazo komercsabiedrību grupā, LIAA izsludinātajā konkursā “Eksporta un inovācijas balva 2016”
-Uzņēmums atvēris piecas ražotnes pasaulē

2017.gadā
- tiek atvērta pārstāvniecība Slovēnijā un Horvātijā
- ieguvis gada balvu — Gada izaugsme un atzinību kā Gada ražotājs un Gada eksportētājs no Ķekavas domes
- ieguva 2. vietu nominācijā "Importa aizstājējprodukts. ", LIAA izsludinātajā konkursā “Eksporta un inovācijas balva 2017”
- ieguva atzinību par sasniegumiem eksportā, Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras izsludinātais konkurss “Latvji, brauciet jūriņā”
- uzņēmums iekļūst Dienas Biznesa un Lursoft veidotajā strauji augošo kompāniju jeb Gazeļu sarakstā.
- Uzņēmums atvēris deviņas ražotnes pasaulē

2018.gadā
- tiek atvērta pārstāvniecība HongKongā un Ukrainā
2019. gadā
- tiek atvērta pārstāvniecība Lietuvā, Itālijā, Melnkalnē un Maķedonijā
- ieguva 1. vietu nominācijā — "Eksportspējīgākais komersants" mazo komercsabiedrību grupā, LIAA izsludinātajā konkursā “Eksporta un inovācijas balva

2019”
- ieguva 1. vietu nominācijā — "Rūpnieciskais dizains" (“AdBlue” uzpildes stacijas), LIAA izsludinātajā konkursā “Eksporta un inovācijas balva 2019”
- ieguva nomināciju — Nacionālais uzvarētājs, starptautiskā konkursā “European Business Awards”

Atsauces 

Latvijas uzņēmumi
Drīss Deveneinss

Drīss Deveneinss (; dzimis ) ir Beļģijas šosejas riteņbraucējs, pārstāv UCI WorldTeam komandu . 

2020. gada 2. februārī uzvarēja Cadel Evans Great Ocean Road Race sacensībās, gūstot savu pirmo uzvaru UCI Pasaules tūres sacensībās.

Atsauces

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Beļģijas riteņbraucēji
Flāmu Brabantē dzimušie
Jevgeņijs Lukjanovs

Jevgeņijs Lukjanovs (, dzimis ) ir Krievijas valstsvīrs un diplomāts.

Dzīvesgājums 
Absolvējis Ļeņingradas Valsts universitāti, pēc izglītības angļu valodas filologs. No 1974. līdz 1981. gadam strādāja Ļeņingradas militārajā rūpnīcā "Impulss". Bija PSRS žurnālistu savienības Ļeņingradas nodaļas valdības sekretāra vietnieks. No 1984. līdz 1990. gadam strādaja PSRS ārlietu ministrijā. Pēc tam īsu laiku bija Valsts Ermitāžas direktora vietnieks. No 1993. līdz 2006. gadam ieņēma Dresdner Bank un VTB bankas vadošus amatus. No 2010. līdz 2016. gadam strādāja Krievijas Federācijas Drošības padomē.

Kopš 2016. gada 15. decembra Krievijas vēstnieks Latvijā. Iestājies amatā 2017. gada 7. februārī, nomainot Aleksandru Vešņakovu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Биография на сайте Центра военно-политических исследований МГИМО 
 Biogrāfija Krievijas Ārlietu ministrijas mājaslapā 

1951. gadā dzimušie
Sanktpēterburgā dzimušie
Krievijas diplomāti
Diplomāti Latvijā
Ar Goda ordeni apbalvotie
Pršībrama

Pršībrama () ir pilsēta Čehijā, Centrālčehijas apgabala Pršībramas apriņķī Litavkas krastos. Pilsētā dzīvo aptuveni 33 000 iedzīvotāju. Pršībramā atrodas kalnrūpniecības muzejs un svētceļojumu vieta Svatā Hora (Svētais kalns).

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1216. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Freiberga Čehijā (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Sports 
Pilsētā bāzēts 1928. gadā dibinātais Čehijas futbola 1. līgas klubs 1. FK Příbram.

Cilvēki

 Antonīns Dvoržāks (1841–1906), komponists
 Jans Drda (1915–1970), rakstnieks
 Františeks Drtikols (1883–1961), fotogrāfs

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Centrālčehijas apgabala pilsētas
Jāņa Fabriciusa Daugavpils augstākā kara aviācijas inženieru skola

Jāņa Fabriciusa Daugavpils augstākā kara aviācijas inženieru skola jeb Daugavpils Jāņa Fabriciusa augstākā aviācijas inženieru karaskola (), saīsinājumā DAKAIS (ДВВАИУ), bija PSRS gaisa spēku augstākās militārās izglītības iestāde, kas atradās Daugavpils cietokšņa teritorijā un apmācīja virsniekus-inženierus un tehniķus kara aviācijas vienībām. 

Izveidota  1948. gada 23. februārī kā PSRS Aizsardzības ministrijas militārā skola, nosaukta Sarkanās armijas komisāra Jāņa Fabriciusa vārdā.

Attēlu galerija 

Latvijas karaskolas
Saudi Tour

Saudi Tour ir profesionālas šosejas riteņbraukšanas daudzdienu sacensības, kuras notiek Saūda Arābijā. 

Sacensības pirmoreiz notika 1999. gadā, bet pēc tam vēl vairākas reizes ar pārtraukumiem. 

Kopš 2020. gada tās organizē Amaury Sport Organisation (ASO) un tās ir iekļautas UCI Āzijas tūres kalendārā kā 2.1 kategorijas sacensības.

Uzvarētāji

Atsauces

Ārējās saites 
 

Sports Saūda Arābijā
Riteņbraukšanas sacensības
Latvijas sieviešu hokeja izlase

Latvijas sieviešu hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Latviju starptautiskajās sieviešu hokeja spēlēs. Pašlaik (2019) tā atrodas 18. vietā Starptautiskās hokeja federācijas sieviešu hokeja izlašu rangā. Latvijas hokeja izlase piedalījusies 18 Pasaules čempionātos, tās labākais sasniegums ir 2007. un 2011. gadā izcīnītā 11. vieta.

Pasaules čempionātu rezultāti 
 1999 — 13. vieta (B grupa)
 2000 — 14. vieta (B grupa)
 2001 — 14. vieta (B grupa)
 2003 — 13. vieta (1. divīzija)
 2004 — 12. vieta (1. divīzija)
 2005 — 14. vieta (1. divīzija)
 2007 — 11. vieta (1. divīzija)
 2008 — 15. vieta (1. divīzija)
 2009 — 16. vieta (2. divīzija)
 2011 — 11. vieta (1. divīzija)
 2012 — 13. vieta (1A divīzija)
 2013 — 14. vieta (1A divīzija)
 2014 — 15. vieta (1B divīzija)
 2015 — 14. vieta (1A divīzija)
 2016 — 16. vieta (1B divīzija)
 2017 — 17. vieta (1B divīzija)
 2018 — 18. vieta (1B divīzija)
 2019 — 22. vieta (1B divīzija)

Izlases galvenie treneri 
 Uldis Opits (1993—1996)
 Vjačeslavs Nazarovs (1998—2001)
 Andrejs Zaķis (2002—2008)
 Ģirts Ūdris (2008—2011)
 Andrejs Zaķis (2011—2012)
 Vladimirs Golovkovs (2012—2015)
 Aleksandrs Macijevskis (2015—2016)
 Lolita Andriševska (2016—2017)
 Miks Golubovičs (2018—pašlaik)

Ārējās saites 

 Latvijas Hokeja federācijas oficiālā mājaslapa
Koronavīrusu apakšdzimta

Koronavīrusu apakšdzimta (Orthocoronavirinae) ir viena no koronavīrusu dzimtas apakšdzimtām, kuru no koronavīrusu dzimtas izdalīja 2009. gadā.

Tie ir samērā prāvi (80—220 nm) RNS vīrusi, kas parasti izraisa dzīvnieku infekcijas, bet bētakoronavīrusu ģints atsevišķi vīrusi spēj inficēt arī cilvēkus, izraisot SARS (2002—2003), MERS (2012—2015) un COVID-19 (kopš 2019) epidēmijas.

Klasifikācija 
Ortokoronavīrusu apakšdzimta sastāv no četrām ģintīm:
 alfakoronavīrusu ģints, kurai pieder 11 vīrusu sugas, pie kam HCoV-229E spēj inficēt cilvēkus;
 bētakoronavīrusu ģints, kurai pieder 9 vīrusu sugas, pie kam HCoV-OC43, MERS-CoV, SARS-CoV un SARS-CoV-2 spēj inficēt cilvēkus;
 gammakoronavīrusu ģints, kurai pieder 2 vīrusu sugas;
 deltakoronavīrusu ģints, kurai pieder 8 vīrusu sugas.

Vīrusi
Piejūras klimats (filma)

"Piejūras klimats" ir 1974. gadā Rīgas Kinostudijā daļēji uzņemta mākslas filma, kas cenzūras dēļ palika nepabeigta. Filmas režisors ir Rolands Kalniņš.

1992. gadā studija "Trīs" restaurēja filmas režisora versiju.
2017. gada 29. jūlija vakarā filmas palikušās un samontētās ainas demonstrēja festivāla RojaL noslēgumā Rojas pludmalē.

Vēsture 
Kad 1974. gada vasarā iesāktās filmas materiālu atrādīja PSRS Valsts Kinematogrāfijas komitejā Maskavā, tika pavēlēts mainīt tās stilistiku. Režisora izvēlēta spilgtais, nosacītais un nepārprotami ironiskais stils pēc padomju funkcionāru domām nederēja stāstam par gāzes kantora brigādi. 1974. gada otrajā pusgadā turpinās darbs pie iespējamām izmaiņām, lauzta deguna dēļ nomainīja galvenās lomas atveidotāju Ivaru Kalniņu, taču gada pēdējās dienās tika izdota pavēle par "Piejūras klimata" uzņemšanas pārtraukšanu un izdevumu norakstīšanu zaudējumos. No uzņemtā materiāla saglabājās 870 m lentas (apmēram 20 minūtes) – gan melnais materiāls, gan kino proves, kas 1992. gadā tika apvienotas īsfilmā, pierādot, ka "Piejūras klimats" varēja kļūt par vienu no oriģinālākajiem Latvijas kino darbiem. 2015. gadā Olafs Zellis savu scenāriju pārstrādāja stāstā "Piejūras klimats".

Sižets 
Stāsts ir par trīs jauniešiem — Ēriku Riekstiņu (spēlē Ivars Kalniņš), Hariju Ozolu (Dzintars Veits) un Gunti Ruģēnu (Pēteris Liepiņš), kuri strādā Gāzes pārvaldē, tomēr prāts viņiem vairāk nesas uz izklaidēm.
Pludmalē Ēriks, uzdodoties par apavu fabrikas galveno inženieri, iepazīstas ar skaistu meiteni Dainu (Regīna Razuma), kura, kā izrādās, ir gāzes kantora jaunā inženiere. Vēlāk Ēriks un Daina satiekas amatierteātra izrādē, atveidojot Kleopatras un Antonija lomu.

Lomās 
Dzintars Veits, Pēteris Liepiņš, Ivars Kalniņš, Svetlana Bless, Helga Dancberga, Uldis Dumpis, Edgars Liepiņš, Arnolds Liniņš, Miervaldis Ozoliņš, Elza Radziņa, Regīna Razuma, Velta Straume, Juris Strenga, Rolands Zagorskis, Anda Zaice, Ansis Epners, Uldis Pauzers, Eižens Ivanovs, Broņa Braškīte, Genoveva Skangale, Līga Liepiņa, Mirdza Martinsone.

Mūzika 
 Dziesma Par Johanu Imants Kalniņš

Filmēšanas grupa 
 Režisors: Rolands Kalniņš
 Scenārija autors: Olafs Zellis
 Operators: Gvido Skulte
 Komponists: Imants Kalniņš
 Mākslinieks: Gunārs Balodis
 Otrais režisors: Renāte Gintere

Atsauces

Ārējās saites 

 Filmas profils Nacionālā Kino centra portālā 
 filmas fragmenti

1974. gada Latvijas PSR filmas
Filmas latviešu valodā
Rīgas Kinostudijas filmas
Tomass Rundkvists

Tomass Rundkvists (; dzimis  Vimmerbijā) ir bijušais zviedru hokejists, centra uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras lielāko daļu, 14 sezonas, aizvadījis Zviedrijas hokeja līgas klubā Färjestad BK, kopā ar komandu kļūstot par trīskārtēju Zviedrijas čempionu. Izlases sastāvā izcīnījis divas olimpisko spēļu bronzas medaļas, divas reizes kļuvis par Pasaules čempionu.

Spēlētāja karjera 
Karjeru Rundkvists uzsāka dzimtās pilsētas komandas Vimmerby IF sastāvā, no 1975. līdz 1978. gadam spēlējot Zviedrijas 2. divīzijā. 1978. gadā, 18 gadu vecumā, Rundkvists pievienojās Zviedrijas hokeja līgas klubam Färjestad BK. Jau 1980.—81. gada sezonā kļuva par vienu no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem un pirmo reizi izcīnīja līga čempiona titulu. 1984.—85. gada sezonu aizvadīja Ziemeļamerikā, divās spēlēs laukumā dodoties arī NHL kluba Monreālas "Canadiens" sastāvā, taču tad atgriezās Färjestad BK. 1986. un 1988. gadā hokejists atkārtoti kļuva par Zviedrijas čempionu. 1987. gadā Rundkvists kļuva par komandas kapteini, savukārt 1991. gadā ieguva Guldpucken balvu, ko pasniedz katras sezonas labākajam Zviedrijas hokejistam.

1993. gadā Rundkvists kopā ar komandas biedru Bengtu Oki Gustafsonu noslēdza līgumu ar Austrijas hokeja līgas komandu VEU Feldkirch. Turpmākajās piecās sezonās Rundkvists kopā ar komandu izcīnīja piecus Austrijas čempiona titulus, taču tad noslēdza karjeru.

Zviedrijas hokeja izlases rindās spēlējis trīs olimpisko spēļu turnīros, 1984. un 1988. gadā izcīnot bronzas medaļas. 1988. un 1992. gadā Rundkvists bija izlases kapteinis. Pasaules čempionātos izlases sastāvā izcīnījis divas zelta un trīs sudraba medaļas.

Ārējās saites 

1960. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Hokejisti 1984. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Zviedrijas hokeja līgas čempioni
IIHF slavas zālē uzņemtie
Kalmaras lēnē dzimušie
Pīters Laviolets

Pīters Laviolets (; ) ir amerikāņu hokeja treneris, agrākais hokejists, aizsargs, ASV hokeja izlases dalībnieks. Kā galvenais treneris Nacionālajā hokeja līgā vadījis vairāk kā 1200 spēles, 2006. gadā kopā ar Karolīnas "Hurricanes" izcīnījis Stenlija kausu. Stenlija kausa finālsēriju sasniedzis arī ar Filadelfijas "Flyers" un Našvilas "Predators".

Spēlētāja karjera 
Karjeras laikā aizvadījis 12 spēles Nacionālās hokeja līgas klubā Ņujorkas "Rangers", bet karjeras lielāko daļu spēlējis dažādos AHL un IHL klubos.

ASV hokeja izlases sastāvā spēlējis 1988. un 1994. gada olimpisko spēļu turnīros, 1994. gadā pildot izlases kapteiņa funkcijas.

Trenera karjera 
Uzreiz pēc spēlētāja karjeras beigšanas 1997. gadā Laviolets kļuva par Austrumkrasta hokeja līgas komandas Vīlingas "Nailers" galveno treneri. Gadu vēlāk kļuva par Amerikas hokeja līgas komandas Providenses "Bruins" galveno treneri, kopā ar to izcīnot Kaldera kausu. 2000.—01. gada sezonā bija NHL kluba Bostonas "Bruins" trenera asistents, taču jau nākamajā sezonā kļuva par Ņujorkas "Islanders" galveno treneri. 2003.—04. gada sezonas vidū Laviolets kļuva par Karolīnas "Hurricanes" galveno treneri. 2006. gadā Laviolets kopā ar "Hurricanes" izcīnīja Stenlija kausu. 2008. gada decembrī Laviolets tika atlaists.

Gadu pēc atlaišanas no "Hurricanes" Laviolets tika pieņemts darbā kā Filadelfijas "Flyers" galvenais treneris. "Flyers" izdevās sasniegt Stenlija kausa izcīņu, kurā komanda sasniedza finālsēriju. Finālsērijā "Flyers" sešās spēlēs atzina Čikāgas "Blackhawks" pārākumu. Pēc neveiksmīga 2013.—14. gada sezonas ievada Laviolets tika atlaists.

2014. gada maijā Laviolets tika apstiprināts par jauno Našvilas "Predators" galveno treneri. 2017. gadā komandai izdevās sasniegt Stenlija kausa finālsēriju, tajā sešās spēlēs piekāpjoties Pitsburgas "Penguins". 2020. gada janvārī Laviolets tika atlaists.

Ārējās saites 

1964. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Hokejisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
ASV hokeja treneri
ASV hokeja izlases treneri
Ņujorkas "Islanders" treneri
Karolīnas "Hurricanes" treneri
Filadelfijas "Flyers" treneri
Našvilas "Predators" treneri
Masačūsetsā dzimušie
Autobusu satiksme Tallinā

Autobusu satiksme Tallinā ir viens no sabiedriskā transporta veidiem Igaunijas galvaspilsētā, kas nodrošina pasažieru pārvadāšanu Tallinas pilsētas robežās. Pārvadājumus ar autobusiem veic pašvaldības uzņēmums "Tallinna Linnatranspordi AS". Visus maršrutus apkalpo viens autobusu parks.

Tallinā ir 74 autobusu līnijas (2020. gads).

Autobusu maršruti 
2020. gada februārī Tallinā eksistēja šādi autobusu maršruti:

Skatīt arī 

 Trolejbusu satiksme Tallinā
 Tramvaju satiksme Tallinā

Ārējās saites 

 Tallinas autobusu saraksts


Sabiedriskais transports Tallinā
1A. autobusu maršruts (Tallina)

1A. autobusu maršruts ir Tallinas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kurā pasažieru pārvadājumi tiek nodrošināti no Viru keskus Tallinas centrā līdz Viimsi keskus Harju apriņķī. Maršruta kopējais garums sasniedz 23,6 km. Virziena Viru keskus—Viimsi keskus kopējais garums ir 12,3 km, bet virziena Viimsi keskus—Viru keskus kopējais garums ir 11,3 km.

Maršruts 

 Virzienā Viru keskus—Viimsi keskus autobusi kursē šādās ielās: Hobujaama tänav, A. Laikmaa tänav, Estonia puiestee, Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Ranna tee, Aiandi tee, Nelgi tee, Aiandi tee, Randvere tee un Ravi tee.
 Virzienā Viimsi keskus—Viru keskus autobusi kursē šādās ielās: Ravi tee, Randvere tee, Ranna tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee un Hobujaama tänav.

Pieturvietas 
1A. autobusu maršrutā ir 44 pieturas, virzienā Viru keskus—Viimsi keskus ir 23 pieturas, bet virzienā Viimsi keskus—Viru keskus ir 21 pietura.

Skatīt arī 

 Autobusu satiksme Tallinā

Atsauces

Ārējās saites 

 1A. autobusa saraksts transport.tallinn.ee mājaslapā
 

Autobusu satiksme Tallinā
Grigorijs Pasītis

Grigorijs Pasītis (1836—1908), līdz 1847. gadam Krišs Pasīts, bija latviešu pedagogs, žurnālists un preses cenzors (1882—1883). Krievijas impērijas valsts padomnieks (1886). "Dienas Lapas" atbildīgais redaktors (1899—1903).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1836. gada 3. novembrī (22. oktobrī pēc VS) Ķoņu pagasta "Vingās" latviešu zemnieka Anča (vēlāk Antonija) Pasīša un viņa sievas Maretes (vēlāk Marinas) deviņu bērnu ģimenē. 1847. gadā kopā ar vecākiem pārgāja pareizticībā un no Kriša kļuva par Grišu (Grigoriju). Mācījās Rūjienas-Ternejas Sv. Trīsvienības pareizticīgo draudzes skolā un Rīgas garīgajā seminārā (1851—1859), studēja Pēterburgas Garīgajā akadēmijā (1861—1865).

1867. gadā Rūjienā aprecējās ar pareizticīgo priestera meitu Adelaidu Znamensku, viņu laulībā piedzima deviņi bērni.
Strādāja par Rīgas garīgā semināra skolotāju, no 1869. gada bija vēstures un krievu valodas skolotājs Tallinas ģimnāzijā (Gymnasium zu Reval), no 1876. gada Rīgas guberņas ģimnāzijas skolotājs, Pētera un Pāvila pareizticīgo brālības lietvedis, tad Rīgas Nikolaja ģimnāzijas inspektors un no 1881. gada latviešu valodas skolotājs Rīgas Aleksandra ģimnāzijā.

Līdztekus dibināja un vadīja Rīgas latviešu dziedāšanas biedrību, bija Rīgas Latviešu biedrības teātra komisijas priekšnieks (1880—1881), "Dienas Lapa" atbildīgais redaktors (1899—1903).

1897. gadā Pasītis pensionējās un dzīvoja Stāmerienā, kur no 1899. gada par Stāmerienas pareizticīgo baznīcas priesteri kalpoja viņa znots Nikolajs Šalfejevs (Шалфеев), kas dievkalpojumus turēja baznīcslāvu, latviešu un vācu valodās.
1907. gadā viņš pārcēlās pie vecākās meitas ģimenes uz Dubultiem, kur mira 1908. gada 26. (13.) martā.

Literatūra 
 Grigorijs Pasītis. Es viņu pazīstu. Rīga: Biogrāfiskā arhīva apgāds, 1939. — 374. lpp.
 Niedre U. Mājvieta. Rīga: Zinātne, 2004. — 369.-377. lpp.
 Latviešu rakstniecība biogrāfijās. Rīga: Zinātne, 2003. — 436. lpp.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Vladimira ordenis (1886)
 valsts padomnieks (1886)

Literārie darbi 
 dzeju krājums "Otriem latviešu dziedāšanas svētkiem par piemiņu", kurā apkopotas 6 fabulas (1880)
 "Pētera-Pāvila pareizticīgo brālības divdesmitpiecgadei" (Г. А. Пассит. К 25-летию Рижского Петропавловского православного братства, 1892)

Ārējās saites 
 Наталия Пассит. Из истории православного рода Пасситов , 2013

Atsauces 

1836. gadā dzimušie
1908. gadā mirušie
Valmieras novadā dzimušie
Latvijas pedagogi
Francijas komūnas

Francijas komūnas (,  — ‘kopiena’) ir Francijas administratīvā iedalījuma piektais līmenis. Tas ir Francijas zemākais administratīvais iedalījums. Tās ir Francijas vecākais administratīvā iedalījuma veids, kas vēsturiski veidojušās pilsētu un lauku teritorijās. Komūnu lielums var atšķirties pēc iedzīvotāju skaita, piemēram, Parīzē dzīvo vairāki miljoni, bet tajā pašā laikā ir komūnas, kur iedzīvotāju skaits ir vien daži desmiti. Komūnas tika izveidotas 1789. gadā, bet 1884. gadā tām tika piešķirta autonomitāte. Katrā komūnā ir tās vadītājs un pašvaldības padome. Neatkarīgi no iedzīvotāju skaita, komūnu vadītāju pilnvaras visur ir vienādas.

2015. gadā Francijas komūnu kopējais skaits bija 36 681, no kurām 129 bija aizjūras komūnas, bet pārējās 36 552 atrodas Francijas Eiropas daļā.

Ārējās saites
Parazīts (filma)

"Parazīts" () ir 2019. gada Dienvidkorejas melnās komēdijas trilleris, kura režisors ir Pons Čunho. Filma ir par trūcīgu ģimeni, kas, izmantojot viltību, sāk strādāt pie elites ģimenes.

Filmas pirmizrāde notika 2019. gada Kannu kinofestivālā , kur tā kļuva par pirmo Korejas filmu, kas iegūst Zelta palmas zaru. 92. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā tā saņēma balvu par labāko filmu, labāko oriģinālscenāriju, labāko starptautisko spēlfilmu, filmas režisors — par labāko režisoru. "Parazīts" ir pirmā filma Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas vēsturē ne angļu valodā, kas oriģinālā tapusi ne angļu valodā un tikusi atzīta par labāko filmu, kā ir pirmā Dienvidkorejas filma, kas saņēmusi šo atzinību. Tā arī ir pirmā Zelta palmas zaru saņēmusi filma, kas tiek atzīta par labāko filmu. Vēl filma ir saņēmusi labākās filmas balvu citās kino balvu ceremonijās. Ar vairāk nekā 165 miljoniem dolāru lieliem ieņēmumiem šī ir visu laiku ienesīgākā Dienvidkorejas filma.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada filmas
Dienvidkorejas filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas svešvalodā
Roberts Bleiks

Roberts Bleiks bija Anglijas sadraudzības jūrnieks, admirālis, karavadonis, viens no visslavenākajiem britu 17. gadsimta admirāļiem. Bijis viens no nopelniem bagātākajiem britu militārajiem līderiem un kara stratēģiem. Tiek uzskatīts, ka Roberta Bleika militārie panākumi jūrā "nekad nav tikuši pārspēti un neviens savā izcilībā nelīdzinās viņam". Roberts Bleiks tiek uzskatīts par vienu no galvenajiem Lielbritānijas jūras pavēlniecības veidotājiem un attīstītājiem, kā arī Britu karaliskās jūras flotes dibinātāju. Kā militārais komandieris vadījis angļu-spāņu karu, pirmo angļu-holandiešu karu un kauju pie Jaunzēlandes pieejas, katrā gūdams uzvaru.

Somersetā dzimušie     
Britu virsnieki
Anglijas jūrnieki
Tumšā enerģija

Tumšā enerģija ir termins astronomijā, kas apraksta nezināmu enerģijas formu, kas ietekmē Visumu lielos apmēros. Pirmo reizi šis termins tika lietots 1998. gadā, kad pārnovu pētījumi norādīja, ka Visums nevis nemainīgā ātrumā izplešas vai tā izplešanās ātrums samazinās, bet gan tieši otrādi, tas ir, Visuma izplešanās ir paātrināta. Neieviešot jaunu enerģijas formu — tumšo enerģiju —, nebija iespējams izskaidrot, kāpēc Visums izplešas paātrināti.

Skatīt arī 
 tumšā matērija

Ārējās saites 

 

Enerģija
Fiziskā kosmoloģija
Koronavīrusu dzimta

Koronavīrusu dzimta (Coronaviridae — 'vainagvīrusi') ir viena no nidovīrusu kārtas dzimtām. Tie ir vienķēdes RNS vīrusi, kas inficē putnus, abiniekus, zīdītājus un cilvēku un var izraisīt respiratoras, kuņģa-zarnu trakta, aknu un neiroloģiskas slimības. Dzimta iedalās divās apakšdzimtās: Orthocoronavirinae un Letovirinae. Orthocoronavirinae apakšdzimtā ietilpst četras ģintis — alfa-, bēta-, delta- un gammakoronavīrusi. To sastāvā ir zināmas septiņas sugas, kas var inficēt cilvēku, tās ir alfakoronavīrusi HCoV-NL63 un HCoV-229E, un bētakoronavīrusi HCoV-OC43, HCoV-HKU1, SARS-CoV, MERS-CoV un SARS-CoV-2. Pēdējās trīs sugas var izraisīt smagu akūtu respiratoru sindromu.

Nosaukums 
Dzimtas nosaukums cēlies šiem vīrusiem raksturīgās formas dēļ: to izaugumi elektronmikroskopā atgādina vainagu. Koronavīrusu “vainags” sastāv no īpašām olbaltumvielām (tā saucamajiem S-proteīniem), kas spēj saistīties ar transmembrānajiem receptoriem uz šūnu virsmas, jo imitē cilvēka organismā vienmēr esošas molekulas (tāpēc "vainags" apgrūtina cilvēka imūnsistēmai koronavīrusu atpazīšanu). Piemēram, SARS-CoV-2 vīruss saistās ar angiotenzīnu konvertējošo enzīmu 2, lai endocitozes ceļā nonāktu šūnā.

Apraksts 
Koronavīrusu genoms sastāv no vairāk nekā 20 000 nukleotīdiem, tas ir viens no lielākajiem vīrusu genomiem.

Cilvēka koronavīrusu infekcijas 
Koronavīrusi ir RNS vīrusi, kas izraisa gan dzīvnieku, gan cilvēku infekcijas. Atsevišķi dzīvnieku koronavīrusi mutējoties spēj pāriet uz cilvēkiem un izraisīt nopietnas epidēmijas, piemēram, SARS (2002—2003), MERS (2012—2015, 2018—pašlaik) un COVID-19 (kopš 2019) epidēmijas. Koronavīrusi var izraisīt akūtu elpceļu saslimšanu (vairāk nekā 10% saaukstēšanās gadījumu cilvēkiem izraisa koronavīrusi, piemēram, alfakoronavīruss HCoV-229E un bētakoronavīruss HCoV-OC43), atipisko pneimoniju, arī gastroenterītu.

Klasifikācija 
Ir atklātas divas koronavīrusu apakšdzimtas, kas sastāv no vienas un četrām ģintīm:
 letovīrusu (Letovirinae) apakšdzimta, pie kuras pieder alfaletovīrusu ģints;
 ortokoronavīrusu (Orthocoronavirinae) apakšdzimta, pie kuras pieder
 alfakoronavīrusu ģints;
 bētakoronavīrusu ģints;
 gammakoronavīrusu ģints;
 deltakoronavīrusu ģints.

Atsauces

Literatūra 
 
 C. M. Fauquet, M. A. Mayo et al.: Eighth Report of the International Committee on Taxonomy of Viruses. Elsevier Academic Press, London, San Diego 2005, ISBN 0-12-249951-4.
 A. M. Q. King, M. J. Adams, E. B. Carstens, E. J. Lefkowitz (Hrsg.): Virus Taxonomy. Ninth Report of the International Committee on Taxonomy of Viruses. Elsevier, Amsterdam u. a. 2012, ISBN 978-0-12-384684-6, S. 806—828.
 S. Mordrow, D. Falke, U. Truyen: Molekulare Virologie. Spektrum-Lehrbuch, 2. Auflage, Akademischer Verlag, Heidelberg/Berlin 2003, ISBN 3-8274-1086-X, S. 214—226.

Ārējās saites 

Vīrusi
Jana Egle

Jana Egle (dzimusi 1963. gada 7. aprīlī Rucavā) ir latviešu rakstniece.

Biogrāfija 
Jana Egle beigusi Rucavas vidusskolu (1981). Studējusi Liepājas Pedagoģiskajā institūtā (1981—85 un 1990—93), ieguvusi maģistra grādu pirmsskolas pedagoģijā. Studējusi arī Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības akadēmijā (2003—06). No 1985. līdz 1992. gadam Embūtes bērnudārza audzinātāja, vadītāja. No 1992. līdz 1998. gadam Embūtes bibliotēkas vadītāja. No 1998. līdz 2017. gadam bērnudārza "Margrietiņa" vadītāja Liepājā.

Pirmā literārā publikācija — dzejas kopa laikrakstā "Kursas Laiks" 1995. gadā. 2002. gadā izdots J. Egles dzejoļu krājums. No 2004. līdz 2007. gadam piedalījusies Karostas Dzejnieku namiņa organizētajos pasākumos. 2017. gadā kļuvusi par Latvijas Rakstnieku savienības biedri. Par stāstu krājumu "Gaismā" 2016. gadā saņēmusi Literatūras gada balvu nominācijā "Proza". Par stāstu krājumu "Svešie jeb Miļeņkij ti moj" saņēmusi Liepājas Kultūras balvu 2018.

Bibliogrāfija 

 Dzirdēt noklusēto [dzeja]. Liepāja: LiePA, 2002.
 Gaismā [stāsti]. Rīga: Lauku Avīze, 2016.
 Svešie jeb Miļeņkij ti moj [stāsti]. Rīga: Latvijas mediji, 2018.
 Dzimšanas diena [stāsti]. Rīga: Latvijas mediji, 2020.

Atsauces 

1963. gadā dzimušie
Rucavā dzimušie
Latviešu rakstnieki
Latvijas rakstnieki
Liepājas Universitātes absolventi
Latviešu valodā rakstošie
SKS 62. ekspedīcija

SKS 62. ekspedīcija (Экспедиция МКС-62; Expedition 62 jeb ISS-62) bija Krievijas un ASV  kosmonautu pastāvīgā ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) no 2020. gada 6. februāra līdz 17. aprīlim

Apkalpe 

Sākotnēji Sojuz MS-16 pamatapkalpē (un tātad arī SKS-62 beigu posmā) bija apstiprināti Nikolajs Tihonovs, Andrejs Babkins un Akihiko Hošide, bet dublieru apkalpē Anatolijs Ivaņišins, Ivans Vagners un Kriss Kesidijs. 2019. gada 30. oktobrī NASA paziņoja, ka Kesidijs pārcelts uz pamatapkalpi. 2020. gada 19. februārī Roskosmos paziņoja, ka medicīnisku iemeslu dēļ pamatapkalpes Krievijas pārstāvji Tihonovs un Babkins nomainīti pret dublieriem.

Ārējās saites 
 62. ekspedīcija NASA mājas lapā 
 62. ekspedīcija Energija mājas lapā  

62
2020. gads kosmonautikā
2017.—2018. gada NHL sezona

2017.—2018. gada Nacionālā hokeja līgas sezona bija 101. NHL sezona (100. spēlētā sezona). Regulārā sezona ilga no  līdz , izslēgšanas spēles sākās . Šajā sezonā līgas turnīrā piedalījās 31 komanda. Regulārajā sezonā katra komanda aizvadīja 82 spēles.

 notika NHL drafts. Ar pirmo numuru Ņūdžersijas "Devils" izvēlējās Niko Hišīru.

Regulārā sezona 
Divas spēles tika aizvadītas Eiropā. 2018. gada 10. un 11. novembrī Ericsson Globe arēnā, Stokholmā spēlēja Kolorādo "Avalanche" un Otavas "Senators".

 Flašingā, Ņujorkā tika aizvadīta Ziemas klasikas spēle, kurā piedalījās Ņujorkas "Rangers" un Bufalo "Sabres". Tajā "Rangers" uzvarēja ar 3—2.

 Amalie Arena, Tampā norisinājās zvaigžņu spēle.

Turnīra tabula

Austrumu konference

Metropolitēna divīzija

Atlantijas divīzija

Wild Card

Rietumu konference

Centrālā divīzija

Klusā okeāna divīzija

Wild Card 

Piezīmes

 treknraksts — kvalificējās izslēgšanas spēlēm.

Izslēgšanas spēles

Finālsērija

Labākie spēlētāji 
Sekojošie spēlētāji bija līgas līderi gūtajos rezultativitātes punktos pēc regulārās sezonas beigām.

Latvijas hokejistu sniegums

Atsauces

Ārējās saites 

 NHL mājaslapa 

2017. gads sportā
2018. gads sportā
Nacionālā hokeja līga
Olborgas Universitāte

Olborgas Universitāte () ir 1974. gadā dibināta publiska universitāte Dānijas pilsētā Olborgā, valsts ziemeļos. 

Universitātē ir 5 fakultātes. Universitātei ir struktūrvienības Olborgā, Esbjergā un Kopenhāgenā. Bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū minami politiķe Mete Frederiksena (Mette Frederiksen, 1977), politiķis Franks Jensens (Frank Jensen, 1961), ekonomists Bengts Oke Lundvalls (Bengt-Åke Lundvall, 1941), rokasbumbas spēlētājs Madss Mensa Larsens (Mads Mensah Larsen, 1991).

Ārējās norādes 
 
 

Universitātes Dānijā
Manilaida

Manilaida () ir 1,9 km2 liela sala Rīgas līcī, netālu no cietzemes, starp Testamā pussalu un Kihnu salu. Kopā ar neapdzīvotajām Zorgu un Anelaidas salām veido Manijas ciemu. Neapdzīvota līdz 1933. gadam, kad šeit pārcēlās iedzīvotāji no Kihnu salas. 2011. gadā salā dzīvoja 47 iedzīvotāji. Vasarā satiksmi ar salu nodrošina prāmis no Munalaju ostas, bet aukstākās ziemās - ziemas ceļš.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

Igaunijas salas
Baltijas jūras salas
Pērnavas apriņķis
Šerloka Holmsa un Doktora Vatsona piedzīvojumi

"Šerloka Holmsa un Doktora Vatsona piedzīvojumi" () ir padomju televīzijas filmu cikls, kas sastāv no piecām filmām un 11 sērijām. Tā autori ir Jurijs Dunskis un Valērijs Frīds, režisors – Igors Masļeņikovs. Balstīts uz Artura Konana Doila darbiem par Šerloku Holmsu.

Tapšanas vēsture 
Pirmo divu sēriju scenāriju uzrakstīja Jurijs Dunskis un Valērijs Frīds, kas tobrīd bija pazīstami kā filmu "Dienēja divi biedri" un "Dedzi, dedzi, mana zvaigzne". 1979. gadā scenāriju atdeva studijai Lenfilm. Režisors Igors Masļeņikovs nebija Artura Konana Doila daiļrades pielūdzējs, tomēr ideja par topošo televīzijas filmu viņam iepatikās. Viens no Šerloka Holmsa lomas pretendentiem bija Aleksandrs Kaidanovskis, tomēr režisors uzstāja uz Vasilija Ļivanova kandidatūras. Kandidātu Vatsona lomai bija jāmeklē ilgāk, jo literārajos avotos viņa ārējais izskats nav aprakstīts. Režisora uzmanību pievērsa vecs foto, kurā redzams Vitālijs Solomins ar pielīmētām ūsām. Kā likās režisoram, Solomins šādā izskatā bija līdzīgs anglim. 

Pirmizrāde notika 1980. gada 22. martā. PSRS teritorijā filma ieguva popularitāti. Skatītāji rakstīja vēstules, lūdzot turpinājumu. Scenāriju filmi pēc stāstu The Adventure of Charles Augustus Milverton, The Final Problem un The Adventure of the Empty House motīviem sarakstīja Vladimirs Valuckis, filmai "Bāskervilu suns" — Igors Masļeņikovs un Jurijs Vekslers, bet filmām "Agras dārgumi" un "20. gadsimta sākums" — Igors Masļeņikovs. Seriāla filmēšana pabeigta 1986. gadā.

Lomās 
 Vasilijs Ļivanovs — Šerloks Holmss
 Vitālijs Solomins — Džons Vatsons
 Borislavs Brondukovs — Inspektors Lestreids (ieskaņoja Igors Jefimovs)
 Rina Zeļonaja — Hadsones kundze
 Boriss Kļujevs — Maikrofts Holmss

Sērijas 
 1979 — "Šerloks Holmss un doktors Vatsons" (darbu "Etīde purpura toņos" un "Raibā lenta" ekranizācija).
 1980 — "Šerloka Holmsa un Doktora Vatsona piedzīvojumi" (darbu The Adventure of Charles Augustus Milverton, The Adventure of the Final Problem un The Adventure of the Empty House ekranizācija).
 1981 — "Bāskervilu suns" (romāna "Bāskervilu suns" ekranizācija).
 1983 — "Agras dārgumi" (darbu "Četru zīme" un A Scandal in Bohemia ekranizācija).
 1986 — "20. gadsimta sākums" (darbu The Adventure of the Engineer’s Thumb, The Adventure of the Second Stain, The Adventure of the Bruce-Partington Plans un "Viņa atvadu sveiciens" ekranizācija).

Filmēšana 

Lielāka daļa filmas ainavu uzņemta Lenfilm studijas paviljonos. Ainavas tika filmētas Ļeņingradā, Ļeņingradas apgabalā, Baltijā un Kaukazā. Reihenbahas ūdenskrituma ainavas filmētas Abhāzijā, pie Čerkesas ūdenskrituma. Beikerstrītas ainas filmētas Rīgā, Jaunielā 22 (šī iela ir parādīta arī filmā "Septiņpadsmit pavasara mirkļi").

Atsauces

Ārējās saites 

Televīzijas seriāli
Šerloks Holmss
Sūzana Danklī

Sūzana Danklī (; dzimusi ) ir amerikāņu biatloniste.

Karjera 
Pasaules kausa sacensībās debitējusi  Estešundā, Zviedrijā. Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2012. gadā Rūpoldingā, iegūstot 5. vietu 15 km individuālajā distancē. Piedalījusies divās ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). Labākais rezultāts individuāli ir 11. vieta masu startā 2014. gadā Sočos.  Pasaules kausa posmā Holmenkollenē, Oslo, ieguva 3. vietu sprintā un pirmo reizi kāpa uz goda pjedestāla PK sacensībās.

2017. gada Pasaules čempionātā Hohfilcenē izcīnīja sudraba medaļu distancē ar kopēju startu. Līdz ar to viņa kļuva par pirmo amerikāņu biatlonisti, kas izcīnījusi pasaules čempionāta individuālo medaļu sieviešu biatlonā. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā ieguva sudraba godalgu sprintā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
ASV biatlonisti
ASV sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Vērmontā dzimušie
Raimonds Ķirķis

Raimonds Ķirķis (dzimis 1997. gada 7. novembrī Rīgā) ir latviešu dzejnieks un literatūrkritiķis.

Biogrāfija 
R. Ķirķis pamatizglītību ieguvis Privātajā pamatskolā “Gaismas tilts 97" (2013). Absolvējis Āgenskalna Valsts ģimnāzijas Valodu un kultūras klasi (2016). Kopš 2016. gada studē Latvijas Kultūras akadēmijā Kultūras teorijas un menedžmenta programmā. Kopš 2018. gada strādā Raiņa un Aspazijas muzejā Rīgā.

Dzejas publikācijas kopš 2015. gada. 2017. gadā izdevis literāra žurnāla "Žoklis" vienīgo numuru. Dzejas kopa publicēta jauno dzejnieku kopkrājumā "Kā pārvarēt niezi galvaskausā?" (2018). Izdots dzejoļu krājums "Kartes" (2019), kuru atzinīgi novērtējis kritiķis Ivars Šteinbergs. Krājums 2020. gadā saņem Dzejas dienu balvu. 2021. gada maijā izdots kopā ar Lauri Veipu sarakstītais dzejas cikls "Levitācijas", kas veltīts Latvijas Republikas prezidentam Egīlam Levitam.

2018. gadā piedalījies platformas ''Latvian literature'' organizētā atdzejas darbnīcā Rīgā. Periodikā publicējis Sohrāba Sepehrī un V. H. Odena atdzejojumus. No angļu valodas atdzejojis Moljēra lugas "Mizantrops" Mārtina Krimpa versiju (Liepājas teātrī, 2018). Tekstu līdzautors un lomas atveidotājs Kristas Burānes dokumentālajā dzejas izrādē "Netikumīgie" (Dirty Deal Teatro, 2019). Piedalījies vairākās dzejas performancēs, kopš 2016. gada iesaistījies Preiļu konceptuālisma dzejas grupas darbībā.

Kopš 2016. gada publicē dzejas grāmatu recenzijas izdevumos "Punctum", "Satori", "Domuzīme" un "Diena". 2019. gadā saņēmis Normunda Naumaņa balvas jaunā kritiķa veicināšanas godalgu. No 2017. līdz 2019. gadam piedalījies "Radio Naba" literatūras raidījuma "Bron-Hīts" veidošanā.

Atsauces 

Latvijas dzejnieki
Rīgā dzimušie
Lørenskog IK

Lørenskog IK ir hokeja komanda, kas atrodas Lorenskogā, Norvēģijā, un spēlē Norvēģijas 1. divīzijā. No 2008. līdz 2018. gadam komanda spēlēja Norvēģijas hokeja līgā, taču finanšu problēmu dēļ komandai neizdevās saņemt nepieciešamo licenci, lai turpinātu dalību čempionātā.

Kluba sistēmā uzaudzis Latvijas aizsargs Maksims Ponomarenko, kurš pieaugušo komandu pārstāvēja no 2013. līdz pat 2018. gadam.

Ārējās saites 
 Komandas oficiālā mājaslapa
 Eliteprospects.com komandas lapa

Norvēģijas hokeja klubi
Aizdevums.lv

SIA “AIZDEVUMS.LV” ir nebanku kreditēšanas pakalpojumu sniedzējs Latvijā, kas saņēmis speciālo atļauju (licenci) patērētāju kreditēšanas pakalpojumu sniegšanai. AIZDEVUMS.LV pamatdarbības veids ir naudas aizdevumu izsniegšana auto un patēriņa preču iegādei fiziskām personām, kā arī naudas aizdevumu biznesam izsniegšana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. AIZDEVUMS.LV ir viens no pieredzes bagātākajiem nebanku aizdevējiem Latvijā ar 20 gadu pieredzi tirgū. Šobrīd Latvijā darbojas 11 AIZDEVUMS.LV klientu apkalpošanas nodaļas Rīgā, Jelgavā, Cēsīs, Valmierā, Liepājā, Ventspilī, Daugavpilī un Rēzeknē.

Vēsture 
1999. gadā darbību sāk uzņēmums Nelss Līzings, ar mērķis apkalpot NELSS būvmateriālu veikalu pircējus. Uzņēmumam attīstoties, Nelss Līzings uzsāk piedāvāt kredītu izsniegšanu auto, patēriņa preču un pakalpojumu iegādei.

2008. gada jūlijā zviedru uzņēmums Marginalen AB iegādājās uzņēmumu Nelss Līzings.

2009. gada aprīlī Nelss Līzings maina nosaukumu uz AIZDEVUMS.LV.

Produkti 
AIZDEVUMS.LV pakalpojumi:

 Auto kredīts
 Naudas kredīts
 Pārkreditācija
 VIP programmas ilgtermiņa aizdevums
 Aizdevums uzņēmumiem

Atsauces

Ārējās saites 

 AIZDEVUMS.LV mājaslapa

Latvijas uzņēmumi