joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Aizklāņupe

Aizklāņupe (arī Aizklāņu upe, Mazupīte) ir ūdenstece Talsu novada Kolkas pagastā.

Iztece — no Bažu purva. Tek rietumu virzienā. Ietek Rīgas līcī pie Aizklāņiem. Aizklāņupi šķērso valsts autoceļš P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka).

Atsauces 

Talsu novada upes
Rojas pagasts
Kolkas pagasts
Idriss Elba

Idriss Akuna Elba (; dzimis ) ir angļu aktieris, producents un mūziķis.

Pabeidzis National Youth Theatre skolu Londonā, atpazīstamību ieguva ar Strindžera Bella lomu HBO seriālā "Noklausīšanās" (The Wire), galvenā inspektora Džona Lutera lomu BBC One seriālā "Luters" (Luther) un Nelsona Mandelas lomu biogrāfiskajā filmā "Mandela: Ilgais ceļš uz brīvību" (Mandela: Long Walk to Freedom, 2013). Četras reizes nominēts Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais aktieris miniseriālā vai televīzijas filmā", bet ieguvis vienu, kā arī piecas reizes nominēts Primetime Emmy balvai.

Elba piedalījies Ridlija Skota filmās "Amerikāņu gangsteris" (American Gangster, 2007) un "Prometejs" (2012). Elba atveidojis Heimdālu Marvel Cinematic Universe sērijas filmās "Tors" (2011) un tās turpinājumos "Tors: Tumsas karaļvalsts" (2013), "Tors: Ragnarjoks" (2017) un"Tors: Mīla un Pērkons" (2022), kā arī filmās "Atriebēji: Ultrona laikmets" (2015) un "Atriebēji: Bezgalības karš" (2018). Tāpat filmējies filmās "Pacific Rim: Uzbrukums Zemei" (Pacific Rim, 2013), Beasts of No Nation (2015), par kuru saņēma Zelta globusa un BAFTA kino balvas, un "Mollijas spēle" (2017). 2016. gadā viņš ieskaņoja šefu Bogo animācijas filmā "Zootropole", Širhanu aktierspēles/datoranimācijas filmā "Džungļu grāmata", Flūku animācijas filmā "Meklējot Doriju" un atveidoja Kralla lomu filmā "Zvaigžņu ceļš: Bezgalība". 2018. gadā bija viņa kā režisora debija ar Viktora Hedlija 1992. gada romāna Yardie adaptāciju tāda paša nosaukuma filmai. 2021. gadā viņš atveidoja Bladsportu DC Extended Universe (DCEU) filmā "Pašnāvnieku vienība: Jauna misija", bet 2022. gadā ieskaņoja dzeloņcūku Naklzu filmā "Soniks 2: Filma" (2022).

Papildu tēlošanai, Elba uzstājas kā dīdžejs ar segvārdu DJ Big Driis vai Idris un kā R&B mūziķis. 2016. gadā viņš iekļauts Time 100 pasaulē ietekmīgāko cilvēku sarakstā. Uz 2019. gada maiju filmas ar viņa piedalīšanos pasaulē kopsummā bija nopelnījušas vairāk nekā , tostarp vairāk nekā  Ziemeļamerikā, ierindojot viņu starp 20 vispelnošākajiem aktieriem.

Atsauces

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
Zelta globusa balvas ieguvēji
Dīdžeji
Angļu kinoproducenti
Angļu kinoaktieri
Kikbokseri
Angļu reperi
Urbis

Urbis ir griešanas instruments, ar ko tiek izurbti caurumi dažādos materiālos, piemēram, koksnē, metālā, betonā, plastmasā. Urbjus izmanto arī caurumu palielināšanai, kā arī ieurbšanai, tas ir, necaurejošu padziļinājumu iegūšanai.

Griezējrīki
Zemes urbšana

Zemes urbšana ir cauruma izveidošana zemē, izmantojot zemes urbi un zemes urbšanas aprīkojumu.

Veidi 
Pēc urbšanas virziena izšķir vertikālo, horizontālo, slīpo zemes urbšanu.

Skatīt arī 

 Urbšanas kuģis
 Urbšanas iekārta
 Tuneļu urbšanas mašīna

Zemes urbšana
Dedzināšana

"Dedzināšana" (; Beoning) ir 2018. gada Dienvidkorejas psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir Čandons Lī. Filmā galvenās lomas atveido Jū Ains, Stīvens Juns un Jona Jonso. Filma ir balstīta uz Haruki Murakami īsā stāsta Barn Burning, ar elementiem, kurus iedvesmojis Viljama Folknera stāsts ar tādu pašu nosaukumu.

Filma ir par jaunu puisi, Jonsu (Jū Ains) kurš nejauši satiek savu bērnības kaimiņieni Haemi (Jona Jonso), kura lūdz viņam pieskatīt viņas kaķi, kamēr pati dodas ceļojumā uz Āfriku. Atgriežoties, viņa iepazīstina Jonsu ar Benu (Stīvens Juns), noslēpumainu puisi, ko viņa satika ceļojot un Jonsu sāk ticēt, ka Haemi ir briesmās.

"Dedzināšana" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Tā saņēma festivāla FIPRESCI balvu. Filma saņēma plašu kritiķu atzinību, īpaši izceļot filmas atmosfēru, stāstījumu un aktierspēli. "Dedzināšana" tika izvēlēta kā Dienvidkorejas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 91. Kinoakadēmijas balvai, tomēr tā netika nominēta, lai gan tā kļuva par pirmo korejiešu filmu, kas iekļuva deviņu filmu īsajā sarakstā. Filma saņēma vairākas citas balvas un tika iekļauta dažādu kritiķu, tai skaitā The New York Times, Los Angeles Times un Associated Press, 2018. gada labāko filmu sarakstos. Daži kritiķi to ir atzinuši par vienu no 21. gadsimta labākajām filmām. Korean Screen, aptaujājot vairāk nekā 150 kritiķus no 28 valstīm, filmu "Dedzināšana" norādīja kā visu laiku labāko korejiešu filmu.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
Dienvidkorejas filmas
Drāmas
Strādāšana

Strādāšana (arī zināma kā darbs) ir mērķtiecīga materiālu vai garīgu vērtību radīšana, kas apmierina indivīda vai sabiedrības vajadzības. Ja vērtības tiek radītas kādā noteiktā tautsaimniecības nozarē, darbs var būt algots, darbiniekam par to saņemot algu. Atalgojums par paveikto darbu var atšķirties arī vienas tautsaimniecības ietvaros. To var ietekmēt dažādi iemesli, piemēram, saražotās produkcijas daudzums, darbā pavadīto stundu skaits, paveiktā darba kvalitāte, darba devēja peļņa vai atalgojuma politika. Ekonomikā darbs ir viens no ražošanas faktoriem.

Ārējās saites
Kamolzāles

Kamolzāles () ir graudzāļu dzimtas ģints, kuras sugu sākotnējais izplatības areāls ir  Ziemeļāfrikā, taču mūsdienās ir sastopamas visā pasaulē, un bieži tiek uzskatītas par invazīvām sugām.

Daudzi autori ir uzskatījuši, ka ģints satur tikai vienu  sugu - parasto kamolzāli (dactylis glomerata) - un pārējās variācijas ir klasificētas kā parastās kamolzāles pasugas. Pēdējā laikā ir vērojama tendence akceptē divas sugas, savukārt daži autori ģintī klasificē vairākas sugas, kuras ir endēmiskas  Makaronēzijai.

Pieņemtās sugas:

 Parastā kamolzāle (Dactylis glomerata) L. - Eirāzija, tostarp Latvijā, un Ziemeļāfrika; naturalizējies Āfrikas dienvidos, Austrālijā, Amerikā un dažādās okeāna salās
 Dactylis smithii Link — Kanāriju salas, Kaboverde, Madeira.

Atsauces 

Kamolzāles
Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskola

Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskola ir Rēzeknes profesionālās izglītības mācību iestāde Baznīcas ielā 34A Rēzeknē.

Vēsture 
1959. gadā Latgales kultūrvēstures muzeja telpās Rīgas Lietišķās mākslas vidusskola atvēra filiāli ar Latgales tradicionālās keramikas un dekoratīvās noformēšanas nodaļām. Skolas tapšanu veicināja Voldemārs Kalpiņš, Jānis Pujāts, Leons Tomašickis un Imants Žūriņš. Filiāles vadību uzņēmās akvareļgleznotājs Jānis Unda.
1969. gadā skolu pārdēvēja par Rēzeknes Lietišķās mākslas vidusskolu, kurā varēja apgūt mākslas keramikas, mākslinieciskās noformēšanas un aušanas specialitātes.
1980. gadā uzcēla jaunu skolas ēku, kurā darbojās arī Rēzeknes Bērnu mākslas skola.
1990. gadā atvēra Latvijas Mākslas akadēmijas Latgales filiāli Rēzeknes Lietišķās mākslas vidusskolas telpās.
1993. gadā Rēzeknes Lietišķās mākslas vidusskolu reorganizēja par Rēzeknes mākslas koledžu.

Izglītības programmas

Mākslas un dizaina vidējās profesionālās izglītības programmas 
 Produktu dizaina izglītības programma
 Apģērbu dizaina izglītības programma
 Mākslas izglītības programma
 Reklāmas dizaina izglītības programma
 Restaurācijas izglītības programma
 Materiālu dizaina un tehnoloģiju izglītības programma

Bērnu mākslas skola 
 Profesionālās ievirzes izglītības programma (7 gadi)
 Profesionālās ievirzes izglītības programma (5 gadi)

Atsauces 

Skolas Rēzeknē
LU Romas Katoļu Teoloģijas fakultāte

Latvijas Universitātes Romas Katoļu Teoloģijas fakultāte bija Latvijas Universitātes (LU) fakultāte 1938. – 1940. gadā, kas sāka gatavot akadēmiski izglītotus teologus ar licenciāta un doktora grādu teoloģijā.

Vēsture 
1920. gada 3. oktobrī bīskaps Antonijs Springovičs parakstīja lēmumu par Aglonas garīgā semināra dibināšanu, par semināra rektoru kļuva Jāzeps Rancāns. 1924. gadā garīgais seminārs pārcēlās uz ēku Altonavas ielā Rīgā. Pēc papildus vienošanās starp Latvijas Republiku un Svēto Krēslu 1938. gada 28. maijā Universitātes Padome nolēma agrāko LU Teoloģijas fakultāti pārdēvēt par LU Evaņģēliskās teoloģijas fakultāti un 1938. gada 15. septembrī atklāja Latvijas Universitātes Katoļu teoloģijas fakultāti. Par pirmo fakultātes dekānu ievēlēja bīskapu Jāzepu Rancānu.

Okupācijas laikā 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 22. augustā gan Evaņģēliskās teoloģijas fakultāti, gan Romas katoļu teoloģijas fakultāti slēdza, visus mācībspēkus atlaida un visus studentus izslēdza no universitātes. Vācu okupācijas laikā 1941. gadā izveidoja Romas katoļu Teoloģijas augstskolu.

Pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gada decembrī pēc arhibīskapa Antonija Springoviča lūguma Latvijas PSR varas iestādes atļāva atjaunot Rīgas Garīgā semināra darbību. Par rektoru kļuva Pēteris Strods (1892–1960), par inspektoru Kazimirs Duļbinskis (1906–1991). 1951. gada janvārī garīgo semināru slēdza, bet 1952. gada pavasarī atļāva darboties divarpus mēnešus pavasarī un tikpat rudenī, pārējā laikā semināristiem bija jāstudē privāti un jāuzturas pie prāvestiem. 1954. gada 18. decembrī garīgajam semināram piešķīra mācību iestādes statusu, un tas atsāka savu darbību pie Svētā Franciska baznīcas Kijevas ielā 16 Rīgā. 1968.-1969. mācību gadā Rīgas Garīgajā seminārā sāka uzņemt studentus no Ukrainas, bet turpmākajos gados arī no Baltkrievijas un Igaunijas, 1978.-1979. mācību gadā seminārs sāka gatavot katoļu priesterus visai PSRS, izņemot Lietuvu. 1980.–1982. gadā pie Svētā Franciska baznīcas uzcēla jaunas Rīgas Garīgā semināra ēkas.

Pēc neatkarības atjaunošanas 
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Rīgas Garīgo semināru no 1991. līdz 1994. gadam vadīja priesteris Andris Marija Jerumanis, tad līdz 2006. gadam priesteris Antons Justs. 1999. gadā pēc Rīgas metropolijas arhibīskapa ierosmes uz Rīgas Garīgā semināra bāzes nodibināja Laterāna Pontifikālās universitātes Rīgas Teoloģijas institūtu Katoļu ielā 16 Rīgā.
Latvijas Republikas un Svētā Krēsla 2000. gada līgumā bija paredzēts, ka Katoļu Baznīcai ir tiesības dibināt augstākās mācību iestādes reliģijas skolotājiem, kuras izsniegs valsts atzītus diplomus. Līgumā bija paredzēts, ka Katoļu Teoloģijas fakultātes atjaunošanu pie Latvijas Universitātes nākotnē risinās sarunās starp Latvijas Republikas valdību un Svēto Krēslu.

Dekāni 
 Jāzeps Rancāns (1938—1940)

Atsauces 

Latvijas Universitātes fakultātes
Pju pilsētvalstis

Pju pilsētvalstis () bija vairākas pilsētvalstis mūsdienu Mjanmas vidienē. Tās eksistēja no 2. gadsimta p.m.ē. līdz apmēram 11. gadsimta vidum. Tās nodibināja no dienvidiem migrējošie sinotibetiešu pju, kas ir senākie Mjanmas iedzīvotāju, par kuriem saglabājušās rakstiskas liecības. 

Pju pilsētvalstis eksistēja apmēram tūkstoš gadu, kad tās, sākot no 9. gadsimta, pamazām izkonkurēja Bagana. Arheoloģiskie pētījumi veikti piecās glavenajās pilsētās ar aizsardzības mūriem un vairākās nelielākās apmetnēs. Trīs no šo pilsētu atliekām 2014. gadā tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā objekts "Pju senās pilsētas". Tās ir Halina (ဟန်လင်းမြို့ဟောင်း), Beitano (ဗိဿနိုးမြို့ဟောင်း) un Šrikšetra (သရေခေတ္တရာ ပြည်).

Galerija

Ārējās saites 

UNESCO Pasaules mantojuma vietas Mjanmā
Mjanmas arheoloģiskie pieminekļi
Mjanmas vēsture
Brīvības laukums (Harkiva)

Brīvības laukums (, Plóshcha Svobódy) ir pilsētas laukums Harkivā, Ukrainā, tas ir astotais lielākais pilsētas laukums Eiropā.

 Krievijas iebrukuma laikā laukumu bombardēja ar raķetēm.

Nosaukums 

Pēc padomju varas okupācijas, 1926. gadā laukums nodēvēja par Dzeržinska laukumu (), boļševiku slepenpolicijas (čekas, VDK priekšteča) dibinātāja Feliksa Dzeržinska vārdā. Tas ir attēlots 1938. gada Harkovas kartēs.

Īsās vācu okupācijas laikā laukuma nosaukums divas reizes mainījās: 1942. gadā laukums tika nosaukts par Vācu armijas laukumu, bet 1943. gadā — par Leibstandarte SS laukumu. Pēc Ukrainas neatkarības atgūšanas tas tika pārdēvēts par Brīvības laukumu.

Raksturojums 
Laukuma galvenā daļa rietumos robežojas ar noņemtās Ļeņina pieminekļa vietu, austrumos ar Sumi ielu, ziemeļos ar viesnīcu Kharkiv un dienvidos ar Ševčenko parku. Tas ir aptuveni  garš un  plats.

Ievērojams laukuma orientieris ir Derzhprom ēka, kas ir izcils konstruktīvisma arhitektūras piemērs. Laukuma vienā galā atrodas Harkivas apgabala valsts pārvalde.

Monumentālo Ļeņina pieminekli uzcēla 1964. gadā, bet protestētāji to nogāza . Vietā, kur stāvēja Ļeņina piemineklis, 2016. gada augustā ieklāja bruģakmeņus, savukārt  tur atklāta strūklaka.

Pielietojums

Protesti un mītiņi 
2014. gadā laukumā notika prokrievisko un proukraiņu aktīvistu demonstrācijas.

Citi pasākumi un atpūtas pasākumi 
Queen + Paul Rodgers uzsāka savu Rock the Cosmos turneju Brīvības laukumā , pulcējot  skatītāju. Koncerta DVD ieraksts ar nosaukumu Live in Ukraine izdots .

Uzvaras parādes 
No 2010. līdz 2013. gadam laukumā rīkoja ikgadēju militāro parādi par godu Uzvaras dienai, kurā piedalījās Harkivas garnizona armijas vienības, Harkivā esošās militārās akadēmijas kadeti un karaspēks no Krievijas.

Gallerija

Atsauces

Ārējās saites 

 Freedom Square events
 Kharkiv Square Webcam

Laukumi
Ukrainas Starptautiskais teritoriālās aizsardzības leģions

Ukrainas Starptautiskais teritoriālās aizsardzības leģions () ir daļa no Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkiem, izveidota ārvalstu militārā vienība. To 2022. gada 27. februārī izveidoja Ukrainas valdība pēc prezidenta Volodimira Zelenska lūguma, lai cīnītos pret Krievijas iebrukumu valstī. Veidojot spēkus, Ukraina pievienojās vairāk nekā 90 citām valstīm, kuras pēdējo divu gadsimtu laikā ir vervējušas leģionārus un veidojušas ārzemju leģionus.

Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba apgalvoja, ka līdz 2022. gada 6. martam cīnīties par Ukrainu bija pieteikušies vairāk nekā 20 000 brīvprātīgo no 52 valstīm; Tiek ziņots, ka pēc paziņojuma pievienojās vēl vairāki tūkstoši. Kuleba noklusēja papildu skaitlisko informāciju, jo vairākas valstis aizliedz saviem pilsoņiem cīnīties par ārvalstu valdībām.

Starptautiskā reakcija

Latvija 
Latvijas Saeima vienbalsīgi apstiprināja imunitāti pret kriminālvajāšanu Latvijas brīvprātīgajiem, kuri vēlas iesaistīties kaujā Ukrainas militāro formējumu pusē.

2022. gada 8. martā Saeimas deputāts Juris Jurašs no Jaunās konservatīvās partijas brīvprātīgi pieteicās cīņā kopā ar vēl citiem Latvijas tautiešiem Ukrainā.

Ārējās saites 
 https://theinternationallegion.org/

Atsauces 

Ukrainas bruņotie spēki
Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēki
Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā
Hristina Solovija

Hristina Solovija (, dzimusi ) ir ukraiņu izcelsmes lemku folka dziedātāja.

Biogrāfija 
Solovija dzimusi 1993. gada 17. janvārī Drohobičā, kordiriģentu ģimenē.

Viņa ar ģimeni pārcēlās uz dzīvi Ļvivā un trīs gadus dziedāja lemku tautasdziesmas korī "Lemkovyna". Hristina ir ceturtdaļa lemka pēc izcelsmes. Viņa absolvējusi Ļvivas Ivana Franko Nacionālās universitātes filoloģijas fakultāti.

Muzikālā karjera

2013: Holos Krayiny 
2013. gadā Hristina piedalījās šova The Voice ukraiņu versijā — Голос країни. Viņa tika pievienota Svjatoslava Vakarčuka komandai un viņa sasniedza sacensību pusfinālu. Uz skatuves viņa dziedāja galvenokārt ukraiņu tautasdziesmas.

2015: Zhyva voda 
2015. gadā Solovija izdeva savu debijas albumu Zhyva voda (; Dzīvais ūdens), kurā bija iekļautas 12 dziesmas (desmit lemku un ukraiņu izcelsmes tautasdziesmas un divas pašas sacerētas).

2018—pašlaik: Liubyi druh 
2018. gada 24. oktobrī Hristina izdod savu otro studijas albumu Liubyi druh (; Dārgais draugs).

Diskogrāfija 
Studijas albumi
 Жива вода (2015)
 Любий друг (2018)
 Rosa Ventorum I (2021)
 Rosa Ventorum II (2021)

Singli
 Тримай (2015)
 Синя пісня (2015)
 Хто, як не ти? (2016)
 Fortepiano (2017)
 Шкідлива звичка (2018)
 Стежечка (2018)
 Холодно (кавер-версія) (2019)
 Коала (2020)
 Втiкала (2021)
 Українська лють (2022)
 Я твоя зброя (2022)

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Ukraiņu dziedātāji
Drohobičā dzimušie
Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrība

Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrība (saīsināti LDPAB) ir organizācija, kas dibināta ar mērķi iesaistīt praktiskos dabas un kultūrvides aizsardzības pasākumos, dabas un kultūras pieminekļu izzināšanā, saglabāšanā un popularizēšanā gan fiziskas, gan juridiskas personas; veicināt Latvijas dabas un kultūrvides objektīvu izvērtēšanu, dabas un kultūras pieminekļu izpēti, sabiedrības ekoloģisko un kultūrvēsturisko izglītošanu.

Vēsture 
1959. gada 3. jūnijā LPSR Ministru Padome pieņēma lēmumu Nr.310 “par Dabas  un  vēstures  biedrības  dibināšanu  pie LPSR Zinātņu akadēmijas”. LPSR ZA 18. jūnijā nodibināja Dabas un vēstures biedrības orgkomiteju, kas izstrādāja statūtu projektu. 1960. gada 26. martā notika pirmais biedrības kongress, kurā tā tika nosaukta "Latvijas PSR Dabas un vēstures biedrība". 1965. gada 15. jūnijā ar lēmumu Nr.317 tā tika pārdēvēta kā "Republikāniskā brīvprātīgā vēstures un dabas pieminekļu aizsardzības biedrība". 1966. gada 22. martā ar LPSR Ministru padomes un LKP CK lēmumu Nr.132 tā tika pārsaukta kā "Latvijas PSR Vēstures un kultūras pieminekļu un dabas aizsardzības biedrība". Biedrības galvenais uzdevums bija rūpēties par Latvijas PSR dabas bagātību racionālu izmantošanu, kā arī vēstures un kultūras pieminekļu saudzēšanu un kopšanu. 1977. gada 23. jūnijā pamatojoties uz LPSR Ministru padomes lēmumu Nr. 383 tā ieguva pašreizējo nosaukumu "Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrība". Par biedrības vadošo orgānu tika noteikta Centrālā padome. 1979. gadā biedrībai tika izveidota noteikta struktūra:
 Vadība,
 Organizatoriskā darba daļa,
 Propagandas daļa,
 Dabas aizsardzības daļa,
 Pieminekļu aizsardzības daļa,
 Grāmatvedība.
1993. gada 13. maijā tika apstiprināti jauni biedrības statūti. Prezidiju nomainīja valde. 2005.gada 12.maijā pamatojoties uz Sabiedriskā labuma komisijas atzinumu Nr.14-2005/133, Finanšu ministrija saskaņā ar Sabiedriskā labuma organizāciju likuma 5.panta pirmo daļu biedrībai nolēma piešķirt sabiedriskā labuma organizācijas statusu.

Izdevniecība 
No 1963. gada biedrība sāka izdot "Dabas un vēstures kalendāru", bet no 1988. gada grāmatu sēriju " Latvijas PSR vēstures un kultūras pieminekl̦i: aizsardzība un izmantošana".

Latvijas organizācijas
Roberts Bērziņš

Roberts Bērziņš (dzimis ) ir latviešu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga pozīcijā. 2022. gadā pārstāv Latvijas Basketbola līgas klubu Rīgas VEF. Iepriekš divas sezonas spēlējis BK Liepāja sastāvā.

Karjera 
Bērnībā nodarbojies ar džudo, basketbolam pievērsies salīdzinoši vēlu. Jaunatnes vecumā trenējies un spēlējis LJBL Basketbola skolas "Rīga" Daugavas sporta nama (DSN) sistēmā, kur viņa komandas biedrs bija cits VEF basketbolists Emīls Krūmiņš, bet treneris Raivo Otersons. Spēlējis visu vecumu Latvijas jaunatnes izlasēs.

Pēc vienas sezonas Spānijas jaunatnes basketbola sistēmā Badalonas "Joventut" klubā, 2020. gadā R. Bērziņš noslēdza līgumu ar Latvijas Basketbola līgas klubu BK Liepāja. Liepājā aizvadīja divas sezonas, kļūstot par vienu no komandas līderiem (otrajā sezonā Latvijas-Igaunijas līgā guva 12,8 punkti, 3,5 atlēkušās bumbas un 3,6 rezultatīvas piespēles vidēji spēlē). 2022. gada vasarā noslēdza trīs gadu līgumu ar vadošo Latvijas basketbola klubu Rīgas VEF.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Uzbrūkošie aizsargi
Amerikas Savienoto Valstu Tenisa asociācija

Amerikas Savienoto Valstu Tenisa asociācija (USTA) () ir bezpeļņas organizācija, kas nodarbojas ar tenisa attīstību ASV, veicot šī sporta veida vispārējo menedžmentu, tostarp spēles noteikumu apstiprināšanu un standartizāciju. Asociācija pārstāv ASV Starptautiskajā Tenisa federācijā, tās paspārnē ASV tenisa izlases spēlē Deivisa kausa izcīņā un Billijas Džīnas Kingas kausa izcīņā.

Asociācijā ir aptuveni 700 tūkstoši individuālo biedru, 7 tūkstoši dalīborganizāciju, tajā ietilpst 17 reģionālās organizācijas, tā organizē un vada visu līmeņu sacensības – no amatieru līdz Grand Slam turnīriem. Tai pieder Billijas Džīnas Kingas Nacionālais Tenisa centrs, kurā notiek ASV atklātais čempionāts.

Asociācija tika dibināta 1881. gadā sapulcē Ņujorkas tenisa klubā ar nosaukumu Amerikas Savienoto Valstu Nacionālā Tenisa zāliena asociācija (), 1920. gadā vārds “nacionālā” tika izņemts no organizācijas nosaukuma, izveidojot abreviatūru USLTA. 1975. gadā no nosaukuma oficiāli tika izņemts vārds "zāliena" un organizācija ieguva mūsdienu nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

 United States Tennis Association 

Tenisa organizācijas
Vilkvālītes

Vilkvālītes () ir vilkvālīšu dzimtas ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 30 augu sugas. Ģints ir bieži izplatīta ziemeļu puslodē, kur tā ir sastopama dažādos mitrāju biotopos.

Auga sakneņi ir ēdami. Arheoloģiski izrakteņi liecina, ka Eiropā tos ēda jau pirms 30 000 gadu.

Sugas un dabiskie hibrīdi 
Ir atzītas šādas vilkvālīšu sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

 Šaurlapu vilkvālīte (Typha angustifolia) – sastopama arī Latvijā
 Platlapu vilkvālīte (Typha latifolia) – ļoti izplatīta, sastopama arī Latvijā
 Typha albida (Afganistāna)
 Typha alekseevii (Kaukāzs)
 Typha × argoviensis (Vācija un Šveice)
 Typha austro-orientalis (Eiropas Krievija)
 Typha azerbaijanensis (Irāna)
 Typha × bavarica (Vācija)
 Typha capensis (Dienvidāfrika)
 Typha caspica (Azerbaidžāna)
 Typha changbaiensis (Ķīnas ziemeļaustrumi)
 Typha davidiana (Ķīna)
 Typha domingensis (Amerika, Austrālija)
 Typha elephantina (no Alžīrijas līdz Ķīnas dienvidiem)
 Typha × gezei (Francija)
 Typha × glauca (T. angustifolia × T. latifolia) (sterils hibrīds)
 Typha grossheimii (Vidusāzija)
 Typha incana (Krievijas vidusdaļa)
 Typha joannis (Mongolija, Amūras apgabals)
 Typha kalatensis (Irāna)
 Typha laxmannii (Dienvideiropa un liela daļa Āzijas)
 Typha lugdunensis (Rietumeiropa, Dienvidrietumu Āzija, Ķīna)
 Typha minimuma (Eiropa, Āzija)
 Typha orientalis (Austrumāzija, Jaunzēlande, Austrālija)
 Typha pallida (Vidusāzija, Ķīna)
 Typha × provincialis (Francija)
 Typha przewalskii (Ķīna, Krievijas Tālie Austrumi)
 Typha shuttleworthii (Eiropa, Irāna, Turcija)
 Typha sistanica (Irāna)
 Typha × smirnovii (Eiropas Krievija)
 Typha subulata (Argentīna, Urugvaja)
 Typha × suwensis (Japāna)
 Typha tichomirovii (Eiropas Krievija)
 Typha turcomanica (Turkmenistāna)
 Typha tzvelevii 
 Typha valentinii (Azerbaidžāna)
 Typha varsobica (Tadžikistāna)

Galerija

Atsauces 

Vilkvālītes
Phlebotominae

Phlebotominae ir kožodiņu dzimtas apakšdzimta, kurā ietilpst vairāk nekā 700 sugu. Šīs apakšdzimtas sugas ir vienīgās dzimtā, kas barojas ar asinīm. Tie ir mazi divspārņi ar matotu ķermeni un garām tievām kājām. Dažas sugas var būt infekciju slimību vektori (pārnēsātāji). 70 sugas var inficēt cilvēkus ar tādām slimībām kā leišmanioze, bartonelioze un kožodiņu drudžu vīruss, un tikai divām ģintīm pieder sugas, kas barojas ar cilvēka asinīm, tās ir Phlebotomus un Lutzomyia. Tos divspārņus var viegli atšķirt no citiem divspārņiem, it īpaši no citiem kožodiņiem, pēc spārnu novietošanas virs ķermeņa miera stāvoklī vai barojoties ar asinīm. Spārnu novietojums atgādina latīnisku burtu V. Tikai Phlebotominae mātītes sūc asinis.

Ekoloģija 
Phlebotominae barojas ar dažādu dzīvnieku asinīm. Tieši ar cilvēku asinīm barojas Phlebotomus sugas, kas ir sastopamas Eirāzijā un Āfrikā, un Lutzomyia — Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Okeānijā. Taču ir zināmi piemēri, kad nejauši kožodiņi no citām ģintīm kož cilvēkiem. Piemēram, Sergentomyia, kas barojas galvenokārt ar rāpuļu asinīm, var netīšam iekost cilvēkam.

Sistemātika 
Phlebotominae apakšdzimtai pieder nākamās mūsdienu un fosilas ģintis:
 ģints: Australophlebotomus Theodor, 1948
 ģints: Bichromomyia Artemiev, 1991
 ģints: Brumptomyia França & Parrot, 1921
 ģints: Chinius Leng, 1985
 ģints: Dampfomyia Addis, 1945
 ģints: †Datzia Stebner et al., 2015 
 ģints: Deanemyia Galati, 1995
 ģints: Evandromyia Mangabeira, 1941
 ģints: Edentomyia Galati, Andrade-Filho, da Silva & Falcão, 2003
 ģints: Expapillata Galati, 1995
 ģints: Hertigia Fairchild, 1949
 ģints: Idiophlebotomus Quate & Fairchild, 1961
 ģints: †Libanophlebotomus Azar et al. 1999
 ģints: Lutzomyia França, 1924
 ģints: †Mandalayia Stebner et al., 2015
 ģints: Martinsmyia Galati, 1995
 ģints: †Mesophlebotomites Azar et al., 1999
 ģints: Micropygomyia Barretto, 1962
 ģints: Migonemyia Galati, 1995
 ģints: Nyssomyia Barretto, 1962
 ģints: Oligodontomyia Galati, 1995
 ģints: †Palaeomyia Poinar, 2004
 ģints: †Phlebotomites Stebner et al., 2015
 ģints: †Phlebotoiella Solórzano Kraemer & Wagner, 2009
 ģints: Phlebotomus Rondani, 1995 & Berté, 1840
 ģints: Pintomyia Costa Lima, 1932
 ģints: Pressatia Mangabeira, 1942
 ģints: †Protopsychodinae Stebner et al., 2015
 ģints: †Protopsychoda Azar et al., 1999
 ģints: Psathyromyia Barretto, 1962
 ģints: Psychodopygus Mangabeira, 1941
 ģints: Sciopemyia Barretto, 1962
 ģints: Sergentomyia França & Parrot, 1920
 ģints: Trichophoromyia Barretto, 1962
 ģints: Viannamyia Mangabeira, 1941
 ģints: Warileya Hertig, 1948

Atsauces 

Odveidīgie
Lielā ežgalvīte

Lielā ežgalvīte () ir Eirāzijā sastopama vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas) ar cirkumpolāru izplatības areālu. Sugai nodala vairākas pasugas. Latvijā lielā ežgalvīte ir sastopama visā valsts teritorijā, biežāk valsts dienvidaustrumos.

Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas upju un ezeru piekrastes seklūdenī, retāk aizaugošās vecupēs un grāvjos.

Apraksts 
Lielā ežgalvīte ir daudzgadīgs, 70-150 cm garš lakstaugs ar stāvu, ziedkopā zarojošu stublāju. Lapas ir veselas, lineāras, 30-60 cm garas un 1,5-2,5 cm platas. Lapai ir gluda mala, īsi smails vai strups gals, makstveida pamats, apakšpuse ar acīm redzamu šķautni. Apziedņa lapas ir biezas, tumšas. Ziedkopā uz zariem apakšdaļā sievišķo, augšdaļā vīrišķo ziedu galviņas. Raksturīgs otrādi piramidāls auglis (0,5-0,8 cm garš), gala knābis (irbuļa palieka) īss, līks. Sēkla liela, aizņem telpu līdz augļa pašai virsotnei. Zied jūnijā un jūlijā.

Ļoti līdzīga sīkaugļu ežgalīvei (Sparganium microcarpum) un necilajai ežgalvītei (Sparganium neglectum). Droši atšķirama tikai pēc augļa formas. Lielajai ežgalvītei auglis ir otrādi piramidāls (ne šauri vārpstveidīgs ar iežmaugu apmēram vidusdaļā vai olveidīgs ar taisnu knābi). Bez tam sīkaugļu ežgalvītei uz zariem ziedu galviņu ir salīdzinoši daudz vairāk, un tās ir sīkākas (šo atšķirības pazīmi gan nevar uzskatīt par drošu).

Pasugas 
Sugas ietvaros parasti nodala 4 pasugas (daži autori tās aplūko kā patstāvīgas sugas):

 Sparganium erectum ssp. erectum,
 Sparganium erectum ssp. microcarpum (Neuman) Domin,
 Sparganium erectumssp. oocarpum (Čelak.) Domin,
 Sparganium erectum ssp neglectum (Beeby) K.Richt.

Pasugu morfoloģiskās atšķirības izpaužas galvenokārt augļa formā.

Atsauces 

Ežgalvītes
Latvijas flora
Agra (Drabešu pagasts)

Agra jeb Lācīši ir ciems Cēsu novada Drabešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā, Cēsu pievārtē.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P14.

Atsauces
Amatciems

Amatciems ir ciems Cēsu novada Drabešu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P31 un dzelzceļa Rīga—Lugaži, Vēķu un Asaru ezera krastā.

Atsauces
Odins (kalns)

Odins () ir kalna virsotne Bafina salā, Kanādā. Izvietojusies salas dienvidaustrumos Kamberlenda pussalā Bafina grēdā Aujuituka nacionālā parka teritorijā. Salas augstākā virsotne. Nosaukts par godu galvenajai dievībai Skandināvu mitoloģijā Odinam.

Atsauces

Ārējās saites 

 Peakbagger.com Mount Odin, Nunavut

Kanādas kalni
Bafina sala
Kamolainā ežgalvīte

Kamolainā ežgalvīte () ir  vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas).  Savvaļā tā ir izplatīta cirkumpolāros apvidos Eirāzijā, ļoti reti arī Ziemeļamerikā. Ārpus Skandināvijas dienviddaļas un Baltijas ziemeļdaļas sastopama ļoti reti.

Latvijā kamolainā ežgalvīte ir sastopama ļoti reti, jo Latvija ir dienvidaustrumos no sugas vienlaidu areāla. Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Mazskaitlīgas grupas aug purvu lāmās, peļķēs un ezeru piekrastē.

Apraksts 
Kamolainā ežgalvīte ir daudzgadīgs, 10-40 cm garš lakstaugs ar stāvu stublāju. Augam ir veselas, lineāras, 10-35 cm garas, 0,5-1 cm platas lapas. Lapas ir garākas nekā stublājs, nedaudz ieliektas, plātnes apakšpusē ar asu šķautni. Augs ziedkopā nezaro. Apziedņa lapas ir bezkrāsainas un plānas. Stublāja galotnē viena vīrišķo ziedu galviņa, zem tās ļoti tuvu 2-6 sēdošas sievišķo ziedu galviņas (retumis pati apakšējā ar īsu kātiņu). Vīrišķo ziedu galviņa un augšējā sievišķo ziedu galviņa saskaras. Seglapas garas, pārsniedz ziedkopu. Auglis konisks, 0,3-0,4 cm garš, gandrīz sēdošs. Irbuļa palieka 1,5 mm gara, augļa vidusdaļā ir sekla iežmauga. Zied jūlijā un augustā.

Atsauces 

Ežgalvītes
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Heizela Hočkisa-Vaitmena

Heizela Hočkisa-Vaitmena (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu tenisiste, 16-kārtēja ASV čempione, Vimbldonas turnīra uzvarētāja (1924) sieviešu dubultspēlēs, 1924. gada olimpiskā čempione sieviešu un jauktajās dubultspēlēs. Vaitmena bija ikgadējā Vaitmenas kausa — mača starp ASV un Lielbritānijas sieviešu izlasēm — dibinātāja. Vaitmena piecus gadus spēlēja Amerikas Vaitmenas kausa komandā, palīdzot savai komandai četras reizes izcīnīt kausu. Viņa bija Amerikas Vaitmenas kausa komandas kapteine ​​trīspadsmit reizes no tās pirmsākumiem 1923. gadā līdz 1948. gadam.

Starptautiskās tenisa slavas zāles biedre kopš 1957. gada.

Biogrāfija 
Heizela Hočkisa, kam Kalifornija ir dzimtene, sāka spēlēt zāliena tenisu Bērklijā Kalifornijas universitātes kortos, kuru absolvēja 1911. gadā. 1912. gada februārī, 25 gadu vecumā, viņa apprecējās ar Džordžu Viljamu Vaitmenu no Bostonas. Viņas sievastēvs Džordžs Henrijs Vaitmens bija tērauda rūpniecības līderis, Endrjū Kārnegija līdzstrādnieks un viens no valsts izcilākajiem amatieru tenisa pionieriem.

Viņa kļuva par Kappa Kappa Gamma locekli Kalifornijas universitātē Bērklijā un kalpoja par nodaļas prezidenti.

Vaitmena bija piecu bērnu māte. Viņa nomira savās mājās 1974. gada 5. decembrī.

1973. gadā karaliene Elizabete II iecēla viņu par Britu impērijas ordeņa komandieri.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Starptautiskā tenisa slavas zāle (1957)
 Britu Impērijas ordeņa komandiere (1973)

Atsauces

Ārējās saites 

1886. gadā dzimušie
1974. gadā mirušie
Kalifornijā dzimušie
ASV tenisisti
1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Zālainā ežgalvīte

Zālainā ežgalvīte () ir  vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas). Savvaļā tai ir šaurs izplatības areāls Skandināvijā un Baltijas centrālajā daļā. Savrupas atradnes ir arī citur Eiropā. Latvijā suga ir sastopama reti, galvenokārt Vidzemē.

Tā aug ezeros ar smilšainu pamatu, parasti litorāljoslā, 0,2-2,0 m dziļumā. Veido nelielas audzes. Ezeru piesārņošanas, braukšanas ar laivām un, seklākās vietās, izbradāšanas dēļ izplatība Latvijā samazinās. Ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Apraksts 
Zālainā ežgalvīte ir daudzgadīgs ūdensaugs. Tā stublāja ir 0,5-1,5 m garš - tas variē atkarībā no augšanas vietas dziļuma. Lapas ir 0,3-0,5 cm šauras, līdz 2 m garas un peldošas. Apakšējā seglapa ziedkopas garumā vai garāka, pie pamata makstaina. Ziedkopa ir zaraina, izzied pakāpeniski, paceļas virs ūdens. Ziedu galviņas ir sēdošas, atstatu cita no citas. Uz ziedkopas ass augšdaļā 2-6 vīrišķo ziedu galviņas, apakšdaļā 3-5 sievišķo ziedu galviņas. Bieži 1 vai 2 sievišķo ziedu galviņas uz sānzariem. Apakšējā sievišķo ziedu galviņa kātaina. Auglis ir 0,3-0,5 cm garš, bez iežmaugas. Irbuļa palieka augļa galā knābjveidīga, noliekta. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

Atsauces 

Ežgalvītes
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Hagberg

"Hagberg" jeb "HAGBERG" ir Latvijas uzņēmums, kas veic pilna servisa īpašuma apsaimniekošanas pakalpojumus – īpašumu pārvaldību, telpu un teritoriju uzkopšanu, labiekārtošanu, ieskaitot apzaļumošanu, un dezinfekciju.

Uzņēmumā strādā vairāk nekā 700 darbinieku, tiek pastāvīgi apkalpoti vairāk nekā 1000 Latvijas klienti (2022).

Vēsture 

 Dibināts 2009. gadā Latvijā, Mārupē, kā uzkopšanas uzņēmums.
 2018. gadā sāka attīstīt un piedāvāt daudzdzīvokļu dzīvojamo māju pilna servisa pārvaldīšanas pakalpojumus.
 2020. gadā HAGBERG radīja Latvijā pirmo daudzdzīvokļu dzīvojamo māju apsaimniekošanas aplikāciju "myhagberg", kas tapa sadarbībā ar tehnoloģiju uzņēmuma Mobilly grupas uzņēmumu Mobilly TX.
 2020. gada oktobrī "Hagberg" birojs iekļauts Latvijas Arhitektūras gada balvas nominantu sarakstā kā vienīgā biroja ēka tajā.
 2020. gada oktobrī "Hagberg" uzsāka mācību centra būvniecību, kuru ir plānots pabeigt 2023. gadā.
 2021. gada beigās "Hagberg" saņēma Rīgas domes pilsētas ietvju tīrīšanas pasūtījumu nākošajam gadam.
 2022. gadā "Hagberg" saņēma 6 miljonu lielu Swedbank finansējumu mācību centra un "Hagberg" veidojamā energoefektīvā Dzilnupju ciemata pirmās kārtas pabeigšanai.

Darbība 
"Hagberg" sākotnēji nodrošināja tikai telpu un teritoriju uzkopšanas pakalpojumus, bet, uzņēmumam attīstoties, pievienojās daudzdzīvokļu dzīvojamo māju pārvaldīšanas, dezinfekcijas pakalpojumi, kā arī tika attīstīti citi uzkopšanas un īpašumu labiekārtošanas darbi, tā piedāvājot pilna servisa apsaimniekošanu visā Latvijā.

"Hagberg" centrālā biroja ēka atrodas Mārupē, bet ir izveidotas tehniskās atbalsta bāzes Talsos, Siguldā, Daugavpilī, lai nodrošinātu pakalpojumus visā Latvijā.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Latvijas uzņēmumi
Mārupe
Pirmais Līgā

"Pirmais Līgā" ir singls no latviešu repera PRUSAX. Singls bija iekļauts repera debijas studijas albumā A+ (2019). Singlu izdeva New Wavy Records 2018. gada 1. decembrī.
2018. gada singli
PRUSAX dziesmas
Kaspers Rūds

Kaspers Rūds (; dzimis  Oslo) ir profesionāls Norvēģijas tenisists, vairāku ATP turnīru uzvarētājs, 2022. gada Francijas atklātā čempionāta un ASV atklātā čempionāta finālists. 

Viņa tēvs Kristians arī ir bijis profesionāls tenisists, sasniedzis 39. vietu ATP rangā, tagad ir Kaspera treneris.

Karjera 
Sekmīgi startējis junioru sacensībās, 2016. gada janvārī sasniedza 1. vietu pasaules junioru rangā. 2020. gada februārī izcīnīja savu pirmo ATP titulu, uzvarot Argentina Open turnīrā Buenosairesā. Viņš kļuva par pirmo Norvēģijas tenisistu, kurš ieguvis ATP titulu vienspēlēs. 2021. gada sezonā izcīnīja piecus ATP titulus. Iekļuva sezonas noslēguma turnīrā ATP Finals, kur pusfinālā piekāpās Daniilam Medvedevam. 2022. gada aprīlī Miami Open pirmo reizi iekļuva  ATP Masters 1000 sērijas turnīra finālā. Tajā zaudēja 18 gadus vecajam spāņu tenisistam Karlosam Alkarasam. 2022. gadā pirmo reizi sasniedza arī Grand Slam turnīra finālu. Tas izdevās Francijas atklātajā čempionātā, kur finālā tomēr trīs setos zaudēja Rafaelam Nadalam.  sasniedza piekto vietu ATP rangā. Arī 2022. gada ASV atklātajā čempionātā iekļuva finālā, kurā piekāpās Karlosam Alkarasam.  pakāpās uz otro vietu ATP vienspēļu rangā.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Grand Slam fināli

Zaudējumi

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā tīmekļa vietne  

1998. gadā dzimušie
Oslo dzimušie
Norvēģijas tenisisti
Arigato

"Arigato" ir singls no latviešu repera PRUSAX, kurā piedalās cits reperis Steps. Singls bija iekļauts repera debijas studijas albumā A+ (2019). Singlu izdeva New Wavy Records 2019. gadā 20. maijā.

2019. gada singli
PRUSAX dziesmas
Repa Spēles Terorists

"Repa Spēles Terorists" ir singls no latviešu repera PRUSAX. Singls bija iekļauts repera debijas studijas albumā A+ (2019). Singlu izdeva New Wavy Records 2019. gada 1. aprīlī.

PRUSAX dziesmas
2019. gada singli
Wake Up Call

Wake Up Call ir britu YouTube lietotāja un repera KSI dziesma no viņa debijas studijas albuma Dissimulation (2020). Dziesmā viesos piedalās amerikāņu reperis un dziedātājs Trippie Redd. Dziesmu producēja S-X un Mallly Mall. To digitālai lejupielādei un straumēšanai izdeva RBC Records un BMG 2020. gada 31. janvārī kā otro singlu no albuma. Pop-repa skaņdarbs, tā teksti ir par to, kā KSI ir pierādījis, ka viņa šaubītāji kļūdās un kā viņi beidzot pieņem viņa panākumus.
2020. gada singli
KSI dziesmas
Necilā ežgalvīte

Necilā ežgalvīte () ir  vilkvālīšu dzimtas suga, kuru vairums autoru uzskata par lielās ežgalvītes (Sparganium erectum) pasugu - Sparganium erectum ssp. neglectum.

Nevilā ežgalvīte Latvijā ir atrasta liegumā "Randu pļavas" un valsts dienvidaustrumos. Iespējama arī citur.

Tās auglis ir mazliet lielāks (garumā 0,6-1 cm) nekā lielajai ežgalvītei. Auglis olveidīgs, visplatākais augšdaļā, virsma gluda, bez iežmaugām. Irbuļa palieka (gala knābis) garš un taisns. Citas pazīmes - kā lielajai ežgalvītei.

Atsauces 

Ežgalvītes
Latvijas flora
Lapsastes

Lapsastes () ir graudzāļu dzimtas ģints, kas ir izplatīta Eirāzijas mērenajos un subtropu reģionos, Āfrikas ziemeļos un Amerikā, kā arī naturalizējies Austrālijā un dažādās salās. Lapsastes var būt viengadīgas vai daudzgadīgas.

Sugas 
Ģintī ir iekļautas šādas sugas un dabiski sastopamie hibrīdi:

 Līdzīgā lapsaste (Alopecurus aequalis)
 Niedru lapsaste (Alopecurus arundinaceus)
 Liektā lapsaste (Alopecurus geniculatus)
 Peļastu lapsaste (Alopecurus myosuroides)
 Pļavas lapsaste (Alopecurus pratensis)
 Alopecurus albovii
 Alopecurus anatolicus
 Alopecurus apiatus
 Alopecurus aucheri
 Alopecurus baptarrhenius
 Alopecurus bonariensis
 Alopecurus borii
 Alopecurus bornmuelleri
 Alopecurus brachystachus
 Alopecurus bulbosus
 Alopecurus carolinianus
 Alopecurus creticus
 Alopecurus dasyanthus
 Alopecurus davisii
 Alopecurus gerardii
 Alopecurus glacialis
 Alopecurus × haussknechtianus
 Alopecurus heliochloides
 Alopecurus himalaicus
 Alopecurus hitchcockii
 Alopecurus japonicus
 Alopecurus laguroides
 Alopecurus lanatus
 Alopecurus longiaristatus
 Alopecurus magellanicus
 Alopecurus × marssonii
 Alopecurus mucronatus
 Alopecurus nepalensis
 Alopecurus × plettkei
 Alopecurus ponticus
 Alopecurus rendlei
 Alopecurus saccatus
 Alopecurus setarioides
 Alopecurus textilis
 Alopecurus turczaninovii
 Alopecurus × turicensis
 Alopecurus utriculatus
 Alopecurus vaginatus
 Alopecurus × winklerianus

Galerija

Atsauces 

Lapsastes
Kimi

Kimi ir 2022. gada ASV trillera filma, kuras režisors ir Stīvens Soderbergs. Filmā galveno lomu atveido Zoja Kravica.

Filmas sižets norisinās COVID-19 pandēmijas laikā un tas stāsta par agorafobisku tehnoloģiju uzņēmuma darbinieci, kura, pārskatot datu straumi, atklāj pierādījumus par vardarbīgu noziegumu, un, mēģinot ziņot par to savam uzņēmumam, saskaras ar pretestību un birokrātiju.

Kimi pirmizrāde notika  un tā tika izlaista straumēšanas platformā HBO Max. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Stīvena Soderberga filmas
Warner Bros. filmas
Zoja Kravica

Zoja Izabella Kravica (, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un modele.

Savu kinodebiju piedzīvojusi romantiskajā komēdijā "Mīlestības recepte" (No Reservations, 2007). Starptautisku atpazīstamību ieguvusi ar lomu supervaroņu filmā "X-cilvēki: Pirmā klase" (2011), par ko viņa saņēma gan Teen Choice Award, gan Scream Award nominācijas. Piedalījusies arī zinātniskās fantastikas filmu triloģijā "Citādie" (Divergent, 2014), "Citādie. Otrā daļa: Dumpinieki" (Insurgent, 2015) un "Citādie 3. daļa: Sabiedrotie" (Allegiant, 2016). Tāpatās piedalījusies filmu sērijas "Fantastiskās būtnes" daļās "Fantastiskās būtnes — un kur tās meklēt" (2016), "Fantastiskās būtnes: Grindelvalda noziegumi" (2018) un "Fantastiskās būtnes: Dumidora noslēpumi" (2022).

Saņēmusi Ekrāna aktieru ģildes balvas nomināciju par galveno lomu seriālā "Lielie mazie meli" (Big Little Lies, 2017–2019). Piedalījusies arī Džordža Millera filmā "Trakais Makss: Skarbais ceļš" (2015), kā arī vairākās neatkarīgajās filmās, kā Dope (2015), Gemini (2017) un Kimi (2022). Ierunājusi Mērijas Džeinas Votsones lomu animācijas filmā "Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē" (2018) un attēlojusi Kaķsievieti animācijas filmā "Lego Betmens. Filma" (2017) un supervaroņu filmā "Betmens" (2022). Time izvēlējās Kravicu kā vienu no 100 ietekmīgākajiem cilvēkiem 2022. gadā.

Zoja Kravica ir meita aktrisei Līzai Bonē un dziedātājam Lenijam Kravicam.

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
ASV fotomodeles
Kalifornijā dzimušie
Sinoles iela (Rīga)

Sinoles iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Brekšu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Biķernieku ielu un nekrustojoties ar citām ielām beidzas kā zemes ceļš mežā aiz Rīgas robežas Stopiņu pagastā. Ielas kopējais garums ir 202 metri, tā sastāv no 2 braukšanas joslām, pa 1 katrā virzienā. Neliels posms ielas sākumā ir klāts ar asfaltu, pārējā ielā ir grants segums. Ielā ir savrupmāju apbūve. 

Iela tika izveidota 1992. gadā un kopš tā laika tās nosaukums netika mainīts. Iela ir nosaukta par godu Sinolei, apdzīvotajai vietai Lejasciema pagastā.

Atsauces 

Ielas Brekšos
Vidzemes priekšpilsēta
Princis Edvards, Veseksas grāfs

Princis Edvards, Veseksas grāfs (), īstajā vārdā Edvards Antonijs Ričards Luiss (, dzimis ) ir jaunākais karalienes Elizabetes II un viņas vīra prinča Filipa bērns. Princis Edvards ir 13. cilvēks Apvienotās Karalistes monarhijas mantošanas līnijā.

Atsauces 

1964. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Vindzoru dinastija
Apvienotās Karalistes prinči
Airīšu grāvis (Cieceres pieteka)

Airīšu grāvis ir Cieceres kreisā krasta pieteka Saldus novada Zirņu pagastā.

Tek rietumu virzienā gar autoceļu A9 (Rīga (Skulte)—Liepāja), kurš trīsreiz šķērso Airīšu grāvi. Ietek Ciecerē lejpus Paksītes ietekas. Uz ziemeļiem no ūdensteces Oskara Kalpaka muzejs un piemiņas vieta Airītes. Lejtecē — Viduskroga ciems.

Atsauces 

Saldus novada upes
Zirņu pagasts
Cieceres pietekas
Look At Me!

"Look At Me!' ir amerikāņu repera XXXTentacion debijas singls. Dziesmas pirmizrāde notika 2015. gada 30. decembrī dziesmas līdzproducenta Rojas SoundCloud kontā, pirms sākotnēji tā tika izdota digitālai lejupielādei kā singls 2016. gada 29. janvārī, kļūstot par miega hitu 2017. gada janvārī, 2017. gada 20. februārī singls vēlāk tika atkārtoti izdots digitālai lejupielādei ar singla pārtaisītu un tīru versiju, ko veica Empire Distribution. Dziesma kalpo kā galvenais singls no viņa debijas komerciālā miksteipa Revenge (2017). Dziesmu producēja Rojas un Džimijs Duvals, un tajā tiek plaši paraugi britu dubstep dīdžeja un ierakstu producenta Mala 2007. gada dziesma "Changes".

Dziesma sasniedza 34. vietu ASV Billboard Hot 100. Pašlaik tā ir atskaņota 205 miljonus reizes kopš tās pievienošanas SoundCloud, kā arī vairāk nekā 470 miljoni skatījumu pakalpojumā YouTube, un līdz 2022. gadam tā bija sasniegusi jau 1,8 miljardus skatījumu vietnē Spotify. Amerikas Ierakstu industrijas asociācija (RIAA) 2017. gada 14. augustā sertificēja "Look At Me!" ar platīna statusu ar vairāk nekā vienu miljonu viena ekvivalenta vienību.

Billboard dziesma ir iekļauta kā viena no 100 dziesmām, kas noteica 2010. gadu desmitgadi.
2017. gada singli
XXXTentacion dziesmas
Arms Around You

"Arms Around You" ir amerikāņu reperu XXXTentacion un Lil Pump sadarbības singls, kurā piedalās kolumbiešu dziedātāja Maluma un amerikāņu dziedātāja un reperis Swae Lee. Tas tika izlaists 2018. gada 25. oktobrī, un to ražo Skrillex, Mally Mall, JonFX.
2018. gada singli
XXXTentacion dziesmas
Lil Pump dziesmas
What In XXXTarnation

"What In XXXTarnation" ir amerikāņu repera un dziedātāja XXXTentacion dziesma, kurā piedalās amerikāņu reperis Ski Mask The Slump God. Dziesma tika izdota kā singls grupas Members Only miksteipā Members Only, Vol. 3. To producēja STAIN.

Personāls 

 XXXTentacion – galvenais mākslinieks, dziesmu autors
 Ski Mask The Slump God – viesmākslinieks, dziesmu autors
 STAIN – producents, dziesmu autors

XXXTentacion dziesmas
2017. gada singli
Revenge (dziesma)

"Revenge", sākotnēji ar nosaukumu "Garrett's Revenge", ir amerikāņu repera un dziedātājas XXXTentacion dziesma. Dziesma tika izdota 2017. gada 18. maijā, kompānijās Bad Vibes Forever un Empire Distribution. Tas ir galvenais singls no viņa debijas studijas albuma 17 (2017).

Fons 
Šī dziesma tika priekšskatīta pakalpojumā Twitter 9. maijā pirms viņa draudzenes Jocelyn Flores nāves, kura 14. maijā izdarīja pašnāvību. XXXTentacion dziesmu veltīja viņai pēc viņas nāves. Dziesmas aprakstā SoundCloud teikts: "Es tevi mīlu, Garete, liecies mierā Džoslin, es atriebšos pasaulei." No šīs dziesmas cēlies jaunībā slavenā zīmola nosaukums "Revenge".
2017. gada singli
XXXTentacion dziesmas
Jocelyn Flores

Jocelyn Flores ir dziesma, kuru sarakstījis un izpilda amerikāņu reperis un dziedātājs XXXTentacion. Tas ir otrais singls no viņa debijas studijas albuma 17. Dziesma ir veltījums XXXTentacion mirušajam draugam ar tādu pašu vārdu kā dziesmas nosaukums – Jocelyn Flores. Tas tika nosūtīts ritmiskajam radio 2017. gada 31. oktobrī kā albuma otrais singls.

Fons 
Dziesma ir veltīta Džoslinai Amparo Floresai, 16 gadus vecai Bronksas dzimtenei, kura vēlāk pārcēlās uz dzīvi Klīvlendā, Ohaio štatā. Viņa lidoja uz Floridu, lai satiktos ar XXXTentacion un vēlāk atvaļinājuma laikā 2017. gada 13. maijā izdarīja pašnāvību. Floresas dzīve un nāve ir bijusi pakļauta baumām un dezinformācijai, kas tika aplūkota 2018. gada septembra rakstā par The Daily Beast.

XXXTentacion aizrāvās ar Floresu pēc tam, kad ieraudzīja viņas fotogrāfijas pakalpojumā Twitter, un pirmo reizi sazinājās ar viņu 2017. gada 1. maijā. Viņš uzaicināja viņu uz savu Floridas štatu un nolīga viņu par modeli savai "Revenge" apģērbu līnijai, un sākotnējie ziņojumi kļūdaini norāda, ka viņa jau bija modele un ieradās Floridā tikai darba dēļ, taču viņa iepriekš nebija darījusi šādu darbu. Pie repera bija apmetusies arī cita meitene, un, kamēr viņš bija izgājis, lai apmeklētu sava brālēna izlaidumu, tika iebrukts somā, kurā atradās 7000 dolāru skaidrā naudā; katra meitene vainoja otru. Uztraucoties, ka spriedze starp abiem viesiem beigsies ar vardarbību, XXXTentacion izraidīja abas meitenes no savām mājām un atcēla piedāvājumu Floresai kļūt par modeli; īsi pirms pusnakts viņa reģistrējās viesnīcā Hampton Inn Kokoskrīkā un no rīta tika atrasta mirusi.

XXXTentacion arī veltīja Floresai dziesmu "Revenge" neilgi pēc viņas nāves.

Floresas ģimenes locekļiem ir bijuši pretrunīgi viedokļi par viņas vārda izmantošanu dziesmas nosaukumā; daži ir jutušies aizkustināti un pagodināti, savukārt citi jutās stipri aizvainoti par to, ka XXXTentacion nelūdza atļauju izmantot viņas vārdu.
2017. gada singli
XXXTentacion dziesmas
Fuck Love

Fuck Love (cenzēts kā "F Love", "F**k Love" vai vienkārši "Love") ir amerikāņu repera un dziedātājas XXXTentacion dziesma, kurā piedalās amerikāņu reperis Trippie Redd, un tā ir ņemta no viņa debijas albuma 17. Dziesma tika izdota kā albuma trešais singls 2018. gada 23. janvārī. To producēja Niks Mira, Tazs Teilors un Dekss Dankans.
2017. gada singli
XXXTentacion dziesmas
Noumi Rapasa

Noumi Rapasa (, dzimusi ) ir zviedru aktrise.

Starptautisku atpazīstamību iemantojusi, attēlojot Līzbeti Salanderi zviedru filmās "Meitene ar pūķa tetovējumu" (Män som hatar kvinnor, 2009), "Meitene, kas spēlējās ar uguni" (Flickan som lekte med elden, 2009) un "Meitene, kas izpostīja sirseņu pūzni" (Luftslottet som sprängdes, 2009). Par šo lomu viņa saņēma zviedru Guldbagge balvu un Satellite Award balvu, kā arī tika nominēta BAFTA kino balvai, Emmy balvai un Eiropas Kino balvai. Vēlāk kļuvusi par pieprasītu aktrisi arī ASV.

Piedalījusies arī tādās filmās kā "Šerloks Holmss: Ēnu spēle" (2011), "Prometejs" (2012), "Par vienu mazāk" (Dead Man Down, 2013), "Piliens" (2014), "Bērns Nr. 44" (2015), What Happened to Monday (2017), "Slepenā aģente" (2017) un "Jērs" (2021).

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Zviedru kinoaktieri
Zviedrijas aktieri
Jēvleborjas lēnē dzimušie
Mithels Bakers

Mithels Bakers (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Bakers pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu Bayer Leverkusen.

Iepriekš pārstāvējis Nīderlandes komandu Ajax un Francijas komandu Paris Saint-Germain.

Sasniegumi 
Jong Ajax

 Eerste Divisie: 2017–18

Ajax

 Nīderlandes kauss: 2018–19

Paris Saint-Germain

 Francijas 1. līga: 2019–20
 Francijas kauss: 2019–20, 2020–21
 Francijas Līgas kauss: 2019–20
 Trophée des Champions: 2020

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
Leverkūzenes "Bayer" spēlētāji
Ziemeļholandē dzimušie