joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rāmājana

“Rāmājana” (, rāmāyaṇa,  — ‘Rāmas ceļojums’) ir viens no diviem senindiešu nozīmīgākajiem eposiem; otrs eposs ir “Mahābhārata”. Tajā stāstīts par dievības Rāmas dzīvi un varoņdarbiem. “Rāmājana” ir sarakstīta sanskritā. Tiek uzskatīts, ka eposs ir aizsākts rakstīt ne agrāk par 300. gadu p.m.ē. un ir pabeigts 1. gadsimtā p.m.ē. Par tās autoru tradicionāli tiek uzskatīts dzejnieks Vālmīki, lai gan ir skaidrs, ka tekstam ir vairāki autori, un tas ir veidojies arī mutvārdu ceļā no paaudzes paaudzē. “Rāmājana” ir sadalīta septiņās kāndās (nodaļās) un sastāv no 24 tūkstošiem distihiem. “Rāmājanā” ir stāstīts par dievišķo varoni Rāmu un par viņa sabiedroto Lakšmanas, Hanumāna un citu cīņām, cenšoties atbrīvot savu sievu Sītu no milžu karaļa Rāvanas gūsta Lankas salā.

Indiešu kultūrā Rāma ir ideāla dēla, vīra un valdnieka tēls, savukārt viņa sieva Sīta ir ideālas sievas tēls. Daudziem hinduistiem Rāma ir cilvēkdievs, augstākā dievība, kas iemiesojusies cilvēkā patiesības un tikumības dēļ. “Rāmājanai” bija milzīga ietekme uz Indijas un Āzijas valstu kultūru. Eposa senās versijas ir atrodamas arī Mjanmā, Vjetnamā, Indonēzijā, Kambodžā, Laosā, Malaizijā, Taizemē, Filipīnās, kā arī Ķīnā, Tibetā un Mongolijā. “Rāmājanas” sižets ir atspoguļots arī arhitektūras pieminekļos, piemēram, Ankorvatā. Eiropieši eposu “Rāmājana” sāka pētīt 18. gadsimta beigās.

Rāmājanas sižets 
Eposu “Rāmājana” veido septiņas kāndas jeb nodaļas. Tās ir Bala, Ayodhya, Aranya, Kishkindha, Sundara, Yuddha un Uttara. Katrā no nodaļām ir stāstīts par noteiktu posmu Rāmas dzīve.

Šajā darbā stāstīts par to, kā Rāma, septītā dieva Višnu avatāra, ir dzimis uz Zemes, lai iznīcinātu milžu karali Rāvanu. Sava tēva jaunākās sievas intrigu dēļ kopā ar brāli Lakšmanu un savu sievu Sītu 14 gadus ir spiests atrasties trimdā. Sītu nolaupa Rāvana un aizved uz savu zemi Lankas salā. Rāma dodas savas sievas meklējumos, kā rezultātā izveido savienību ar Hanumānu, kurš zina Sītas atrašanās vietu. Rāma ar Hanumānu un citiem pērtiķiem nonāk Lankas salā, kur cīnās ar Rāvanu un nogalina to. Viņš atgūst savu sievu Sītu un atgriežas Aiodhjā, sava tēva zemē, un pārņem varu pār to.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 
 

Hindu teksti
Eposi
Microsoft Access

Microsoft Access ir relācijas datubāzes pārvaldības sistēma. Tā ir izveidota, lai lietotājiem atvieglotu darbu ar lieliem datu apjomiem. Visi datu bāzē izmantojamie objekti saistīti vienā kopīgā sistēmā. Šo saistību nodrošina saites starp tabulām.

Microsoft Access galvenās objektu grupas.
	
 Datu tabula (Tables) – objekti, kuras veido un izmanto datu glabāšanai. Tabulas ir datubāzes pamats. Praktiski visa informācija tiek glabāta datu tabulās.

 Vaicājumi (Queries) – objekti, kuri ļauj lietotājam iegūt vajadzīgos datus no vienas vai vairākām datu tabulām, kā arī iepriekš izveidotiem vaicājumiem. Vaicājumus izmanto arī dažādu statistisku aprēķinu veikšanā. Accesā vēl ietilpst, tā saucamie, darbību vaicājumi. Ar to palīdzību var veidot jaunu datu tabulu, dzēst ierakstu grupu, pievienot ierakstus esošai datu tabulai, meklēt galvenajā tabulā nesaistītos ierakstus, kā arī meklēt ierakstus, kuriem sakrīt norādīto lauku vērtības.

 Formas (Forms) – objekti, kurus galvenokārt izmanto datu ievadam un attēlojumam uz ekrāna, vai lietotāja lietojumprogrammas objektu vadīšanai, piem., atver noteiktu formu datu ievadam vai izdrukā norādīto pārskatu. Izmantojot formas notikumus var palaist makrosus un programmu moduļus, t.i, automatizēt datu bāzi.

 Pārskati (Reports) – objekti, kurus izmanto dokumentu veidošanai. Tos var izvadīt uz ekrāna, izdrukāt vai iekļaut citā pielikumā.

 Datu pieejas lapas (Pages) ir Web dialoga lapas, kuras uztur dinamisku saiti ar datu bāzi, atļaujot ne tikai skatīties, bet arī mainīt un pievienot datus, izmantojot interneta pārlūkprogrammas.

 Makro (Macros) – objekti, kuri satur komandas noteiktu darbību veikšanai. Izmantojot makrosus, iespējams automatizēt datu ievadu, atlasīt nepieciešamo informāciju utt.

 Programmu kodi (Modules) - programmas Visual Basic for Application (VBA) programmēšanas valodā. 

Kam var izmantot Microsoft Access? 
Piemēram to var izmantot:
	
 Adrešu grāmatas izveidošanai
	
 Dažādas informācijas apkopošanai par darbiniekiem
	
 Preču uzskaitei un citam lietām

Lai izveidot savu MS Access datu bāzi

Pirms izveidot savu datu bāzi, ir nepieciešams zināt dažus nosacījumus.Šajā veidošanas procesā ļoti svarīgs ir sistēmas projektēšana un modelēšana. Šo sistēmu var salīdzināt ar ēku, kuru vēlamies būvēt. Un pirms šīs ēkas būvēšanas viss tiek rūpīgi apdomāts: cik liela būs ēka, kas tajā dzīvos, kādas telpas vēlamies. Tikai pēc tam šī informācija tiek nodotas projektētājiem un tikai vēl pēc tam tiek sākta ēkas būvniecība.

Arī datubāzes veidošanā svarīgi apdomāt vairākus jautājumus, piemēram, kam paredzēta sistēma, kādu informāciju vēlamies tajā apstrādāt utml. Galveno atbilžu kopumu, kas sniedz atbildes uz globāliem sistēmas jautājumiem sauc par sistēmās specifikāciju.

Microsoft
Datubāzu pārvaldības sistēmas
Dorisa Lesinga

Dorisa Meja Lesinga (, dzimusi Teilere (Tayler) , mirusi ) bija britu rakstniece, kas rakstīja galvenokārt romānus un stāstus. Viņas darbos galvenokārt ir aprakstīti cilvēki, kas iesaistīti sociālos un politiskos 20. gadsimta apvērsumos. Lesinga 2007. gadā saņēma Nobela prēmiju literatūrā.

Kad Lesinga piedzima, viņas ģimene dzīvoja Persijā. Kad Dorisai bija pieci gadi, ģimene pārcēlās uz Dienvidrodēziju (mūsdienās Zimbabve), kur dzīvoja līdz 1949. gadam. Tad viņa atkal pārcēlās uz dzīvi Anglijā. Jaunības gados viņa bija aktīva komuniste. Savā darbā In Pursuit of the English (1960) viņa ir aprakstījusi pirmos mēnešus, ko nodzīvoja Anglijā, savukārt Going Home (1957) aprakstīja izjūtas, kas skāra Lesingu, kad viņa viesojās Rodēzijā. 1994. gadā publicēja pirmo autobiogrāfijas daļu Under My Skin; otrā daļa Walking in the Shade tika izdota 1997. gadā.

Viņas pirmais publicētais darbs ir The Grass Is Singing ("Zāle dzied", 1950). Tajā ir aprakstīta baltādaina zemnieka un viņas sievas dzīve Rodēzijā kopā ar melnādainajiem kalpiem. Starp viņas visnozīmīgākajiem darbiem ir pusautobiogrāfiska romānu sērija Children of Violence ("Vardarbības bērni", 1952–69), piecas grāmatas par Martu Kvestu, kas uzaugusi Dienvidu Āfrikā un pēc tam pārcēlusies uz dzīvi Anglijā. Viens no viņas visvairāk lasītajiem darbiem ir The Golden Notebook ("Zelta dienasgrāmata", 1962).

Ārējās saites 

 
 Doris (May) Lessing Pegasos 

Irānā dzimušie
Apvienotās Karalistes rakstnieces
Angļu valodā rakstošie
Nobela prēmijas laureāti literatūrā
Battlefield Heroes

Battlefield Heroes ir tiešsaistes daudzspēlētāju notikumu datorspēle. To izstrādāja DICE un 2009. gada 25. jūnijā izdeva EA Games. Šī spēle ir balstīta uz Play4free modeli, kas nozīmē, ka tā nodrošina ienākumus ar reklāmas un mikromaksājumu palīdzību un ir spēlētājiem pieejama bez maksas.

Spēlēšana 

Battlefield Heroes ir 2 komandas — National un Royal. Katrai komandai ir atšķirīgi ieroči un tērpi.

Spēlētāju tipi 
Battlefield Heroes ir 3 spēlētāju veidi:
 Commando, pieejamie ieroči — nazis, pistole un snaiperšautene.
 Soldier, pieejamie ieroči — pistole, automāts, bise un rokas granāta.
 Gunner, pieejamie ieroči — ložmetējs, bise un granātmetējs.

Kartes 

Battlefield Heroes ir 8 dažādas kartes. Kartes ir 3 veida — kājnieku, mašīnu, un Heroes of the hill.
Karšu nosaukumi:
Riverside Rush (kājnieki/nav mašīnu), Victory Village (kājnieki/džipi), Coastal Clas h (kājnieku/džipi), Seaside Skirmish (mašīnas/džipi, tanki, lidmašīnas, AA), Buccanner Bay (mašīnas/lidmašīnas, tanki, džipi, AA), Sunset Showdown (mašīnas/džipi, tanki, lidmašīnas, AA), Midnight Mayhem (Heroes of the hill) un Alpine Assault (mašīnas/džipi, tanki).

Atsauces 

2009. gada datorspēles

de:Battlefield (Spieleserie)#Battlefield Heroes
Raiens Lohte

Raiens Stīvens Lohte (Ryan Steven Lochte; dzimis  Kanandaigā, Ņujorkas štatā, ASV) ir profesionāls amerikāņu peldētājs, pārsvarā piedalās peldējumos uz muguras un kompleksajā stafetē. Viņš ir ievērojams ar savu peldējuma zem ūdens ātrumu un tajā veikto distanci. 2010. gada Pasaules un ASV labākais peldētājs, vairāku pasaules rekordu īpašnieks. Pieckārtējs olimpiskais čempions.

R. Lohte dzimis etniski jauktā ģimenē. Viņa māte ir cēlusies no Kubas, savukārt tēvs ir vācu un angļu izcelsmes.

Karjera 
Pirms profesionālās karjeras uzsākšanas viņš uzrādīja labus rezultātus koledžu līmenī NCAA, uzstādīja vairākus ASV un NCAA rekordus. Piedalījies trijās olimpiskajās spēlēs (, , ). 2004. gadā Atēnās viņš izcīnīja zelta medaļu 4x200 m brīvā stila stafetē un sudraba medaļu 200 m kompleksajā peldējumā. 2008. gada olimpiskajās spēlēs Pekinā R. Lohte izcīnīja bronzas medaļas 200 m un 400 m kompleksajos peldējumos, abās distancēs zaudēdams Maiklam Felpsam un Lāslo Čeham. Viņš tika iekļauts arī ASV stafetes komandas sastāvā startam 4x200 m brīvā stila stafetē, kur ASV komanda izcīnīja zelta medaļu. Vēl vienu zelta medaļu viņš izcīnīja 200 m peldējumā uz muguras.  viņš izcīnīja zelta medaļu 400 m kompleksajā stilā un sudraba 4x100 m brīvā stila stafetē, kur, peldot pēdējo etapu, distances pēdējos metros piekāpās Francijas sportistam. 200 m brīvajā stilā viņš ieņēma 4. vietu, savukārt 4x200 m brīvā stila stafetē tika izcīnīta uzvara, otro sudraba medaļu viņš izcīnīja 200 m kompleksajā peldējumā, savukārt 200 m uz muguras ierindojās trešajā vietā.

Sasniegumi

Olimpiskās spēles 
 2004. gada vasaras olimpiskās spēles Atēnās (Grieķija):
  Zelta medaļa 4x200 m brīvā stila stafetē.
  Sudraba medaļa 200 m kompleksajā stilā.
 2008. gada vasaras olimpiskās spēles Pekinā (Ķīna):
  Zelta medaļa 200 m uz muguras.
  Zelta medaļa 4x200 m brīvā stila stafetē.
  Bronzas medaļa 200 m kompleksajā stilā.
  Bronzas medaļa 400 m kompleksajā stilā.
 2012. gada vasaras olimpiskās spēles Londonā (Apvienotā Karaliste):
  Zelta medaļa 400 m kompleksajā stilā.
  Zelta medaļa 4x200 m brīvā stila stafetē.
  Sudraba medaļa 4x100 m brīvā stila stafetē.
  Sudraba medaļa 200 m kompleksajā stilā.
  Bronzas medaļa 200 m uz muguras.

Pasaules čempionāti

Rekordi

Personīgie rekordi

Pasaules rekordi

Atsauces

Ārējās saites 

  

 USA Swimming profils 
 Floridas universitātes profils 

1984. gadā dzimušie
ASV peldētāji
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki peldēšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki peldēšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki peldēšanā
1416. gads

1416. gads () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi 
 2. aprīlis — Alfonso V Trastamara kļuva par Aragonas karali.

Nezināms datums 
 Beidza pastāvēt Savojas grāfiste un kā Sardīnijas karalistes sastāvdaļa tika izveidota Savojas hercogiste.
 Osmaņu impērija: Šeiha Bedredina sacelšanās.
 Osmaņu impērijas karaspēks devās karagājienā uz Ungāriju.

Dzimuši 
 datums nezināms
 Pjēro de Kozimo Mediči, Florences valdnieks (miris 1469.)

Miruši 
 2. aprīlis — Ferdinands I Trastamara, Aragonas karalis (dzimis 1380.)
Rotaļlietu stāsts 3

"Rotaļlietu stāsts 3"  jeb "Rotaļlietas stāsts 3" () ir 2010. gada ASV 3D animācijas filma, kuras režisors ir Lī Ankrihs. Viņš bija iepriekšējo filmas daļu montāžists un viens no otrās daļas režisoriem. Filmas darbība koncentrējas uz Vudiju, Bazu Gaismasgadu un citām viņu īpašnieka Endija lellēm un to neskaidro nākotni Endija došanās uz koledžu dēļ. Filma ir turpinājums animācijas filmām "Rotaļlietu stāsts" un "Rotaļlietu stāsts 2".

Filma tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai 5 kategorijās, no kurām balvas ieguvusi divās — balvu par labāko animācijas filmu, kā arī par labāko dziesmu.

Šī ir 2010. gada vislielākos kases ieņēmumus guvusī filma visā pasaulē, ASV un Kanādā atsevišķi. Tāpat tā ir 36. visu laiku ienesīgākā filma. "Rotaļlietu stāsts 3" ir pirmā animācijas filma, kuras ieņēmumi pārsnieguši vienu miljardu ASV dolāru.

ASV filmas pirmizrāde notika  Taominas filmu festivālā, Latvijā "Rotaļlietu stāsts 3" pirmizrāde notika .

Atsauces

Ārējās saites 

  

2010. gada animācijas filmas
Kinokomēdijas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas animācijas filmas
Rotaļlietu stāsts
Ķeriet Smārtu!

"Ķeriet Smārtu!" () bija amerikāņu situāciju komēdijseriāls, ko izveidoja Mels Brukss un Baks Henrijs. Seriālā galvenās lomas atveidoja Dons Adamss (Maksvels Smārts, aģents 86), Barbara Feldona (aģente 99) un Edvards Plets (šefs). Seriāls tika pārraidīts no 1965. gada 18. septembra līdz 1970. gada 11. septembrim. Kopumā tika uzfilmētas 138 sērijas, seriālam bija piecas sezonas. "Ķeriet Smārtu!" ir ieguvis septiņas Emmy balvas, vēl tika nominēts 14 Emmy balvām un divām Zelta globusa balvām. Seriālam ir bijuši vairāki turpinājumi gan kā seriāli, gan kā filmas, no kuriem pēdējā ir 2008. gada filma "Ķeriet Smārtu!", kurā galvenās lomas atveido Stīvs Karels un Anna Hetaveja.

Ārējās saites 

ASV televīzijas seriāli
Situāciju komēdijas
Montgomeri

Montgomeri (, izrunā: ) ir pilsēta ASV, Alabamas štata administratīvais centrs un ir otra lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Pilsēta atrodas pie Alabamas upes. Netālu no Montgomeri Kūsas un Talapūsas upes saplūst kopā, veidojot Alabamas upi.

Pirmais eiropietis, kas 1540. gadā nokļuva mūsdienu pilsētas teritorijā, bija spāņu konkistadors Ernando de Soto. Šeit viņš ieraudzīja Amerikas pamatiedzīvotāju ciematus. 1717. gadā nedaudz uz ziemeļiem pa upi no mūsdienu Montgomeri franči dibināja Tulūzas fortu (Fort Toulouse), bet pati pilsēta tika dibināta 1819. gada 3. decembrī, apvienojoties divām apmetnēm. Pilsēta tika nosaukta ģenerāļa Ričarda Montgomerija vārdā, kas tika nogalināts Amerikas revolūcijas laikā. 1846. gadā Montgomeri kļuva par štata administratīvo centru. 1861. gada 4. februārī, neilgi pirms Amerikas pilsoņu kara, Montgomeri nodibinājās Konfederācija un pilsēta kļuva par pirmo tās galvaspilsētu. Tā paša gada 9. februārī pilsētā tika ievēlēts, bet 18. februārī — inaugurēts Konfederācijas prezidents — Džefersons Deiviss. Tā paša gada 30. maijā Konfederācijas galvaspilsēta tika pārcelta uz Ričmondu, Virdžīnijas štatā. 1865. gadā Montgomeri iekaroja Savienības karaspēks.

Divdesmitā gadsimta vidū Montgomeri kļuva par afroamerikāņu cilvēktiesību kustības centru. Šeit norisinājās tāds būtisks kustības aizsākums kā Montgomeri autobusu boikots (1955. gadā).

Pēc atgūšanās no kara, Montgomeri attīstījās par nozīmīgu kokvilnas, mājlopu, dzeltenkoksnes un cietkoksnes tirdzniecības centru. Lielu daļu no pilsētas ienākumiem veidoja arī pakalpojumi, īpaši valdības un veselības aprūpes pakalpojumi. Nozīmīga loma bija arī piensaimniecībai. Rūpniecības sfērā attīstījās mājputnu un liellopu gaļas apstrāde, ūdens sildītāju ražošana, kokapstrāde, plastmasas ražošana, tekstilrūpniecība un gaisa kuģu detaļu ražošana. Pilsētas pievārtē ir divas ASV gaisa spēku bāzes, bet 2005. gadā tika atklāta Hyundai autorūpnīca.

Montgomeri ir vieglatlēta Alonso Bābersa (Alonzo Babers, 1961), džezmena Neta Kinga Kola (Nat King Cole, 1919 — 1965) un rakstnieces Zeldas Ficdžeraldas (Zelda Fitzgerald, 1900 — 1948) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

ASV štatu administratīvie centri
Alabamas pilsētas
Stāmerienas sagša

Stāmerienas sagša ir sevišķi krāšņa villaine, kas iegūta latgaļu apdzīvota novada senkapos. Sagša atrasta arheoloģiskajos izrakumos Stāmerienas pagastā pie Ludza ezera, nelielas upītes krastā, netālu no "Skolu" mājām. Sagšu atrada 1898. gadā ārsts Ernests Putniņš atrokot kapu uzkalniņu, kuru pirms tam bija sedzis īpatnējs akmeņkrāvums, ko atzina par iespējamu rituālu veidojumu.

1930. gados un 2017.–2018. gadā izgatavoti sagšas atdarinājumi (kopijas). Stāmerienas villaines rekonstrukcija pēc pasūtījuma darināta Latvijas pārstāvniecības ēkas interjeram ANO Ņujorkā.

Viens no villaines ornamentiem attēlots Stāmerienas pagasta ģerbonī.

Sagšas apraksts 

Arheologi Stāmerienas sagšas izcelsmi datē ar vēlā dzelzs laikmeta agrīno posmu (10.-11.gs). Sagšai ir latgaļu villainēm raksturīgais izmērs (112x76 cm). Tā austa no zilas parupjas vilnas dzijas trīsnīšu tehnikā (divi audu pavedieni vienā pusē velku diegam, trešais - otrā pusē).

Ievērojamākais ir sagšas greznais rotājums. Sagša izrakstīta ar zeltainas bronzas gredzentiņu ornamentiem. Katrs gredzentiņš ir audumā ielocīta neliela (7x3mm) stīpiņa. Atrastie sagšas fragmenti ļāva identificēt 34 ornamentus, no kuriem 24 ir dažādu veidu ugunskrusti, savukārt no tiem 14 ornamenti parādās vienu reizi, bet pieci atkārtojas divas reizes. Ugunskrusti ieausti simetriski visā villaines garumā. Katrā villaines stūrī ir ugunskrusta ceturksnis, no kura uz abām pusēm gar villaines malām iet trīsstūrīšu rinda, no kuriem katrs trešais ir rotāts ar dubultjumtiņu. Villainei gar malām piešūta 2,5 cm plata apauda, kurā ieausti grezni ugunskrusta veida rotājoši elementi. Villaines galos pie šaurākās apaudas piestiprinātas bārkstis.

Kalendārās likteņzīmes sagšā 

Aplūkojot Stāmerienas sagšas ugunskrustus, var redzēt, ka tie pakāpeniski attīstījušies. Ugunskrusta vienkāršākais veids tiek bagātināts ar dažādu formu atzariem. Dažādie ugunskrusta veidi satur bez centra 16, 24, 36, 48, 72, 144 un 288 bronzas gredzentiņus. Kalendārā šie skaitļi izteic noteiktus laika periodus. Tāpēc pastāv hipotēze, ka ugunskrustus var uztvert kā laika zīmes, kas piktogrammas veidā izteic ilgāku laika periodu - mēnešus vai gadus.

Var uzskatīt par sakritību, ka sagšā ierakstīti 24 ornamentālie motīvi, kas atbilst grieķu un latīņu alfabēta burtu skaitam. Bet tikpat labi tās ir vēl nezināmas ornamentālā raksta zīmes, kuras nav izdevies atminēt. Pārliecinoša atbilde vēl nav rasta.

Avoti 
 Balodis F. Vēlais dzelzs laikmets.- Latvijas archaioloģija. R., 1926, 70.-125.lpp
 Villaines rekonstrukcija.- Latvijas konversācijas vārdnīca, 10.sej.- R., 1933.-1934., 20290.lpp
 Miezītis O. Villaines stāsta par senatni.- Dzirkstele, 1990.g. 16.augusts
 Latviešu tautas tērpu vēsture.- 2007.g. faksimilizdevums no 1936.g. izdevuma.- 33.-37.lpp

Atsauces

Skatīt arī 
 Autentiski seno rotas lietu atdarinājumi
 Pērkona zīme
 Stāmerienas pagasts
 Ugunskrusts
 Senvēsture

Arheoloģija
Etnogrāfija
Simboli
Stāmerienas pagasts
Anna (ciems)

Anna (agrāk Anne) ir apdzīvota vieta Alūksnes novada Annas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidienē pie Gulbenes—Alūksnes dzelzceļa (stacija Umernieki) Vilkupītes krastos 12 km no novada centra Alūksnes un 211 km no Rīgas. Ciems izveidojies uz bijušās Vecannas (Alt-Annenhof) muižas zemes, kas nosaukta tās īpašnieka barona Delviga sievas vārdā. Ciemā atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, pasts.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Aņi Loraka

Karolīna Kujeka (; dzimusi  Kicmanā, Ukrainas PSR), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu Aņi Loraka (), ir ukraiņu dziedātāja.

2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā viņa pārstāvēja Ukrainu ar dziesmu Shady Lady. Konkursa pusfinālā Aņi Loraka ieņēma pirmo vietu ar 152 punktiem, bet finālā viņa palika otrajā vietā ar 230 punktiem, no uzvarētāja Dima Bilana (Krievija) atpaliekot par 42 punktiem. Par savu uzstāšanos viņa saņēma Artistic Award balvu un ierindojās otrajā vietā preses pārstāvju balsojumā. Vēl piedalījusies 2005. gada Eirovīzijas Ukrainas nacionālajā atlasē, kur palika 2. vietā ar dziesmu A Little Shot Of Love. Aņi Loraka vadīja 2009. gada Bērnu Eirovīziju. Izdevusi 13 studijas albumus.

2009. gadā Ukrainas žurnāls Focus nosauca Karolīnu par 41. ietekmīgāko sievieti Ukrainā.

2014. gadā Aņi Loraka tika nosodīta Ukrainā par to, ka saņēma apbalvojumus Krievijā, kas tai laikā veica agresiju viņas valstī.

Atsauces

Ārējās saites 

  

1978. gadā dzimušie
Ukraiņu dziedātāji
Ukrainas Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki‎
2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
Ukraiņi
Matss Sundīns

Matss Sundīns (; dzimis  Brommā, Zviedrijā) ir bijušais zviedru hokejists, centra uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 1346 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Toronto "Maple Leafs", Kvebekas "Nordiques" un Vankūveras "Canucks". No 1997. līdz 2008. gadam bijis "Maple Leafs" kapteinis. 2012. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē. Sundīns ir 2006. gada olimpiskais čempions, kā arī trīskārtējs Pasaules čempions.

Spēlētāja karjera 
1989. gada NHL draftā Kvebekas "Nordiques" viņu izraudzījās ar kopējo 1. kārtas numuru (joprojām vienīgais ar pirmo numuru draftētais zviedrs).

"Nordiques" sastāvā aizvadījis 4 sezonas, pēc tam tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs", kura sastāva aizvadīja 13 sezonas, 11 sezonās no tām esot komandas kapteinis. Viņš kļuva par visilgāk NHL komandas kapteiņa pienākumus pildījušo ārpus Ziemeļamerikas dzimušo hokejistu. Neskaitot debijas sezonu, saīsināto lokauta sezonu un pusi sezonas ar Vankūveras "Canucks", viņš ir guvis vismaz 70 punktus katrā sezonā, katru sezonu aizvadot vismaz 70 spēles.

Par karjeras beigšanu viņš paziņoja .

Kopā ar Zviedrijas izlasi ir izcīnījis uzvaru 2006. gada Turīnas ziemas olimpiskajās spēlēs, trīs reizes kļuvis par Pasaules čempionu.

Ārējās saites 

 NHL profils 
 TSN.ca profils 

1971. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Hokeja slavas zālē uzņemtie
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Kvebekas "Nordiques" spēlētāji
IIHF slavas zālē uzņemtie
Stokholmā dzimušie
2002. gada Pasaules čempionāts hokejā

2002. gada Pasaules čempionāts hokejā notika Gēteborgā, Kārlstādē un Jenčēpingā, Zviedrijā no 2002. gada 26. aprīļa līdz 11. maijam. Tas bija 66. Pasaules čempionāts hokejā.

Vietu sadalījums un statistika

Vietu sadalījums 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  — pazemināta uz 1. divīziju
  — pazemināta uz 1. divīziju

Labākie spēlētāji

Rezultatīvākie spēlētāji

Labākie vārtsargi

Ārējās saites 
 IIHF mājaslapa 

2002. gads sportā
Pasaules čempionāts hokejā
Hokejs Zviedrijā
Uldis Vazdiks

Uldis Vazdiks (dzimis , miris ) bija latviešu teātra un kino aktieris.

Biogrāfija 
Uldis Vazdiks dzimis  Rīgā, aktieru Hermaņa Vazdika (1906 - 1994) un Vilmas Lasmanes (1917 - 1991) ģimenē. Māsa Dailes teātra aktrise Ilze Vazdika (1943). 1959. gadā beidza Rīgas 3. vidusskolu un iestājās Latvijas Konservatorijas teātra fakultātē, pēc gada pārgāja uz Dailes teātra trešo studiju (pedagogs Pēteris Pētersons), kuru beidza 1962. gadā. Pēc mācību beigām iekļauts Dailes teātra aktieru trupā.

Daudz filmējies kino. Atveidojis inspektoru Pēru Monsonu Jāņa Streiča filmā "Nepabeigtās vakariņas". Kopumā filmējies vairāk nekā 80 filmās.

Pēc smagas slimības miris .

Filmogrāfija 
 1964 — "Pēdas okeānā" — Gunārs Kalniņš
 1968 — "Mērnieku laiki" — epizodē
 1969 — "Pēdējā relikvija" — Sīms
 1970 — "Klāvs - Mārtiņa dēls" — Imants
 1972 — "Vella kalpi Vella dzirnavās" — jaunais barons
 1972 — "Komisāra Berlaha pēdējā lieta"
 1973 — "Dāvana vientuļai sievietei" — epizodē
 1974 — "Dunduriņš" — epizodē
 1974 — "Uzticamais draugs Sančo" — epizodē
 1975 — "Melnā vēža spīlēs" — Mārtiņš
 1977 — "Zem apgāztā mēness" — Valdis
 1977 — "Puika" — lauku mājas saimnieks
 1977 — "Kļūstiet mana sievasmāte!" — Būdīgais
 1978 — "Diena pirmā, diena pēdējā"
 1979 — "Atklātā pasaule" — Tahta
 1979 — "Nepabeigtās vakariņas" — inspektors Pērs Monsons
 1979 — "Nakts bez putniem" — epizodē
 1979 — "Tās dullās Paulīnes dēļ" — epizodē
 1980 — "Brāļi Riko"
 1981 — "Laikmetu griežos" — epizodē
 1981 — "Ilgais ceļš kāpās" — zvejnieks Mārtiņš
 1982 — "Lietus blūzs" — mākslinieks
 1982 — "Īsa pamācība mīlēšanā" — Vēja puisis
 1983 — "Mirāža" — Hetvilds
 1983 — "Vilkatis Toms" — Miķelis
 1983 — "Svešās kaislības" — epizodē
 1984 — "Kad bremzes netur" — milicis
 1984 — "Mans draugs Sokrātiņš" — Sokrātiņa tēvs
 1985 — "Kapteiņa Granta meklējumos" — Vilsons
 1985 — "Sprīdītis" — epizodē
 1985 — "Spēle notiks tik un tā" — epizodē
 1986 — "Visi pret vienu" — Maikls Traps
 1987 — "Apstākļu sakritība" — Julians
 1987 — "Aija" — epizodē
 1987 — "Speciālā uzdevumu vienība"
 1988 — "Viktorija" — epizodē
 1991 — "Cilpā" — Alfrēds Alps
 1992 — "Duplets" — dakteris
 2000 — "Baiga vasara" — Kārlis Ulmanis
 2002 — "Kamenska-2" — privātdetektīvs

Ārējās saites 
 Kino muzejs

1941. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
2006. gadā mirušie
Padomju aktieri
Latvijas kinoaktieri
Dailes teātra aktieri
Jans Buliss

Jans Buliss (; dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, centra uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras gaitā aizvadījis deviņas sezonas Nacionālās hokeja līgas klubos Vašingtonas "Capitals", Monreālas "Canadiens" un Vankūveras "Canucks". Karjeras nogalē aizvadīja septiņas sezonas Kontinentālajā hokeja līgā.

Spēlētāja karjera 
Savu spēlētāja karjeru Buliss uzsāka dzimtajā Pardubicē, bet 1994. gadā Jans devās uz Ziemeļameriku. No 1995. līdz 1997. gadam viņš spēlēja Ontārio hokeja līgas klubā Berijas "Colts", bet pēc 1995.—96. sezonas beigām NHL draftā viņu ar kopējo 43. numuru izvēlējas Vašingtonas "Capitals" vienība, kuras rindās jau nākamajā sezonā Buliss aizvadīja 48 spēles. Buliss turpināja spēlēt Vašingtonā, līdz 2000.—01. sezonas vidū viņš tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens" vienību. 2004.—05. sezonas NHL lokauta laikā Buliss spēlēja Čehijas Ekstralīgas klubā HC Pardubice, izcīnot līgas čempiona titulu, bet pēc lokauta beigām atgriezās Monreālā, lai "Canadiens" rindās aizvadītu vēl vienu sezonu. 2006. gada vasarā Jans parakstīja viena gada līgumu ar Vankūveras "Canucks", bet pēc sezonas beigām nolēma atgriezties Eiropā, pievienojoties tobrīd Krievijas Superlīgā spēlējošajai Mitišču "Himik" vienību, kas pēc gada tika pārdēvēta par "Atlant".

"Atlant" rindās Buliss spēlēja līdz 2011. gadam, kad noslēdza līgumu ar citu KHL vienību Čeļabinskas "Traktor". 2012.—13. gada sezonā, spēlējot Čeļabinskas "Traktor" rindās, Buliss kopā ar komandu sasniedza Gagarina kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Maskavas "OHK Dinamo". Sākot ar 2014.—15. gada sezonu Buliss uzsāka pildīt komandas kapteiņa funkcijas. 2015.—16. gada sezonā Buliss nespēlēja, un 2016. gada maija nogalē paziņoja par karjeras beigšanu.

Čehijas izlases rindās spēlējis 2006. gada olimpiskajās spēlēs, tajās izcīnot bronzas medaļas, kā arī 2006. gada Pasaules čempionātā, kurā Jans kopā ar izlasi izcīnīja sudraba medaļas, piekāpjoties vienīgi Zviedrijas izlasei.

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Čehijas hokejisti
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
Mitišču "Atlant" spēlētāji
Čeļabinskas "Traktor" spēlētāji
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Čehijas Ekstralīgas čempioni
Pardubices apgabalā dzimušie
Komunistiskā Internacionāle

Komunistiskā Internacionāle vai III Internacionāle (saīsināti Kominterne) bija starptautiska komunistu organizācija, kas darbojās no 1919. līdz 1943. gadam.

Kominterni nodibināja 1919. gada martā Maskavā. Tās priekštece bija II Internacionāle, kas beidza savu darbību 1916. gadā, pēc sašķelšanās sociāldemokrātos un komunistos. III internacionāles mērķis bija apvienot strādniekus uz proletāriskā internacionālisma principiem balstītai revolucionārai cīņai par buržuāzijas gāšanu un proletariāta diktatūras nodibināšanu, cīņā nevairoties no "atklātas sadursmes ieročiem rokās ar kapitāla valsts varu". Ziedu laikos šajā organizācijā ietilpa vairāk nekā 100 nacionālās komunistiskās partijas, kā arī dažādas organizācijas. Kopumā Kominterne sasauca septiņus kongresus (1919; 1920; 1921; 1924; 1928; 1935;). Visi organizācijas kongresi norisinājās Padomju Krievijā.

Kominternes darbība galvenokārt bija saistīta ar ideju par vispasaules revolūciju, respektīvi, tās darbības mērķis bija veicināt komunistiskās revolūcijas valstīs, kur komunisti nebija pie varas. Padomju Savienībā bija atvērtas mācību iestādes, kurās apmācīja topošos revolucionārus, gatavoja viņus streiku organizēšanai, nemieriem un citām darbībām. Kominterne finansiāli atbalstīja ārzemju komunistiskās partijas, organizācijas un to biedrus. Izmaiņas Komunistiskās Internacionāles darbībā saistāmas ar divdesmitā gadsimta trīsdesmitajiem gadiem, kad Staļins atteicās no vispasaules revolūcijas idejām un krasi ierobežoja Kominternes darbību. Tam sekoja nacionālo kadru tīrīšana, kas faktiski ierobežoja Kominternes lomu un nozīmi. 1943. gada 15. maijā tā beidza savu pastāvēšanu.

Atsauces 

Komunisms
Skangaļi (Griškānu pagasts)

Skangaļi () ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu pierobežā  attālumā no pagasta centra Sprūževas,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Kādreiz Skangaļi bija vienota apdzīvota vieta ar Lendžu pagasta Skangaļiem.

Atsauces
Skangaļi (Lendžu pagasts)

Skangaļi (; īslaicīgi Taudejāni) ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumu pierobežā  attālumā no pagasta centra Lendžiem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Kādreiz Skangaļi bija vienota apdzīvota vieta ar Griškānu pagasta Skangaļiem.

Kopš 2019. gada jūnija Skangaļus pārsvarā apkalpoja Lendžu pasta nodaļa (LV-4625), izņemot Taudejāņu staciju, kuru apkalpo Sprūževas pasta nodaļa (LV-4641).

Iedzīvotāju skaits

Atsauces
Skangaļi

Skangaļi var būt:
 Skangaļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā;
 Skangaļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā;
 Skangaļi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Sakstagala pagastā;
 Skangaļi — aprūpes ciems Priekuļu novada Liepas pagastā;
 Skangaļi — apdzīvota vieta Krievijā;
 Skangaļi — izmaiņas punkts Krievijā.

Skatīt arī 
 Skangaļu grāvis
 Skangaļu muiža
 Skangeļi
Tāla sīkplikstiņš

Tāla sīkplikstiņš (Arabidopsis thaliana) ir mazs ziedaugs, kura raksturīgais izplatības areāls ietver Eiropu, Āziju un Āfrikas ziemeļdaļu. Amerikā un citur pasaulē to pieskaita invazīvajām sugām. Tā īsā dzīves cikla un nelielā genoma dēļ A. thaliana ir kļuvis par vienu no ģenētikas modeļorganismiem. Tāla sīkplikstiņa genoms bija pirmais sekvenētais augu genoms.

Apraksts 
Visas auga daļas ir klātas ar matiņiem. Stublājs ir stāvs, vienkāršs vai zarots, no lapu rozetes var atiet arī vairāki stublāji. Lapas - veselas, rozetē, uz stublāja maz lapu. Rozetes lapas lāpstveidīgas līdz otrādi olveidīgas: (garums 1-3.5 cm, bet platums 0.2-1 cm), raksturīga gluda mala un strups gals. Stublāja lapas ir sīkākas. Ziedi ķekarā stublāja un sānu vasu galos. Vainaglapas baltas (0.3-0.4 cm), kauslapas zaļas un īsākas (0.15-0.2 cm). Auglis - kails un izliekts pākstenis, kas diezgan garā kātā (0.5-1.5 cm) atstāv slīpi augšup no ziedkopas ass. Sēklas izkārtotas katrā cirknī vienā rindā. Ziedēšanas laiks - maijā, jūnijā.

Raksturīgie biotopi 
Bieži sastopami augi dažāda lieluma grupas sausās vietās mežos, pļavās un smiltājos, kā arī sausās nezālienēs un taku malās.

Līdzīgie augi 
A. thaliana ir līdzīgs dažiem citiem nelieliem krustziežiem ar baltiem ziediem, piemēram, smiltsķērsām (Arabis spp.) un lauka sīkķērsai (Cardaminopsis arenosa). Tomēr atšķirt to var diezgan viegli pēc divām pazīmēm: veselām lapām un ļoti skraji aplapota stublāja.

A.thaliana vēsture zinātnē 
pirm reizi A.thaliana kā modeļorganismu izvēlējās Fridrihs Laibahs,1907. gadā, kurš pareizi noteica, ka A.thaliana ir tikai 5 hromosomas (2n=10) un turpināja strādāt ar šo augu turpmākos 30 gadus. Tikmēr krievu ģenētiķe N.N. Titova noraida A. thaliana,kā modeļorganismu, jo nepareizi izskaita hromosomas un atzīst to par pārāk mazu(n=3). 1947. gadā Leibahs pozicionē A.thaliana kā ģenētikas modeļorganismu. Tiek sākta dažādu A.thaliana ekotipu vākšana. 1980. gadā tika publicēta A.thaliana detalizēta ģenētiskā karte. Modernā ēra A.thaliana pētījumiem sākās 1987.gadā, pēc trešās internacionālās Arabidopsis konferences Mičiganas universitātē. pēc tam to plaši sāka pētīt visā pasaulē un pēta joprojām. 2000. gadā tika pabeigta A. thaliana genoma sekvenēšana.

Pielietojums kā modeļorganismam 
A.thaliana izmanto dažādās ar augu izpēti saistītās zinātnēs nozarēs, kā piemēram, ģenētikas, evolūcijas, populāciju ģenētikas un augu fizioloģijas pētījumos. A. thaliana plaši izmanto transformēšanai. Tas ir ļoti piemērots augs gaismas mikroskopēšanai. ir izveidotas plašas mutantu kolekcijas,kas ļauj nodarboties ar konkrētu gēnu pētījumiem un pētīt to mijiedarbību.

Jaunākie pētījumi 
Par jaunākajiem pētījumiem informācija pieejama http://www.arabidopsis.org/ un plašajā zinātnisko publikāciju klāstā,ko iespējams atrast dažādās datubāzēs kā http://www.ncbi.nlm.nih.gov/, http://www.sciencedirect.com/, http://www.springer.com/?SGWID=0-102-0-0-0 un citās.

Atsauces 

Sīkplikstiņi
Kārtslēkšana

Kārtslēkšana ir vieglatlētikas lēkšanas disciplīna, kurā dalībniekiem pēc iespējas augstāk jāpārlec pāri latiņai ar kārti, kas mūsdienās tiek izgatavota no oglekļa saturoša materiāla vai stikla šķiedras. Kārtslēkšana ir viena no vīriešu desmitcīņas disciplīnām.

Pirmie kārtslēkšanas sacensības rīkoja senie grieķi, kā arī krētieši un ķelti. Kārtslēkšana ir iekļauta Olimpisko spēļu vieglatlētikas sacensību programmā. Vīrieši Olimpiskajās spēlēs sacenšas kopš 1896. gada, sievietes — kopš 2000. gada.

Pasaules rekords kārtslēkšanā vīriešiem ir 6,21 m un pieder Armandam Duplantisam no Zviedrijas, uzstādīts  Jūdžīnā. Pasaules rekords kārtslēkšanā sievietēm ir 5,06 m un pieder Jeļenai Isinbajevai no Krievijas, uzstādīts .

Latvijas rekords kārtslēkšanā vīriešiem ir 5,80 m un to  Brjanskā uzstādīja Aleksandrs Obižajevs. Latvijas rekords kārtslēkšanā sievietēm ir 4,27 m un tas pieder Alisonai Diānai Neiderei, uzstādīts Jūdžīnā .

Ārējās saites 

 Statistika 
 Kārtslēkšanas vēsture  
 Pasaules rekordi 
 IAAF sacensību noteikumi  

Vieglatlētikas disciplīnas
Hantsvila

Hantsvila () ir pilsēta ASV dienvidaustrumos, Alabamas ziemeļos Tenesī ielejā, netālu no robežas ar Tenesī štatu. Pilsēta pazīstama kā ASV kosmosa kuģu izstrādes centrs.

Uz dienvidiem no pilsētas - Redstonas Arsenālā atrodas NASA Maršala Kosmosa lidojumu centrs (Marshall Space Flight Center), kurā tika izstrādātas nesējraķetes Saturn, Apollo kosmiskais projekts, Space Shuttle u.c. kosmosa tehnoloģijas. Pirmais Maršala Kosmosa lidojumu centra vadītājs bija Verners fon Brauns. Turpat Redstonas Arsenālā atrodas ASV Armijas aviācijas un raķešu komanda (United States Army Aviation and Missile Command), kas atbild par ASV armijas munīcijas iepirkumiem.

Hantsvila nosaukta tās pirmā iedzīvotāja - Džona Hanta vārdā. 1811. gadā pilsēta tika inkorporēta. Tā attīstījās kā kokvilnas ražošanas centrs un dzelzceļa mezgls. 1819. gadā Hantsvilā tika nodibināts Alabamas štats, pieņemta tā konstitūcija un uz neilgu laiku Hantsvila bija štata galvaspilsēta. Amerikas pilsoņu kara laikā Hantsvila līdz ar Alabamu karoja konfederātu pusē, tomēr 1863. gadā ziemeļnieki pilsētu ieņēma un līdz kara beigām 1865. gadā izmantoja kā bāzi uzbrukumiem.

Līdz pat Otrā pasaules kara sākumam Hantsvila bija neliela pilsētiņa, bet kara laikā pilsētas pievārtē tika nodibināts Redstonas Arsenāls ar munīcijas un ķīmisko ieroču rūpnīcām. Kaut arī pēc kara rūpnīcas slēdza, 1950. gadā uz šejieni tika atsūtīts Verners fon Brauns ar saviem kolēģiem, lai nodarbotos ar pētniecību, bet 1960. gadā ASV prezidents Dvaits Eizenhauers nodibināja Maršala Kosmosa lidojumu centru.

Uz rietumiem no Hanstvilas atrodas Cummings Research Park - lielākais biznesa parks ASV. Pilsētā ir galvenās mītnes kompānijām ADTRAN (IT iekārtas), Intergraph (programmatūras izstrāde), Avocent (IT iekārtas).

Hantsvilā atrodas ASV Kosmosa un raķešu centrs (U.S. Space & Rocket Center) - muzejs, kas veltīts kosmosa kuģu būvei.

Tā kā pilsēta atrodas apvidū, kurā ir novērojami karsta procesi, Hanstvilā atrodas ASV Nacionālā speleologu biedrība.

Cilvēki 

Hantsvilā dzimuši:

 Tallula Benkheda (Tallulah Bankhead, 1902 - 1968) - aktrise
 Maikls Brauns (Michael E. Brown, 1965 - ) - astronoms
 Felisija Deja (Felicia Day, 1979 - ) - aktrise
 Stjuarts Kinks (Stewart Cink, 1973 - ) - golfers
 Debija Raiena (Debby Ryan, 1993 - ) - aktrise
 Džimijs Veilss (Jimmy Wales, 1966 - ) - Vikipēdijas dibinātājs

Alabamas pilsētas
Zeltiņi

Zeltiņi, agrāk Zeltiņš, ir ciems Alūksnes novadā, Zeltiņu pagasta centrs. Atrodas pagasta centrālajā daļā 21 km no novada centra Alūksnes un 188 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P34, Melnupes krastā.

Zeltiņos atrodas kokogļu ražotne "Marienburg".
Netālu no Zeltiņiem uz dienvidiem no autoceļa P34 līdz Padomju armijas izvešanai 1994. gadā atradās PSRS raķešu bāze (23. raķešu divīzijas 30. raķešu pulka 2. diviziona pozīcijas).

Attēlu galerija

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Zeltiņi (nozīmju atdalīšana)

Zeltiņi var būt:
 Zeltiņi — apdzīvota vieta Alūksnes novadā, Zeltiņu pagasta centrs;
 Zeltiņi — apdzīvota vieta Ciblas novada Ciblas pagastā;
 Zeltiņi — apdzīvota vieta Kocēnu novada Kocēnu pagastā;
 Zeltiņi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Audriņu pagastā;
 Zeltiņi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Lendžu pagastā;
 Zeltiņi — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Vērēmu pagastā;
 Zeltiņi — apdzīvota vieta Rugāju novada Rugāju pagastā;
 Zeltiņi — apdzīvota vieta Smiltenes novada Bilskas pagastā;
 Zeltiņi — Salaspils pilsētas daļa.

Skatīt arī 
 Zeļteņi
 Zeltiņkalns
 Zeltiņš
 Zeltiņu dīķis
 Zeltiņu ezers
 Zeltiņu kapsēta
 Zeltiņu mežs
 Zeltiņu pagasts
 Zeltiņu purvs
 Zeltiņu upe
Zeltiņi (Audriņu pagasts)

Zeltiņi () ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā, kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Vērēmu pagasta Zeltiņiem. Ciemu šķērso reģionālās nozīmes autoceļš Gulbenes autoceļu (P36), ka arī no tā atejošais pievedceļš lidlaukam (V575).

Atsauces

Ārējās saites 
 Audriņu pagasta mājaslapa 
 Rēzeknes novada informatīvais portāls
Jaunsloboda (Ozolmuižas pagasts)

Jaunsloboda ir skrajciems Rēzeknes novada Ozolmuižas pagastā. Ciems atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā, apmēram 3 kilometru attālumā no pagasta centra — Ozolmuižas.

Atsauces

Ārējās saites 
 Ozolmuižas pagasta mājaslapa
 Rēzeknes novada informatīvais portāls
Piļskolns (nozīmju atdalīšana)

Piļskolns var būt:
 Piļskolns — pilskalns Kārsavas novada Salnavas pagastā.
 Piliskolna neprecīzs nosaukums.
 Balvu pagasta skrajciema Pilskalns latgalisks nosaukums.
 Ozolmuižas pagasta skrajciema Pilskalns cits nosaukums.

Skatīt arī 
 Pilskalns
 Piliskolns
 Pilskalne
 Pilskalnes pagasts
 Piļskolni
Anja Hūbere

Anja Hūbere (; dzimusi  Berhtesgādenā, Vācijā) ir vācu skeletoniste, 2010. gada Vankūveras Olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja.

Skeletonā trenējas kopš 2003. gada. 2008. gada FIBT Pasaules čempionātā viņa izcīnīja zelta medaļu individuālajās skeletona sacensībās un zelta medaļu jauktajā bobsleja—skeletona sacensībās. 2010.—2011. gada Pasaules kausā skeletonā viņa izcīnīja uzvaru sieviešu sacensībās.

Piedalījusies divās olimpiskajās spēlēs (2006, 2010). 2006. gadā Turīnā viņa palika 8. vietā un 2010. gadā Vankūverā izcīnīja bronzas medaļu.

Ārējās saites 

 FIBT profils 

1983. gadā dzimušie
Vācijas skeletonisti
Skeletonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Skeletonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Skeletonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie bronzas medaļnieki skeletonā
Jaunanglijas "Patriots"

Jaunanglijas "Patriots" () profesionāls amerikāņu futbola klubs, kas ir bāzēts Foksboro, Masačūsetsas štatā, ASV. Tas ir dibināts 1959. gadā kā Bostonas "Patriots". "Patriots" spēlē Nacionālās Futbola līgas (NFL) Amerikas futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās Superkausa izcīņās. "Patriots" savas mājas spēles aizvada Gillette Stadium stadionā.

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā mājaslapa 
 Pro-Football-Reference profils 

NFL klubi
Masačūsetsa
Daudzeva

Daudzeva ir ciems Aizkraukles novada Daudzeses pagastā, pagasta centrs. 
Tajā atrodas Daudzevas dzelzceļa stacija, pie kuras ir izvietots piemineklis 1941. un 1949. gadā deportētajiem pagasta iedzīvotājiem (celts 1989. gadā).

Vēsture 
Vēsturiski pie Daudzevas atradās viens no Strūves ģeodēziskā loka punktiem.

Ciems izveidojās pie 1904. gadā pabeigtās dzelzceļa līnijas Ventspils—Maskava Daudzevas stacijas. 
Pirmā pasaules kara laikā frontes apgādei vācu karaspēks uzbūvēja šaursliežu dzelzceļa tīklu, kas Daudzevas staciju savienoja ar Viesīti, tālāk ar Eglaines staciju uz platsliežu dzelzceļa līnijas Grīva-Radvilišķi. Netālu no Daudzevas Ķeikānos bija uzbūvēts šaursliežu dzelzceļa atzars līdz Seces ciemam.
Bermontiādes laikā 1919. gada 17.-19. oktobrī pie Daudzevas stacijas notika kaujas ar Vācu leģiona Rikhofa bataljonu.

Apraksts 
Daudzevas ciemā dzīvo 60% no pagasta iedzīvotājiem. Ciemam raksturīgs ielu un ceļu tīkls, daļējs teritorijas labiekārtojums, daļējs tehniskās infrastruktūras nodrošinājums, dažādi sociālās un ekonomiskās infrastruktūras elementi. Ciems nodrošina atsevišķas lauku saimnieciskās, sabiedriskās un kultūras dzīves un citas funkcijas.
Daudzevas ciems raksturīgs ar individuālo mājokļu izvietojumu, daudzdzīvokļu māju grupu, centralizētu ūdens apgādi un kanalizācijas sistēmu, infrastruktūras izvietojumu - veikali, pašvaldības administratīvais centrs, pirmskolas bērnu iestāde, ģimenes ārsta prakse, bibliotēka u.c.

Skatīt arī 
 Daudzeses pagasts
 Daudzese
 Daudzeva (stacija)

Ārējās saites 
 Daudzeses pagasta mājas lapa

Atsauces 

Aizkraukles novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Dreiliņi

Dreiliņi var būt:

Dzimta 
 Dreiliņi (Dreiling, Dreyling), Rīgas patriciešu dzimta

Vietvārds 
 Dreiliņi — apdzīvota vieta Stopiņu novadā
 Dreiliņi — Rīgas pilsētas daļa.

Skatīt arī 
 Dreiliņa muiža, Daugavgrīvas draudzes novada muiža (tagad Voleros)
 Dreiliņmuiža jeb Dreiliņbuša, Biķernieku draudzes novada muiža (tagad Šķirotavas apkaimē)
 Dreiliņu pagasts
Neaizsargājams darbs

Neaizsargājams darbs ir darbs, kurus neaizsargā autortiesības, vai arī tie darbi, kuriem autortiesību mantiskā daļa ir zaudēta vai beigusies. Latvijā un vairums Rietumu pasaules valstīs autortiesības beidzas 70 gadus pēc autora nāves. Autora personiskās tiesības uz darbu nevar izbeigties vai tikt atsavinātas.

Neaizsargājamie darbi Latvijā 
Latvijā neaizsargājamie darbi ir šādi:
 normatīvie un administratīvie akti, citi valsts un pašvaldību iestāžu izdotie dokumenti un tiesas nolēmumi (likumi, tiesu spriedumi, lēmumi un citi oficiāli dokumenti), kā arī šo tekstu oficiālie tulkojumi un oficiālās konsolidētās versijas;
 valsts apstiprinātie, kā arī starptautiski atzītie oficiālie simboli un zīmes (karogi, ģerboņi, himnas, apbalvojumi), kuru lietošanu nosaka atsevišķi normatīvie akti;
 kartes, kuru sagatavošanu un lietošanu nosaka normatīvie akti;
 presē, radio vai televīzijas raidījumos vai citos saziņas līdzekļos sniegtā informācija par dienas jaunumiem, dažādiem faktiem un notikumiem;
 idejas, metodes, procesus un matemātiskās koncepcijas.

Neaizsargājamie darbi ir arī tie darbi, attiecībā uz kuriem izbeidzies autortiesību termiņš.

Atsauces 

Autortiesības
Katlakalna pagasts

Katlakalna pagasts bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām tā vidienē, Rigas pierobežā. Robežojās ar Rīgas pilsētu un Dreiliņu, Stopiņu, Salaspils, Doles, Olaines un Mārupes pagastiem. Pagasta valde atradās Katlakalnā.

Vēsture 
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu. 1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Jaunsila, Katlakalna un Rubeņkalna ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, ciemus iekļaujot Rīgas rajonā.

Mūsdienās Katlakalna pagasta teritorija iekļauta Rīgas pilsētā, Ropažu novada Stopiņu pagastā, Ķekavas novada Baložu pilsētā un Ķekavas pagastā un neliela daļa Olaines novada Olaines pagastā.

Atsauces 

 
Latvijas pagasti
Latvijas bijušie pagasti
Ezernieki

Ezernieki (agrāk Bukmuiža) ir ciems Krāslavas novadā, Ezernieku pagasta centrs. Ciems atrodas Eša un Udrijas ezeru krastos pie Židovkas ietekas Eša ezerā, reģionālo autoceļu P49 (Kārsava_Ludza_Ezernieki), P52 (Ploski_Zilupe_Šķaune_Ezernieki) un P55 (Rēzekne_Dagda) krustojumā, 47 km no novada centra Krāslavas, 13 km no tuvākās pilsētas Dagdas un 291 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Bukmuižas (Buk-Myza) muižas centru. 1933.gadā Bukmuižai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 1938.gadā pagastu pārdēvēja par Ezernieku pagastu, pēc kura vēlākajos gados pārdēvēja arī apdzīvoto vietu. Ezerniekos atrodas pagasta pārvalde, vidusskola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, pasts, Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca.

Bukmuižas katoļu baznīca (ar žogu) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet baznīcas altāris - valsts nozīmes mākslas piemineklis.

Atsauces 

 
Krāslavas novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Ezernieki (nozīmju atdalīšana)

Ezernieki var būt:
 Ezernieki — apdzīvota vieta Dagdas novadā, Ezernieku pagasta centrs.
 Ezernieki — apdzīvota vieta Riebiņu novada Riebiņu pagastā.
 Ezernieki — izzudušais ciems Madonas novada Praulienas pagastā.

Skatīt arī 
 Ezernieku ezers
 Ezernieku pagasts
 Ezernieku upe
Mangaļu pagasts

Mangaļu pagasts bija viena no Rīgas apriņķa pašvaldībām ziemeļos no Rīgas pilsētas Rīgas līča krastā. Robežojās ar Rīgas pilsētu un Ādažu pagastu. Pagasta valde atradās tagadējos Rīnūžos. Lielākās apdzīvotās vietas bija Vecāķi (ciems), Rīnūži un Garciems.

Vēsture 
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanas agrākajā Daugavgrīvas draudzes novadā, sadalot to Bolderājas un Mangaļu pagastos.
Līdz 1920. gada agrārajai reformai Mangaļu pagastā atradās Mangaļu-Mīlgrāvja kroņa muiža 314 ha kopplatībā, kuru sadalīja 143 vienībās. Mangaļu valsts mežu 615 ha kopplatībā ar trīs rentes mājām sadalīja 331 vienībā. Daugavgrīvas mācītājmuižu ar četrām rentes mājām 130 ha kopplatībā sadalīja 6 vienībās. Pirms Pirmā pasaules kara pagastā darbojās ievērojamā Mangaļu jūrskola.

1945. gada 19. decembrī pagastā izveidoja Mangaļu ciemu, bet 1947. gada 18. novembrī ciemu likvidēja. Sakarā ar 1949. gada 31. decembra administratīvo reformu un pagastu likvidēšanu jaunizveidotajā Rīgas rajonā atjaunoja Mangaļu ciemu.

Mūsdienās Mangaļu pagasta teritorija iekļauta Rīgas pilsētas Ziemeļu rajonā, Ādažu novada Carnikavas pagastā un Ropažu novada Garkalnes pagastā.

Atsauces 

 
Latvijas pagasti
Latvijas bijušie pagasti
Kandža

Kandža jeb šmakovka (Latgalē) ir mājas apstākļos iegūts stiprais spirtotais dzēriens, kurā etanola saturs var būt 30 līdz 80 tilpuma procentiem. Vienkāršrunā kandžu sauc arī par dzimtenīti, paštecināto, samagonku, ļergu, ļurļaku, 'mēnesnīcu, brašku u.c.

Vēsture 

Latvijā kandžas dzīšanas tehnoloģija tika pārņemta no baltvācu muižas brūžiem. Vajadzēja attapību un lielu izdomu, lai no tajā laikā pieejamajiem materiāliem izveidotu kandžas aparātu. Eksperimentālā ceļā tika noslīpēts pats dzīšanas process.

Izgatavošana 
Sākumā sagatavo brāgu, kas visbiežāk ir ūdenī izšķīdināts cukurs, kam pievieno raugu. Šādu maisījumu atstāj uz noteiktu laiku rūgt.

Kad brāga gatava, to pārtvaicē, iegūstot kandžu. Parasti brāgas sildīšanai pārtvaicē izmanto karstus ūdens tvaikus. Veicot pārtvaici, jābūt uzmanīgam, jo ir gadījumi, kad augsta spiediena dēļ sprāgst brāgas katls, un var notikt applaucēšanās.

Lai uzlabotu kvalitāti, to mēdz atkārtoti pārtvaicēt, filtrēt caur ogli un izmantot citus paņēmienus. Ir ieteikums pirmo glāzi izliet, vai vismaz neizmantot iekšķīgi.

Kandžu var pazīt pēc īpatnējās smaržas.

Brīdinājums 
 Latvijā stipro alkoholisko dzērienu ieguve mājas apstākļos bez valdības izsniegtas licences, pat pašpatēriņam, ir nelikumīga! 
 Kandža, tāpat kā jebkurš alkoholisks dzēriens, ir veselībai kaitīga. Īpaši jāuzsver, ka, mājas apstākļos ražojot, netiek kontrolēta kandžas kvalitāte un tajā var būt veselībai bīstami piemaisījumi, saukti par sīveļļām jeb fūzeļiem (augstākie spirti, acetons, aldehīdi, u.c.).

Atsauces 

Stiprie spirtotie dzērieni