joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Etacizīns

Etacizīns (ethacizine hydrochloride; ethacizin; NIK-244) ir IC klases antiaritmisks līdzeklis, kas ir moracizīna atvasinājums. To lieto Krievijā un dažās citās NVS valstīs smagu un/vai refraktāru ventrikulāru un supraventrikulāru aritmiju ārstēšanai, īpaši papildu organisku sirds slimību gadījumos. Etacizīns ir indicēts arī refraktāras tahikardijas ārstēšanai, kas saistīta ar Volfa—Parkinsona—Vaita sindromu. 

Etacizīnu ar zīmolu Ethacizin (Этацизин) ražo Olainfarm.

Atsauces 

Antiaritmiski līdzekļi
Aleksandrs fon der Borhs

Grāfs Aleksandrs fon der Borhs (, , dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas diplomāts un teātra darbinieks, īstenais slepenpadomnieks. Siguldas muižas īpašnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis Rīgā Polijas-Lietuvas kopvalsts diplomāta, Ludzas trakta stārasta  Mihaela fon der Borha un Vidzemes ģenerālgubernatora Džordža Brauna meitas Eleonoras Kristīnes ģimenē. Krievijas valsts dienestā no 1822. gada. No 1826. līdz 1831. gadam bija diplomātiskajā dienestā Florencē. No 1831. gada - veiksmīga karjera Ārlietu ministrijas aparātā Sanktpēterburgā. No 1862. gada līdz savai nāvei - Krievijas imperatora teātru (Императорские театры Российской империи) direktors. Aleksandra fon der Borha meita Olga apprecējās ar kņazu Dmitriju Kropotkinu un Siguldas muiža nonāca Kropotkinu dzimtas īpašumā.

Ārējās saites 
Borch, Alexander v. der (1804-1867)

Vācbaltieši
Rīgā dzimušie
Polohi

Polohi () ir pilsēta Ukrainas dienvidaustrumos, Zaporižjas apgabalā, Polohu rajona administratīvais centrs. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Kinskas upes krastos  no apgabala centra Zaporižjas. Ievērojams dzelzceļa mezgls.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta dibināta 1887. gadā Jekaterinoslavas—Berdjanskas dzelzceļa līnijas izbūves laikā, kad pie būvējamās stacijas izveidojās Polohu ciemats. Stacija tika pabeigta 1904. gadā; vēlāk tā līdz ar citu līniju pieslēgšanu izveidojās par dzelzceļa mezglu. 1923. gadā Polohi kļuva par rajona centru, 1928. gadā ciematu pārdēvēja par Čubarevku (Чубаревка, Чубарівка) par godu šajā apvidū dzimušajam Ukrainas PSR valdības vadītājam Vlasam Čubaram, bet 1937. gadā pārdēvēja atpakaļ. 1938. gadā Polohiem piešķīra pilsētas statusu. Mūsdienās pilsētā vairāki pārtikas, ķīmiskās un būvmateriālu rūpniecības uzņēmumi, lokomotīvju un vagonu depo, putnufabrika

Atsauces

Ārējās saites
Noziegumi un likumpārkāpumi

"Noziegumi un likumpārkāpumi" () ir 1989. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Vudijs Allens. Filmā galvenās lomas atveido Allens, Mārtins Landau, Mija Ferova, Andželika Hjūstone, Džerijs Orbahs, Alans Alda, Sems Voterstons un Džoanna Glīsone.

Filma vēsta par oftalmologu un viņa mīļāko, kura draud atklāt viņu romānu viņa sievai, kā arī par precējušos dokumentālo filmu veidotāju, kurš aizraujas ar citu sievieti.

"Noziegumi un likumpārkāpumi" pirmizrāde notika . Lai gan filma neguva gaidītos finansiālos panākumus, tā tika augstu novērtēta no kritiķiem. Filma saņēma trīs Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas kategorijās "Labākais režisors", "Labākais oriģinālscenārijs" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Landau). "Noziegumi un likumpārkāpumi" tiek uzskatīta par vienu no Allena labākajām filmām.

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gada filmas
ASV filmas
Vudija Allena filmas
Drāmas
Kinokomēdijas
Bubakars Barī

Bubakars Barī (, dzimis ) ir bijušais Kotdivuāras futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Kotdivuāras komandā ASEC Mimosas, bet 2001. gadā pārcēlies uz Franciju, kur spēlējis Rennes rezerves komandā. 2003. gadā pievienojies Beļģijas komandai Beveren, kur pavadījis trīs gadus. Pēc tam desmit gadus spēlējis Beļģijas komandā Lokeren, kur nospēlējis 239 līgas mačus.

Kotdivuāras futbola izlases sastāvā debitējis 2000. gadā. Piedalījies 2006., 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ar izlasi uzvarējis 2015. gada Āfrikas Nāciju kausā.

Sasniegumi 
Lokeren

 Beļģijas kauss: 2011–12, 2013–14

Kotdivuāra

 Āfrikas Nāciju kauss: 2015

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Kotdivuāras futbolisti
Kotdivuāras izlases futbolisti
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Šeiks Tjotē

Šeiks Ismaēls Tjotē (, dzimis , miris ) bija Kotdivuāras futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks.

Savu profesionālo karjeru sācis Beļģijas komandā Anderlecht. 2008. gadā pievienojies Nīderlandes komandai Twente, otrajā sezonā izcīnot Eredivisie titulu. 2010. gada augustā Tjotē pievienojās Anglijas Premjerlīgas komandai Newcastle United. Sešarpus sezonu laikā Tjotē kopumā Newcastle United rindās nospēlēja 156 mačus un guva vienus vārtus. 2017. gada februārī viņš pārcēlās uz Ķīnas komandu Beijing Enterprises Group.  treniņa laikā Tjotē gāja bojā no sirdsdarbības apstāšanās.

Kotdivuāras futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ar izlasi uzvarējis 2015. gada Āfrikas Nāciju kausā.

Sasniegumi 
Anderlecht

 Beļģijas Pirmā divīzija: 2005–06, 2006–07
 Beļģijas Superkauss: 2006

Twente

 Eredivisie: 2009–10
 Johan Cruijff Schaal: 2001

Kotdivuāra

 Āfrikas Nāciju kauss: 2015

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
2017. gadā mirušie
Kotdivuāras futbolisti
Kotdivuāras izlases futbolisti
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Sols Bamba

Suleimans Bamba (, dzimis ) ir Kotdivuāras futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, bijis Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Bamba pārstāv Anglijas čempionāta komandu Middlesbrough.

Savu karjeru sācis Francijas komandā Paris Saint-Germain. Vēlāk pārcēlies uz Skotiju, kur spēlējis Dunfermline Athletic un Hibernian. 2011. gadā pievienojies Anglijas komandai Leicester City. Vēlāk spēlējis Turcijas komandā Trabzonspor un Itālijas komandā Palermo. 2015. gadā atgriezies Anglijā un pievienojies Leeds United, kur kļuvis par komandas kapteini. 2016. gadā pievienojies Cardiff City, palīdzot komandai jau pirmajā sezonā iekļūt Anglijas Premjerlīgā. Pēc piecām sezonām Cardiff City, Bamba pievienojās Middlesbrough.

Kotdivuāras futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Kotdivuāras futbolisti
Kotdivuāras izlases futbolisti
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
Leicester City F.C. spēlētāji
Trabzonspor spēlētāji
Palermo FC spēlētāji
Leeds United F.C. spēlētāji
Cardiff City F.C. spēlētāji
Middlesbrough FC spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Rikijs Lamberts

Rikijs Lī Lamberts (, dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Blackpool komandā, bet vēlāk spēlējis vairākās zemāko līgu komandās. 2009. gadā Lamberts pievienojās Southampton komandai, kuras rindās viņš no Pirmās līgas nokļuva Premjerlīgā. Kopumā viņš piecu sezonu laikā nospēlēja 235 mačus un guva 59 vārtus. 2014–15. gada sezonu pavadījis Liverpool, savukārt nākamo sezonu spēlējis West Bromwich Albion. Savu karjeru noslēdzis Cardiff City.

Anglijas futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Southampton

 EFL Trophy: 2009–10

Individuālie sasniegumi

 Anglijas Pirmās līgas labākais vārtu guvējs: 2008–09
 Anglijas čempionāta gada labākais spēlētājs: 2011–12
 Anglijas čempionāta labākais vārtu guvējs: 2011–12

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Blackpool F.C. spēlētāji
Southampton FC spēlētāji
Liverpool FC spēlētāji
West Bromwich Albion F.C. spēlētāji
Cardiff City F.C. spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Mersisaidā dzimušie
Alesio Čerči

Alesio Čerči (, dzimis ) ir Itālijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis AS Roma komandā, no kuras ticis izīrēts Brescia, Pisa un Atalanta komandām. 2010. gada augustā Čerči tika pārdots uz Fiorentina. Pēc divām sezonām Florencē, viņš pievienojās Torino komandai 2012. gadā. 2014. gada septembrī Čerči pievienojās Spānijas komandai Atletico Madrid, bet ticis izīrēts Itālijas komandām AC Milan un Genoa.

Itālijas futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
AS Roma spēlētāji
Brescia Calcio spēlētāji
Bergamo "Atalanta" spēlētāji
ACF Fiorentina spēlētāji
Torino F.C. spēlētāji
Madrides "Atletico" spēlētāji
AC Milan spēlētāji
Genoa C.F.C. spēlētāji
Hellas Verona F.C. spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Lacio dzimušie
Gāzes cauruļvads Lietuva-Latvija

Gāzes cauruļvads Lietuva-Latvija () ir 138  kilometru garš cauruļvads, kas pa  savieno Viļņu Lietuvā ar Rīgu Latvijā.

Gāzes pārsūknēšana pa cauruļvadu "Lietuva-Latvija" sākta 1962. gadā.

Atsauces 

Lietuvas saimniecība
Latvijas Gāze
Okeāna rifts

Okeāna rifts ir tas pats kas "Vidusokeāna grēda"vidusokeāna grēda ir zemūdens kalnu sistēma ,kas veidojas no vairākām kalnu grēdām un veido Zemes garozas virsmas vislielākās lineārās nepārtraukto pacelumu joslas.Tās Pasaules okeānā veido vienotu sistēmu aptuveni 75 000 kilometru garumā.
Orihiva

Orihiva () ir pilsēta Ukrainas dienvidaustrumos, Zaporižjas apgabala Polohu rajonā. Izvietojusies apgabala vidusdaļā Kinskas upes krastos  no apgabala centra Zaporižjas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta dibināta 1775. gadā pēc Zaporožjes Sečas krišanas kā daļa no Dņepras aizsardzības līnijas izbūves aizsardzībai no Krimas Hanistes. Faktiski Orihivas sloboda izveidota ap 1783. gadu un nosaukumu tā ieguvusi no ieceļotājiem no Poltavas apkārtnes Orihivkas ciema. 1801. gadā Orihivai piešķirts pilsētas statuss (vecākā pilsēta tagadējā Zaporižjas apgabala teritorijā) un līdz 1842. gada ugunsgrēkam tā bija Mariupoles un Melitopoles apriņķu centrs. No 1923. gada rajona centrs. Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas un būvmateriālu rūpniecība, mašīnbūve.

Atsauces

Ārējās saites
2004. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

2004. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā notika šķirti: vīrieši grieķu-romiešu cīņā un sievietes brīvajā cīņā sacentās no 8. līdz 11. aprīlim Ankarā (Turcija), vīrieši brīvajā cīņā no 23. līdz 25. aprīlim Haparandā (Somija).

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

Brīvā cīņa, vīrieši

Brīvā cīņa, sievietes

Latvijas cīkstoņi 
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās pieci cīkstoņi:
grieķu-romiešu cīņā — Andrejs Zjatkovs (60 kg) un Andrejs Afanasjevs (66 kg);
brīvajā cīņā sievietēm — Diāna Djačenko (55 kg), Kristīne Odriņa-Urbova (59 kg) un Biruta Licika (63 kg).

Vissekmīgāk cīnījās Diāna Djačenko, kas iekaroja augsto 4. vietu, Kristīne Odriņa-Urbova ieņēma 9. vietu. Pārējie Latvijas cīkstoņi pirmajā desmitniekā neiekļuva.

Ārējās saites 
 UWW Database 

2004
2004. gads sportā
Sports Turcijā
Sports Somijā
Loiks Remī

Loiks Alekss Treljē Ibērs Remī (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis Francijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Remī pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Adana Demirspor.

Savu karjeru sācis Francijas komandā Lyon. 2008. gadā viņš tika izīrēts uz Lens un pēc veiksmīga posma tur, Remī tika pārdots uz Nice. Nice komandā viņš kļuva par komandas galveno uzbrucēju, divu gadu laikā gūstot kopumā 28 vārtus. 2010. gadā viņš noslēdza piecu gadu līgumu ar tā laika čempioniem Marseille. 2013. gada janvārī pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai Queens Park Rangers, vēlāk spēlējis arī Newcastle United. 2014. gada vasarā pievienojies Chelsea, kur viņš jau savā pirmajā sezonā uzvarēja Premjerlīgā. Vēlāk spēlējis Crystal Palace, Spānijas komandās Las Palmas un Getafe, Francijas komandā Lille un Turcijas komandā Çaykur Rizespor.

Francijas futbola izlases sastāvā debitējis 2009. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Lyon

 Ligue 1: 2006–07
 Trophée des Champions: 2006, 2007

Marseille

 Coupe de la Ligue: 2010–11, 2011–12
 Trophée des Champions: 2011

Chelsea

 Anglijas Premjerlīga: 2014–15
 Anglijas Līgas kauss: 2014–15

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Francijas izlases futbolisti
Lionas "Olympique" spēlētāji
OGC Nice spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
Queens Park Rangers F.C. spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Crystal Palace F.C. spēlētāji
UD Las Palmas spēlētāji
Getafe CF spēlētāji
LOSC Lille spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Imantas 16. līnija

Imantas 16. līnija ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Zolitūdē. Iela sākas krustojumā ar Ruses ielu un beidzas krustojumā ar Gramzdas ielu. Kopējais ielas garums ir 350 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Imantas 16. līnijā ir padomju laiku daudzstāvu dzīvojamie nami, kā arī Zolitūdes ģimnāzija (Ruses ielā 22).

Vēsturiski ielas sākums bija mūsdienās neesoša Rikšotāju ielas daļa (tās vietā uzcelts Zolitūdes daudzstāvu namu masīvs).

Ielu savienojumi 
Imantas 16. līnija ir savienota ar:
 Ruses iela (T veida krustojums)
 Gramzdas iela (T veida krustojums)

Skatīt arī 
 Zolitūde

Atsauces 

 16
Zemgales priekšpilsēta
Bojans Bogdanovičs

Bojans Bogdanovičs (; dzimis  Mostarā, Bosnijā un Hercegovinā) ir horvātu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2022. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Jūtas "Jazz". Starptautiskās sacensībās pārstāv Horvātijas basketbola izlasi.

Karejera 
B. Bogdanovičs sākotnēji pārstāvējis dzimtās Mostaras komandu HKK Zrinjski Mostar, bet jau 2005. gadā noslēdzis 5 gadu līgumu ar Spānijas ACB līgas komandu Madrides "Real". Atrodoties "Real" sistēmā uz īres tiesībām nonācis arī citās komandās, gan iepriekšējā klubā, gan Spānijas komandā Murcia. Pēc līguma ar "Real" beigām spēlējis Horvātijas Zagrebas "Cibona" un Turcijas Stambulas "Fenerbahçe", ar abām komandām kļūstot par nacionālās līgas čempionu, attiecīgi 2010. un 2014. gadā.

NBA 
2011. gada NBA drafta otrajā kārtā B. Bogdanoviču ar kopējo 31. kārtas numuru izraudzījās Maiami "Heat". Drafta naktī tiesības uz spēlētāju divreiz tika aizmainītas, vispirms nonākot Minesotas "Timberwolves", bet drīz pēc tam Bruklinas "Nets". Tomēr arī pēc drafta izvēles viņš turpināja spēlēt Eiropā, pildot līguma saistības ar Stambulas "Fenerbahçe" līdz 2014. gadam.

2014. gada jūlijā B. Bogdanovičs noslēdza 10 miljonu dolāru vērtu trīs gadu līgumu ar Bruklinas "Nets". Trīs sezonās komandas sastāvā viņš lielākoties bija starta piecinieka spēlētājs, taču tikai vienā no tām "Nets" iekļuva izslēgšanas spēlēs. 2017. gada februārī B. Bogdanoviču kopā ar Krisu Makkulohu aizmainīja uz Vašingtonas "Wizards" pret Endrū Nikolsonu, Markusu Torntonu un nākotnes drafta izvēli. Tā paša gada vasarā viņš kā brīvais aģents noslēdza līgumu ar Indiānas "Pacers". Divās sezonās "Pacers" sastāvā B. Bogdanovičs devās laukumā starta pieciniekā visās spēlēs, iekarojot precīza trīspunktu metienu izpildītāja reputāciju. Abās sezonās "Pacers" kvalificējās izslēgšanas spēlēm.

2019. gada jūlijā B. Bogdanovičs kā brīvais aģents noslēdza 73 miljonu dolāru vērtu līgumu uz 4 gadiem ar Jūtas "Jazz", kļūstot par vislabāk apmaksāto sportistu Horvātijas sporta vēsturē. 2021. gada 7. maijā viņš aizvadīja karjeras rezultatīvāko spēli, gūstot 48 punktus (tostarp iemetot 8 trīspunktu metienus) uzvarā (127—120) pār Denveras "Nuggets".

Horvātijas izlase 
B. Bogdanovičs ir spēlējis dažāda vecuma Horvātijas jaunatnes izlasēs. 2010. gadā viņš debitēja Horvātijas pieaugušo izlasē, pārstāvot to 2010. gada Pasaules čempionātā. Pārstāvējis izlasi arī divos Eiropas čempionāta finālturnīros, 2014. gada FIBA Pasaules kausā un 2016. gada olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro.

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Bosnijas un Hercegovinas Federācijā dzimušie
Bosnijas un Hercegovinas horvāti
Horvātijas basketbolisti
Bosnijas un Hercegovinas basketbolisti
Vieglie uzbrucēji
Bruklinas "Nets" spēlētāji
Vašingtonas "Wizards" spēlētāji
Indiānas "Pacers" spēlētāji
Jūtas "Jazz" spēlētāji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Bāka (filma)

"Bāka" () ir 2019. gada šausmu filma, kuras režisors ir Roberts Egerss. Filmā galvenās lomas atveido Vilems Defo un Roberts Patinsons.

Filmas darbība norisinās 19. gadsimta beigās, un tā ir par diviem bākas uzraugiem, kuri cenšas saglabāt veselo saprātu, dzīvojot uz nomaļas salas.

Filmēšana sākās 2018. gada aprīlī Jaunskotijas provincē Kanādā un tā kopumā ilga 34 dienas. Filma tika uzņemta melnbaltā.

"Bāka" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā. Filma nopelnīja 18 miljonus ASV dolārus pie 11 miljonu budžeta un tā saņēma kritiķu atzinību par režiju, aktierspēli un kinematogrāfiju. 92. Kinoakadēmijas balvai filma tika nominēta kategorijā "Labākais operatora darbs".

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada filmas
ASV filmas
Kanādas filmas
Šausmu filmas
Universal Pictures filmas
Esekjels Garajs

Esekjels Marselo Garajs Gonsaless (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Argentīnas komandā Newell's Old Boys. 19 gadu vecumā pārcēlies uz Spāniju, kur pievienojies Racing de Santander. Spānijā spēlējis arī Real Madrid un Valencia, kopumā nospēlējot 201 spēles La Liga. 2011. gadā pievienojies Portugāles komandai Benfica, iegūstot četras trofejas.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ieguvis zelta medaļu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Newell's Old Boys

 Argentīnas pirmā divīzija: 2004

Real Madrid

 Copa del Rey: 2010–11

Benfica

 Portugāles Premjerlīga: 2013–14
 Taça de Portugal: 2013–14
 Taça da Liga: 2011–12, 2013–14

Zenit

 Krievijas Premjerlīga: 2014–15
 Krievijas kauss: 2015–16
 Krievijas Superkauss: 2016

Valencia

 Copa del Rey: 2018–19

Argentīna

 Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 2008

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Madrides "Real" spēlētāji
Lisabonas "Benfica" spēlētāji
Sanktpēterburgas "Zenit" spēlētāji
Valencia CF spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Ugo Kampanjaro

Ugo Armando Kampanjaro (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārsvarā spēlējis Itālijā, kur augstākajā līgā pārstāvējis Piacenza, Sampdoria, Napoli, Internazionale un Pescara. 2012. gadā ar Napoli komandu ieguvis Itālijas kausu.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Napoli

 Itālijas kauss: 2011–12

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Dženovas "Sampdoria" spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Augusto Fernandess

Augusto Matiass Fernandess (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis komandas Argentīnā, Francijā, Spānijā un Ķīnā.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
River Plate

 Argentīnas pirmā divīzija: 2008

Vélez Sársfield

 Argentīnas pirmā divīzija: 2011

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
AS Saint-Étienne spēlētāji
Bigo "Celta" spēlētāji
Madrides "Atletico" spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Federiko Fernandess

Federiko Fernandess (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Fernandess pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Newcastle United.

Savu karjeru sācis Argentīnas komandā Laplatas "Estudiantes". 2011. gadā pievienojies Napoli komandai Itālijā. Trīs gadu laikā nospēlējis 44 mačus Itālijas A sērijā. 2014. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai Swansea City, bet 2018. gadā, pēc komandas izkrišanas no Premjerlīgas, pievienojies Newcastle United.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2011. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Estudiantes

 Copa Libertadores: 2009
 Argentīnas pirmā divīzija: 2010

Napoli

 Itālijas kauss: 2011–12, 2013–14

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
SSC Napoli spēlētāji
Getafe CF spēlētāji
Swansea City A.F.C. spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ligērijas grīslis

Ligērijas grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir vietumis sastopama Eiropā. Latvijā Ligērijas grīslis ir sastopams reti - Rīgas līča un Baltijas jūras tiešā tuvumā, sausās, smilšainās vietās piejūras pļavās un mežmalās, skrajos priežu mežos.

Augs ir ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Apraksts 
Ligērijas grīslis ir daudzgadīgs, 10-30 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai.

Augam ir gari, diametrā 0,2-0,3 cm tievi sakneņi. Stublājs ir stāvs un slaids. Lapas ir zaļas, lokveidīgi stāvas, diezgan mīkstas, 0,1-0,2 cm platas, tikpat garas vai īsākas nekā stublājs. Ziedkopā ir 4-7 vārpiņas, kuras ir 3-5 cm platas. Vārpiņā sievišķie ziedi ir augšdaļā, bet vīrišķie - apakšdaļā, taču mēdz būt arī īpatņi, kuriem ir tikai sievišķie ziedi. Augļa pūslīša segplēksne ir brūna, pūslīša garumā. Pūslītis ir olveida, 0,4-0,5 cm garš ar 8-11 dzīslām, tā spārns ir šaurs, sākas apmēram no pūslīša vidus, strauji sašaurinās divzobainā knābītī. Zied maijā un jūnijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Aireņu grīslis

Aireņu grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir vietumis sastopama ziemeļu un kalnu apvidos pola tuvumā. Latvijā augs ir tuvu vienlaidu areāla dienvidu dienvidrietumu malai; reti sastopams slapjos mežos un purvainos krūmājos, retāk purvu apmalēs.

Apraksts 
Aireņu grīslis ir daudzgadīgs, vidējs, 20-50 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupas sugai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņas apakšdaļā, sievišķie - vārpiņas augšdaļā. 

Augs veido nelielu, skraju ceru. Stublājs ir trīsšķautņains, tievs, raupjš un stāvs. Lapas ir stublāja apakšdaļā, tās ir šauri lineāras, aptuveni 0,1-0,15 cm šauras, galā vēl šaurākas, un kopumā īsākas nekā stublājs. Ziedkopa ir 1-3 cm gara un tā sastāv no 3-5 apaļām vārpiņām ar nedaudziem ziediem. Pie apakšējās vārpiņas ir matveida seglapa. Augļa pūslītis ir spīdīgs, zaļš vai brūns (kad ir nogatavojies), ieapaļš, ar labi saskatāmu dzīslojumu, knābīša nav. Segplēksne ir olveidīga, ar zaļu šķautni un smailu galu, īsāka nekā pūslītis. Zied jūnijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Makenzija grīslis

Makenzija grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tai Eiropas ziemeļu reģionos ir šaura areāla. Latvijā tā ir sastopama ļoti reti, tikai Rīgas līča centrālās daļas piekrastē un posmā no Kuivižiem līdz Igaunijas robežai.

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Apraksts 
Makenzija grīslis ir daudzgadīgs, 10-40 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu apakšdaļā.

Augs ir dzeltenzaļš. Stublāji ir izvietoti skrajā cerā, tie ir strupi trīsšķautņaini, pastīvi. Lapas ir mīkstas, 10-30 cm garas un 0,2-0,4 cm platas, aptuveni stublāja garumā vai īsākas. Augam ir 4-6 vārpiņas, tās ir iegarenas, stublāja galotnē attālu cita no citas. Pie ziedkopas pamata ir īsa, īlenveidīga seglapa vai seglapas vispār nav. Vārpiņu garums ir 0,7-1,3 cm. Segplēksne ir aptuveni pūslīša garumā, brūna, mala gaišāka. Augļa pūslītis ir pelēkzaļš, olveidīgs, tā dzīslas ir neskaidras, galā pēkšņi sašaurināts īsā knābītī. Zied maija beigās un jūnija sākumā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Nice View

Nice View () ir 2022. gada Ķīnas drāmas filma, ko režisējis Vens Muje. Šī ir Vena otrā pilnmertrāzas spēlfilma. Tās sižts galvenokārt vēstī par jaunu vīrieti, vārdā Žings Hao, kurš, lai glābtu savu māsu, izmanto iespēju uzsākt biznesu, mainot savu likteni un ietekmējot apkārtējos cilvēkus. Filmas uzņemšana noslēdzās 2021. gada oktobrī un pirmizrāde Ķīnā notika  (ķīniešu jaunā gada pirmajā dienā). Filmas kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
Ķīnas filmas
Velta Puriņa

Velta Puriņa (dzimusi 1959. gada 19. septembrī) ir latviešu žurnāliste un raidījumu vadītāja.

Biogrāfija 
Dzimusi 1959. gada 19. septembrī.

Pēc pirmās profesijas V. Puriņa ir vēsturniece. 

Popularitāti V. Puriņa ieguva Atmodas laikos, kad Augusta puča laikā televīziju ieņēma omonieši un viņa Panorāmas studijā atvadījās no skatītājiem. Pati viņa par to saka: "Īstenībā man bija ļoti bail. Bet es biju darbā, man bija jāinformē sabiedrība. Palīdzēja apziņa, ka mani bērni ir drošībā laukos, jo skolā bija vasaras brīvdienas. Bail bija, bet darbs uzliek pienākumu."

Kanālā TV24 vada raidījumu Dienas personība ar Veltu Puriņu.

Personīgā dzīve 
V. Puriņai ir 2 meitas - Elīna un Iveta un mazmeita Paula Kalniņa.

Atsauces 

1959. gadā dzimušie
Latvijas žurnālistes
Rīga TV24 darbinieki
Ziemeļnieks (filma)

"Ziemeļnieks" () ir 2022. gada vēsturiska asa sižeta filma, kuras režisors ir Roberts Egerss. Filmā galvenās lomas atveido Aleksandrs Skašgords, Nikola Kidmena, Klāss Bangs, Anja Teilore Džoja, Ītans Hoks, Bjorka un Vilems Defo. Filma ir balstīta uz skandināvu leģendu par Amletu.

Filma vēsta par vikingu princi Amletu (Skašgords) un viņa ceļu, lai atriebtu savu nogalināto tēvu un izglābtu savu māti.

Filmas filmēšana norisinājās Īrijā no 2020. gada augusta līdz decembrim. "Ziemeļnieks" savu pirmizrādi piedzīvoja  Stokholmā. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filmas ražošanas budžets bija no 70 līdz 90 miljoniem ASV dolāriem, kas pārsniedza savu sākotnējo 65 miljonu dolāru budžetu. Filma saņēma kritiķu atzinību, īpaši izceļot režiju un aktierspēli, kā arī tās atmosfēru.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Universal Pictures filmas
Austrumu solījumi

"Austrumu solījumi" () ir 2007. gada Apvienotās Karalistes un Kanādas kriminālfilma, kuras režisors ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Vigo Mortensens, Naomi Votsa, Vinsents Kasels un Armīns Millers-Štāls.

Filma stāsta par krievu izcelsmes vecmāti Annu (Votsa), kura pieņem dzemdības 14 gadus vecai krievu prostitūtai, kura mirst dzemdībās. Anna atrod pusaudzes dienasgrāmatu, kas viņu aizved līdz brutālai krievu mafijai.

"Austrumu solījumi" pirmizrāde notika  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma ir saņēmusi atzinību par tās attēloto attieksmi pret seksuālās tirdzniecības tēmu, kā arī par tās vardarbību un reālistisku krievu noziedznieku atveidi, kurā ietverts detalizēts tetovējumu attēlojums, kas norāda uz viņu noziegumiem un kriminālo statusu. "Austrumu solījumi" saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, parādoties vairāku kritiķu 2007. gada "10 labāko filmu sarakstos". Tā ir kļuvusi par kulta filmu. Filma tika nominēta trīs Zelta globusa balvām, bet Mortensens tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris".

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kanādas filmas
Deivida Kronenberga filmas
Esekjels Lavesi

Esekjels Ivans Lavesi (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru Lavesi sāka Estudiantes komandā 2003. gadā. Vēlāk trīs sezonas spēlējis San Lorenzo komandā. 2007. gadā pievienojies Itālijas A sērijas komandai Napoli. 2012. gadā ar komandu ieguvis Itālijas kausu. Sava sekmīgā snieguma dēļ, 2012. gadā Lavesi par 26,5 miljoniem eiro tika pārdots Francijas komandai Paris Saint-Germain, kur viņš kopumā nospēlēja vairāk nekā 150 mačus un trīs reizes uzvarēja Ligue 1 turnīrā. Savu karjeru noslēdzis Ķīnas komandā Hebei China Fortune, kur spēlējis no 2016. līdz 2019. gadam.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Izcīnījis zelta medaļu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
San Lorenzo

 Argentīnas pirmā divīzija: 2007

Napoli

 Itālijas kauss: 2011–12

Paris Saint-Germain

 Ligue 1: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16
 Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15
 Coupe de France: 2014–15
 Trophée des Champions: 2013, 2014

Argentīna

 Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 2008

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
SSC Napoli spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Emirs Spahičs

Emirs Spahičs (, dzimis ) ir bijušais Bosnijas un Hercegovinas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis klubus Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, Krievijā, Francijā, Spānijā un Vācijā.

Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Kopš 2008. gada bijis arī izlases kapteinis. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Kopumā izlases labā nospēlējis 94 mačus un guvis 6 vārtus.

Sasniegumi 
Zagreb

 Horvātijas Pirmā līga: 2001–02

Lokomotiv Moscow

 Krievijas kauss: 2006–07

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Bosnijas un Hercegovinas futbolisti
Bosnijas un Hercegovinas izlases futbolisti
Maskavas "Lokomotiv" spēlētāji
Montpellier HSC spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
Leverkūzenes "Bayer" spēlētāji
Hamburger SV spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Zvjezdans Misimovičs

Zvjezdans Misimovičs (, dzimis ) ir bijušais Bosnijas un Hercegovinas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Vācijas komandā Bayern Munich, vēlāk Vācijā pārstāvējis arī VfL Bochum, 1. FC Nürnberg un VfL Wolfsburg. Spēlējis arī Turcijas komandā Galatasaray, bet karjeru noslēdzis Beijing Renhe komandā.

Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ar nospēlētiem 84 mačiem, Misimovičs ir izlases ceturtais spēlēm visbagātākais futbolists. Izlases labā guvis 25 vārtus, kas padara viņu arī par izlases trešo rezultatīvāko spēlētāju.

Sasniegumi 
Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 2002–03

VfL Bochum

 Vācijas 2. Bundeslīga: 2005–06

VfL Wolfsburg

 Vācijas Bundeslīga: 2008–09

Beijing Renhe

 Ķīnas FA kauss: 2013
 Ķīnas Superlīga: 2014

Individuālie sasniegumi

 Bosnijas gada futbolists: 2007, 2013
 Bosnijas gada sportists: 2013

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Bosnijas un Hercegovinas futbolisti
Bosnijas un Hercegovinas izlases futbolisti
Minhenes "Bayern" spēlētāji
1. FC Nürnberg spēlētāji
VfL Wolfsburg spēlētāji
Stambulas "Galatasaray" spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Minhenē dzimušie
Aivis Ceriņš

Aivis Ceriņš (dzimis 1988. gada 19. septembrī Cēsīs) ir latviešu būvinženieris un TV personība. Pazīstams kā kanāla TV24 raidījuma Preses klubs vadītājs.

Biogrāfija 
Dzimis 1988. gada 19. septembrī Cēsīs.

Mācījies Mārsnēnu pamatskolā (līdz 6. klasei) un Liepas pamatskolā, Valmieras Pārgaujas ģimnāzijā un Rīgas Celtniecības koledžā būvdarbu specialitātē.

Jau kopš bērnības vienmēr bijis uz skatuves: piedalījies dzejoļu skaitīšanas konkursos, amatieru teātros, vadījis pasākumus skolās un kultūras namos, tāpēc viņam bija doma par "aktieriem".

Strādājis par būvnieku, Arēnā Rīga tirgojis hotdogus, bijis bārmenis, strādājis pie mākleriem (organizējis noliktavas darbu, uzskaitījis ienākošo preci, veicis inventarizāciju, pieņēmis klientu pasūtījumus). Kopumā noliktavā pavadījis 2 gadus. Tad sāka veidoties kanāls TV24. Viņa draudzene (tagad sieva) Lelde aizgāja uz kastingu, viņu pieņēma. Tika meklēti arī citi raidījumu vadītāji. A. Ceriņš aizgāja uz pārrunām un arī izturēja konkursu. Kopš tā laika viņš pazīstams kā raidījuma Preses klubs vadītājs.

Privātā dzīve 
Precējies ar Leldi Ceriņu (dzim. Lietaviete). Pārim ir divi bērni, meita - Adele un dēls Francis.

A. Ceriņa hobiji ir ceļošana, koncertu apmeklēšana un braukt ar sniegadēli.

Atsauces 

1988. gadā dzimušie
Cēsīs dzimušie
Rīga TV24 darbinieki
Kalnu grīslis

Kalnu grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, galvenokārt Eiropas centrālajā un austrumu daļā. Latvijā reti sastopama valsts rietumu, vidus un dienvidaustrumu daļā, mēreni sausos platlapju un jauktos mežos un krūmājos.

Augs ir ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

Apraksts 
Kalnu grīslis ir daudzgadīgs, 10-30 cm garš lakstaugs, kurš pieder Dažādvārpu grīšļu grupai, jo sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir ļoti īss knābītis.

Augs veido nelielu, blīvu ceru. Stublājs ir stāvs vai mazliet lokveidīgi nolīcis, tas ir raupjš, tievs, un pie pamata aplapots. Lapas ir zaļas, 0,1-0,2 cm šauras, mīkstas, apmēram stublāja garumā, taču mēdz būt arī garākas vai īsākas nekā stublājs. Lapu makstis ir brūnas. Lapas apakšpuse ir izklaidus apmatota. Ziedkopā stublāja galotnē ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās ir 1-3 tuvu novietotas ieapaļas vai olveidīgas, 0,5-0,8 cm garas, sēdošas sievišķo ziedu vārpiņas. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa ir tumša, plēvjaina un akotsmaila, parasti garāka nekā attiecīgā vārpiņa. Augļa pūslītis ir iegareni piramidāls, zaļganbrūns, apmatots, bez dzīslojuma, strauji sašaurināts ļoti īsā paugurveida knābītī. Pūslīša segplēksne, kas ir īsāka par pūslīti, ir brūna, olveidīga, ar gaišu joslu vidū un plēvjainu apmali.  Zied aprīļa beigās un maijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Altaja Tavanbogda nacionālais parks

Altaja Tavanbogda nacionālais parks () ir 1996. gadā izveidots nacionālais parks Mongolijas galējos rietumos, pie robežas ar Krieviju un Ķīnu, Mongolijas Altaja teritorijā. 

Ietver sevī Mongolijas augstāko virsotni - 4356 metrus augsto Huitenu (Хүйтэн оргил) Tavanbogda masīvā. Teritorijā atrodas vairāki ezeri. Nacionālajā parkā dzīvo vairākas aizsargājamas dzīvnieku sugas, to starpā akmeņu cauna, alnis, argals, klinšu ērglis, Sibīrijas kalnu kaza, sniega leopards, staltbriedis.

Nacionālā parka teritorijā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma saraksta objekts Mongolijas Altaja petroglifu kompleksi. Objekts sastāv no trīs teritorijām, kurās atrodas tūkstošiem no neolīta līdz bronzas laikmetam veidotu petroglifu.

Galerija

Ārējās saites 

Mongolijas nacionālie parki
Čudņiva

Čudņiva () ir pilsēta Ukrainas vidienē, Žitomiras apgabala Žitomiras rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidrietumos Teterivas upes krastos  no apgabala centra Žitomiras. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

Vēsture 
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1416. gadā kā nocietināta pils un pilsēta, kurā reizi gadā Pēterdienā notiekot gadatirgus. 1507. gadā Sigismunds I dāvājis Čudņivas zemes hetmanim Konstantinam Ostrožskim. 1660. gadā pie Čudņivas notika Čudnovas kauja, kurā Žečpospoļitas un Krimas Hanistes karaspēks sakāva krievu un kazaku karaspēku. 1792. gadā Čudņiva kļuva par apriņķa pilsētu, bet 1800. gadā iekļauta Žitomiras apriņķī. No 1923. gada rajona centrs, no 1924. gada — pilsētciemats. 2012. gadā pilsētas statuss atjaunots. Pilsētā vairāki pārtikas un kokapstrādes uzņēmumi.

Atsauces

Ārējās saites
Kevins Groskroics

Kevins Groskroics (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Vācijas komandā Borussia Dortmund, kuras rindās viņš sešās sezonas izcīnīja divus Vācijas Bundeslīgas titulus un vienu Vācijas kausu.

Vācijas futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Borussia Dortmund

 Vācijas Bundeslīga: 2010–11, 2011–12
 Vācijas kauss: 2011–12
 Vācijas Superkauss: 2013, 2014

Vācija

 FIFA Pasaules kauss: 2014

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
Stambulas "Galatasaray" spēlētāji
VfB Stuttgart spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Kristians Atsu

Kristians Atsu Tvasams (, dzimis ) ir Ganas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ganas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Atsu pārstāv Saūda Arābijas komandu Al Raed.

Savu karjeru sācis Portugāles komandā Porto. 2013. gadā Atsu pārcēlās uz Anglijas komandu Chelsea. Ticis izīrēts Vitesse, Everton, Bournemouth, Málaga un Newcastle United komandām. 2017. gada maijā Atsu noslēdza četru gadu līgumu ar Newcastle United.

Ganas futbola izlases sastāvā debitējis 2012. gadā. Piedalījies 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Porto

 Portugāles Premjerlīga: 2012–13
 Supertaça Cândido de Oliveira: 2012

Newcastle United

 Anglijas čempionāts: 2016–17

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Ganas futbolisti
Ganas izlases futbolisti
FC Porto spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
A.F.C. Bournemouth spēlētāji
Málaga CF spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Andrē Ajū

Andrē Morgans Ramī Ajū (, dzimis ) ir Ganas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ganas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Ajū pārstāv Kataras komandu Al Sadd.

Ajū savu karjeru sācis Francijas komandā Marseille. 2010. gadā kļuvis par svarīgu komandas spēlētāju, izcīnot divas Coupe de la Ligues un Trophée des Champions trofejas. 2015. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai Swansea City. Nākamajā sezonā pievienojies West Ham United, bet pēc divām sezonām atgriezies Swansea City. 2021. gadā pievienojies Kataras komandai Al Sadd.

Ganas futbola izlases sastāvā debitējis 2007. gadā. Piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī septiņos Āfrikas Nāciju kausa turnīros.

Viņa tēvs ir viens no visu laiku labākajiem Āfrikas futbolistiem Abedi Pele. Viņa brāļi Ibrahīms un Džordans arī ir futbolisti.

Sasniegumi 
Marseille

 Coupe de la Ligue: 2010–11, 2011–12
 Trophée des Champions: 2010, 2011

Al Sadd

 Kataras Zvaigžņu līga: 2021–22
 Kataras Emīra kauss: 2021

Individuālie sasniegumi

 Ganas gada futbolists: 2011
 Āfrikas Nāciju kausa labākais vārtu guvējs: 2015

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Ganas futbolisti
Ganas izlases futbolisti
Marseļas "Olympique" spēlētāji
Swansea City A.F.C. spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Benša

Benša () ir pilsēta Beļģijā, Valonijas reģionā, Eno provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 33 598 iedzīvotāji.

Pilsēta ir pazīstama ar viduslaiku Benšas pili, kurā ir uzturējusies Ungārijas karaliene Habsburgu Marija.

Sports 
Oktobra sākumā notiek šosejas riteņbraukšanas sacensības Benša–Šimē–Benša ar startu un finišu Benšā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa
Beļģijas pilsētas
Eno
Dendermonde

Dendermonde () ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Austrumflandrijas provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 45 673 iedzīvotāji.

Pilsēta atrodas Denderas upes grīvā, kur tā ietek Šeldas upē. Pilsēta ir administratīvais, komerciālais, izglītības un medicīnas centrs apkārtējam reģionam.

Sadraudzības pilsētas 
Dendermondei ir šādas sadraudzības pilsētas:

  Geldorpa, Nīderlande
  Nīnburga pie Vēzeres, Vācija
  Blagojevgrada, Bulgārija

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa
Beļģijas pilsētas
Austrumflandrija
Metalurģijas kombināts "Azovstaļ"

Metalurģijas kombināts "Azovstaļ" () ir viens no lielākajiem tērauda velmēšanas uzņēmumiem Ukrainā.

2022. gada 19. aprīlī Krievijas karaspēks iebruka rūpnīcā. Metalurģijas rūpnīcu gandrīz pilnībā iznīcināja Krievijas lidmašīnas iebrukuma Ukrainā laikā un Mariupoles kauju laikā.

Vēsture

20. gadsimts 
Uzņēmums "Azovstaļ" tika dibināts 1930. gadā Mariupolē, Ukrainas PSR (Padomju Savienībā) ar Tautsaimniecības Augstākās padomes (BCHX) (PSRS) Prezidija lēmumu un sāka ražošanu 1933. gadā, kad tā domnā tika izlaists pirmais gludeklis. 1935. gada janvārī "Azovstaļ" tika uzsākta tērauda ražošana, nododot ekspluatācijā pirmo 250 tonnu kurināmo krāsni Padomju Savienībā.

Otrā pasaules kara laikā rūpnīcas darbība tika pārtraukta 1941. gadā, kad nacistiskā Vācija okupēja Mariupoli. 1943. gada septembrī, kad pilsētu atkaroja padomju spēki, rūpnīca tika pārbūvēta.

1991. gadā, pēc Ukrainas neatkarības atgūšanas, rūpnīca nonāca Ukrainas valsts īpašumā. 1996. gadā valsts uzsāka privatizāciju.

21. gadsimts 
2005. gadā rūpnīca saražoja 5,906 miljonus tonnu tērauda.

2014. gadā, kad Krievijas atbalstītie Donbasa separātisti mēģināja atņemt Ukrainas valdībai Mariupoli, pilsētas aizstāvji izmantoja zem rūpnīcas esošos bunkurus.

Vides protesti un reformas 
Vides noteikumu un "pilnīgi novecojušo" iekārtu dēļ, ko izmanto "Azovstaļ" un citas "Metinvest" piederošās pilsētas rūpnīcas, Mariupoli National Geographic raksturoja kā "vienu no piesārņotākajām pilsētām" Ukrainā. 2018. un 2019. gadā Mariupoles iedzīvotāji ielās protestēja par reformu.

2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā 
2022. gada martā Krievijas aplenkuma laikā Mariupolē rūpnīca tika nopietni bojāta, Ukrainas parlamenta deputātam Serhijam Tarutam paziņojot, ka Krievijas spēki ir "praktiski iznīcinājuši rūpnīcu".

Līdz 16. aprīlim tā kļuva par pēdējo organizētās pretestības vietu pilsētas aplenkumā. Krievijas spēki lika aizstāvjiem padoties līdz 17. aprīļa pulksten 6 no rīta pēc Maskavas laika. Krievija apgalvoja, ka, ja viņi noliks ieročus, tā garantēs viņu dzīvību. Ukrainas spēki atteicās padoties, un daļa no rūpnīcas palika viņu kontrolē.

Krievijas Aizsardzības ministrija izvirzīja otro ultimātu Ukrainas karaspēkam 19. aprīlī laikā no pulksten 11.00 līdz 13.00 izvest "bez izņēmuma visus ieročus un munīciju", ko arī Ukrainas spēki ignorēja.

Džastins Kramps no konsultāciju uzņēmuma Sybilline paziņoja, ka rūpnīcā ir atombunkuri un tuneļi, kuri spējīgi izturēt kodoluzbrukumu.

Ražošana 
Darbi ietver koksa ražošanu, aglomerāta rūpnīcu, sešas domnas un tērauda ražošanas kompleksu.

Vadība 
"Azovstaļ" dzelzs un tērauda rūpnīca darbojās kā Nīderlandes kontrolakciju sabiedrības Metinvest BV meitas uzņēmums ar nosaukumu Metinvest Holding LLC, kurš arī skaitās Metinvest BV meitas uzņēmums.

Atsauces 

Metalurģijas uzņēmumi
Dzelzszāle

Dzelzszāle () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, Rietumāzijā un Ziemeļamerikas austrumu daļā. Bieži sastopama visā Latvijas teritorijā, mitrās pļavās, purvos, skrajos pārmitros mežos un ūdenstilpju krastos.

Apraksts 
Dzelzszāle ir daudzgadīgs, 10-50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 2 drīksnas.

Augs ir pelēkzaļš, veido skraju ceru, tam ir pazemes dzinumi. Stublājs ir asi trīsšķautņains un tikai augšdaļā raupjš. Lapas ir lineāras, 0,2-0,3 cm platas un kopumā īsākas nekā stublājs. Ziedkopas galā ir 1 vai 2 vīrišķo ziedu vārpiņas, zem tām ir 2-4 sēdošas, iegarenas, stāvas sievišķo ziedu vārpiņas. Augļa pūslītis ir zaļš vai zaļganbrūns, ieapaļš, 0,2-0,3 cm garš, ar saredzamu dzīslojumu. Pūslīša knābītis ir īss, vesels. Segplēksnes ir strupas, olveidīgas, tumši brūnas vai melni brūnas, ar šauru, gaišāku svītru vidū, īsākas nekā pūslītis. Zied jūnijā, jūlijā.

Ļoti reti ir sastopama pasuga C.n. ssp. juncella ((Fr.) Lemke), kuru daži autori aplūko kā variāti, bet citi - kā patstāvīgu sugu. Šī pasuga veido blīvu cini, tai ir šaurākas (līdz 0,15 cm platas), nereti ierotītas lapas un garāka apakšējā seglapa.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
T-72

T-72 bija Padomju armijas pamattanks, ko Ņižņijtagilas uzņēmums Uralvagonzavod (Уралвагонзавод)  sāka ražot 1972. gadā kā galvenā tanka T-64 nākamo versiju līdztekus gāzu turbīnas tankam T-80. 

Tanku būvēja arī Polijas, Čehoslovākijas, Dienvidslāvijas un Indijas tanku rūpnīcās un lielā skaitā pārdeva Sīrijas, Lībijas, Irānas un Irākas bruņotajiem spēkiem. To plaši izmantoja 1982. gada Libānas karā, Pirmajā un Otrajā Persijas līča karā, Dienvidslāvijas karos kā arī Krievijas—Ukrainas karā. 
Tanka modifikācijas T-72M1 eksporta cena 1992. gadā bija aptuveni 1,2 miljoni ASV dolāru, bet ar munīciju un rezerves daļām vienības cena bija aptuveni 1,8 miljoni ASV dolāru.

Līdz  2005. gadam izgatavoja ap 20 000 T-72, no tiem Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos joprojām ir aptuveni 9200 eksemplāru.

Skatīt arī 
 Tips 98

Atsauces

Ārējās saites 

PSRS tanki
Pleznveida grīslis

Pleznveida grīslis () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama Eiropā - vietām centrālajos un ziemeļu apgabalos, tostarp reti visā Latvijas teritorijā.  

Ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

Apraksts 
Pleznveida grīslis ir daudzgadīgs, 5-20 cm garš  lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir īss knābītis.

Augs veido blīvu ceru. Vienam augam ir daudz stublāju - tie ir plakani un raupji. Auga lapas ir 0,2-0,4 cm platas, zaļas, satuvinātas pie pamata, aptuveni stublāja garumā vai garākas. Lapu makstis pie pamata ir brūnas. Ziedkopā ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa, tā ir īsa un atrodas ziedkopas sānos. Parasti tā ir īsāka nekā divas vai trīs ļoti tuvu blakus esošās, starainās sievišķās vārpiņas. Kopumā vārpiņā ir 3-5 ziedi. Seglapa ir ļoti īsa, makstveidīga, ar sarainu piedevu galā. Augļu pūslītis ir iegarens, apakšdaļā manāmi šaurāks, zaļganbrūns, apmatots, garāks nekā brūnā, strupā segplēksne ar noapaļotu galu. Knābītis ir īss, gandrīz vesels. Zied maijā un jūnija sākumā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Slimnīcas “Gaiļezers” Dzemdību nodaļa

Slimnīcas “Gaiļezers” Dzemdību nodaļa ir 1987. gadā projektēta un nepabeigta ēka Sedas ielā 12, Mežciemā, Rīgā, kur bija plānots Rīgas 2. dzemdību nams. Tas atrodas blakus RAKUS stacionāram Gaiļezers.

Nepabeigtajā ēkā vairākkārt notikuši nelaimes gadījumi, kad nenorobežotajā būvobjektā traumas guvuši jaunieši un citi interesenti.

Renovācija 
Līdz 2026. gadam plānots ēkas daļas demontēt un atjaunot un izveidot daudzfunkcionālu medicīnas centru. Projektēšanu veic SIA “CADUCEUS Development” 2021. gadā.

Plānoto darbu norises grafiks

 2021. gada 1.puse – būvprojekta minimālā sastāvā saskaņošana Rīgas pilsētas būvvaldē
 2023. gada 1.puse – būvprojekta izstrāde un saskaņošana
 2023. gada 2.puse – būvniecības uzsākšana
 2025.–2026. gadā – būvniecības darbu pabeigšana

Atsauces 

Slimnīcas Rīgā
Diste

Diste () ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Flāmu Brabantes reģionā. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 23 824 iedzīvotāji.

Sadraudzības pilsētas 
Distei ir šādas sadraudzības pilsētas:

  Burene, Nīderlande
  Breda, Nīderlande
  Stēnbergena, Nīderlande
  Dilenburga, Vācija
  Oranža, Francija

Cilvēki 
Distē dzimuši:

 Timijs Simonss (Timmy Simons, 1976) — futbolists

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa
Beļģijas pilsētas
Flāmu Brabante
Lire

Lire () ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Antverpenes provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 35 712 iedzīvotāji.

Pilsēta ir pazīstama ar savu alu un Lierse vlaaikes kūkām. Pilsētā atrodas autobusu ražošanas uzņēmuma Van Hool galvenā mītne. Pilsētā bāzējas arī divi futbola klubi — K. Lyra-Lierse un Lierse Kempenzonen.

Cilvēki 
Lirē dzimuši:

 Jans Kēlemanss (Jan Ceulemans, 1957) — futbolists

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa
Beļģijas pilsētas
Antverpenes province
Lokerena

Lokerena () ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Austrumflandrijas provincē. 2018. gadā Lokerenā dzīvoja 41 438 iedzīvotāji. 

Pilsētā bāzējas futbola klubs K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen, kas savas mājas spēles aizvada Daknamas stadionā.

Cilvēki 
Lokerenā dzimuši:

 Gregs Van Avermāts (Greg Van Avermaet, 1985) — riteņbraucējs

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa
Beļģijas pilsētas
Austrumflandrija
Lomela

Lomela () ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Limburgas provincē. 2018. gadā Lomelā dzīvoja 34 044 iedzīvotāji.

Bez dzīvojamās zonas, Lomelā atrodas arī vairāki dabas rezervāti. Pilsētā tiek iegūtas smiltis, ko izmanto stikla ražošanā. Daži no smilšu ieguves karjeriem ir pārveidoti par dabas rezervātiem un atpūtas zonām.

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa
Beļģijas pilsētas
Limburga (Beļģija)
Rūselare

Rūselare (, ) ir pilsēta Beļģijā, Flandrijas reģionā, Rietumflandrijas provincē. 2018. gada Rūselarē dzīvoja 62 301 iedzīvotājs.

Pilsētas rātsnams, tirgus un zvanu tornis ir iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā. Rūselarē atrodas Rodenbach alus darītava.

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa
Beļģijas pilsētas
Rietumflandrija