Pleskavas apgabals

Pleskavas apgabals () ir Krievijas Federācijas apgabals tās ziemeļrietumu daļā, pie valsts robežas ar Baltkrieviju, Latviju un Igauniju.

Apgabals ietilpst Krievijas Ziemeļrietumu federālajā apgabalā, kur tas robežojas ar Ļeņingradas un Novgorodas apgabaliem. Dienvidaustrumos tas robežojas arī ar Krievijas Centrālajā federālajā apgabalā ietilpstošajiem Tveras un Smoļenskas apgabaliem.

Vēsture 
Pleskavas apgabala teritorija ir viens no Senās Krievzemes veidošanās centriem. Pagājušo gadu vēstures hronikā minēts, ka Izborskas pilī 9. gadsimtā apmeties Rurika brālis Truvors, savukārt Pleskava tradicionāli tiek uzskatīta par Kijevas kņaziene Olgas dzimto pilsētu. No 1348. līdz 1510. gadam tagadējā Pleskavas apgabala ziemeļu daļa atradās Pleskavas republika, bet dienvidu daļa pakļāvās Polockas kņaziem.

1510. gadā Pleskavas valsti iekļāva Maskavijas teritorijā, bet Sebežas un Neveļas apkārtne atradās Lietuvas dižkunigaitijas pakļautībā. Lielā Ziemeļu kara laikā Krievijas cars Pēteris I Pleskavas apriņķi iekļāva jaunizveidotajā Ingermanlandes guberņā (1708—1710), Pēterburgas guberņā (1710—1727), tad Novgorodas guberņā.  
Katrīnas II valdīšanas laikā 1777. gadā izveidoja Pleskavas vietniecību, ko 1796. gadā pārdēvēja par Pleskavas guberņu.

1927. gadā Pleskavas guberņu likvidēja, tās teritorijas ziemeļdaļu iekļāva Ļeņingradas apgabalā, bet dienviddaļu Rietumu apgabalā.  
Otrā pasaules kara laikā apgabala teritoriju okupēja Vērmahts, pēc tā atbrīvošanas 1944. gadā izveidoja Pleskavas apgabalu, kuram pievienoja no Igaunijas un Latvijas atdalītās teritorijas (tagadējās Ivangorodas, Pečoru, Izborskas un Pitalovas apkārtnē). 1957. gadā Pleskavas apgabalam pievienoja daļu no likvidētā Veļikijluku apgabala.

Administratīvais iedalījums 

Administratīvi Pleskavas apgabals ir sadalīts 2 pilsētu rajonos (городской округ) un 24 rajonos (муниципальный район).

Pleskava (Псков)
Veļikije Luki (Великие Луки)
Bežaņicu rajons (Бежаницкий район)
Dedoviču rajons (Дедовичский район)
Dno rajons (Дновский район)
Gdovas rajons (Гдовский район)
Krasnogorodskas rajons (Красногородский район)
Kuņjas rajons (Куньинский район)
Lokņas rajons (Локнянский район)
Neveļas rajons (Невельский район)
Novorževas rajons (Новоржевский район)
Novosokoļņiku rajons (Новосокольнический район)
Opočkas rajons (Опочецкий район)
Ostrovas rajons (Островский район)
Palkinas rajons (Палкинский район)
Pečoru rajons (Печорский район)
Pitalovas rajons (Пыталовский район)
Pleskavas rajons (Псковский район)
Pļusas rajons (Плюсский район)
Porhovas rajons (Порховский район)
Pustoškas rajons (Пустошкинский район)
Puškinskije Goru rajons (Пушкиногорский район)
Sebežas rajons (Себежский район)
Strugi Krasnijes rajons (Струго-Красненский район)
Usvjatu rajons (Усвятский район)
Veļikije Luku rajons (Великолукский район)

Pilsētas 

Pleskavas apgabalā ir 14 pilsētas:

Pleskava - 206 154 iedz.
Veļikije Luki - 97 866 iedz.
Ostrova - 20 423 iedz.
Neveļa - 15 578 iedz.
Opočka - 10 910 iedz.
Pečori - 10 589 iedz.
Porhova - 9 898 iedz.
Dno - 8 475 iedz.
Novosokoļņiki - 7 833 iedz.
Sebeža - 5 869 iedz.
Pitalova - 5 574 iedz.
Pustoška - 4 385 iedz.
Gdova - 3 971 iedz.
Novorževa - 3 544 iedz.

Karte

Iedzīvotāji 
Lielākās apdzīvotās vietas

Etniskais sastāvs

 1897-1926 skaitļi atbilst Pleskavas guberņai.

Skatīt arī 
 Pleskava
 Pleskavas guberņa
 Pleskavas kņazi

Ārējās saites 

 
Krievijas Federācijas apgabali