joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tetjana Lavrenčuka

Tetjana Lavrenčuka (; dzimusi ) ir ukraiņu brīvā stila cīkstone, Eiropas spēļu un Eiropas čempionāta medaļniece.

Biogrāfija 
Ar cīņas sportu Tetjana Lavrenčuka sāka nodarboties 2006. gadā. Viņas pirmais treneris bija Sergejs Meļņiks. Kopš 2010. gada viņa ir Ukrainas nacionālās izlases dalībniece. Tajā pašā gadā Sarajevā viņa kļuva par Eiropas kadetu čempionāta bronzas medaļnieci. Par šo panākumu viņa ieguva sporta meistara titulu. Šo rezultātu viņa atkārtoja  divreiz, bet jau Eiropas junioru čempionātos - 2011. gadā Zreņaninā un 2012. gadā Zagrebā. Pēc bronzas medaļas Eiropas čempionātā Tbilisi 2013. gadā viņa ieguva Ukrainas starptautiskās klases sporta meistares titulu. Kopš 2015. gada viņa trenējas Oresta Skobeļska vadībā. 2015. gadā viņa izcīnīja sudraba medaļu Eiropas spēlēs Baku, dramatiskā finālā ar 3-2 zaudējot Emešei Barkai.

Tetjana Lavrenčuka ir Ukrainas un starptautisko cīņas sporta turnīru uzvarētāja un medaļniece. Ļvovas Valsts fiziskās kultūras universitātes absolvente (2015).

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Žitomiras apgabalā dzimušie
Ukrainas cīkstoņi
Joannis Georgjadis

Joannis Georgjadis (;  — ) bija grieķu paukotājs, pirmais olimpiskais čempions paukošanā ar zobenu. Viņš startēja divās vasaras olimpiskajās spēlēs 1896. gada Atēnu olimpiskajās spēlēs un 1924. gadā Parīzes olimpiskajās spēlēs, kā arī 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās.

Olimiskās spēles 

1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Georgjadis startēja paukošanā ar zobenu. Piecu sportistu apļa turnīrā viņš uzvarēja visus pretiniekus un izcīnīja zelta medaļu. 

1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Georgjadis startēja individuālajā paukošanā ar zobenu un komandu paukošanā ar zobenu. Abās šajās disciplīnās viņš izcīnīja medaļas. Zelta medaļu viņš izcīnīja individuālajā paukošanā ar zobenu, bet sudraba medaļu izcīnīja komandu paukošanā ar zobenu.  

1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja arī individuālajā paukošanā un komandu paukošanā ar zobenu, kur tālāk par pirmo kārtu sacensības neturpināja.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Joannis Georgiadis(SOK profils) 
 Joannis Georgiadis (Sport Reference profils) 

1876. gadā dzimušie
1960. gadā mirušie
Grieķijas paukotāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Paukotāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1906. gada neoficiālo olimpisko spēļu medaļnieki
1906. gada neoficiālo olimpisko spēļu dalībnieki
1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki paukošanā
Grieķijas olimpiskie zelta medaļnieki
Krievu-baškīru draudzības piemineklis

Krievu-baškīru draudzības piemineklis () ir piemineklis Baškortostānas galvaspilsētā Ufā. Piemineklis ir veltīts 400. gadadienai kopš Baškortostānas (Baškīrijas) brīvprātīgās pievienošanās Krievijas impērijai. Piemineklis atrodas kalnā pie Belajas upes. 

Pieminekļa būvniecība tika sākta 1957. gadā par godu 400. gadadienai kopš Baškortostāna ir Krievijas daļa. Piemineklis tika atklāts 1965. gada 7. augustā ar oficiālu ceremoniju.

Pieminekļa pamatnē ir bronzas skulptūras, kuras veido divas sievietes, kas attēlo Krieviju un Baškortostānu. Abas šīs skulptūras sēž strēlas malās. To rokās ir miera simboli un lauri vainagi. Uz pieminekļa ir izgrebti gadi "1557 - 1957" un uzraksts: 

СЛАВА ВЕЛИКОЙ БРАТСКОЙ ДРУЖБЕ РУССКОГО И БАШКИРСКОГО НАРОДОВ  РУС ҺӘМ БАШҠОРТ ХАЛЫҠТАРЫНЫҢ БӨЙӨК ТУҒАНЛЫҠ ДУҪЛЫҒЫНА ДАН()

Galerija

Atsauces 

Ufa
Joannis Malokinis

Joannis Malokinis  (; dzimis 1880. gadā, miris 1942. gadā) bija grieķu peldētājs, olimpiskais čempions. Vinš startēja 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

Joannis Malokinis dzimis Speces salā, arvanītu ģimenē, kas aktīvi darbojās 1821. gada revolūcijas laikā. Viņš strādāja uz kaujas kuģa Hidra (Ύδρα).

1896. gada Vasaras Olimpiskās spēles 
1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Joannis Malokinis startēja 100 metru brīvā stila peldēšanā jūrniekiem. Viņš šajās olimpiskajās spēlēs ar rezultātu 2:20.4 izcīnīja zelta medaļu. Viņš pārspēja savus tautiešus Spiridonu Hasapi un Dimitriju Drivu.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Joannis Malokinis (SOK profils) 
 Joannis Malokinis (Sports Reference profils) 

1880. gadā dzimušie
1942. gadā mirušie
Grieķijas peldētāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Peldētāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki peldēšanā
Grieķijas olimpiskie zelta medaļnieki
Joannis Frangudis

Joannis Frangudis  (; dzimis 1863. gadā, miris 1916. gada 19. oktobrī) bija grieķu armijas virsnieks. Viņš startēja 1896. gada vasaras olimpisko spēļu šaušanas sacensībās, kur izcīnīja trīs olimpiskās medaļas. 

Joannis Frangudis ir arī pazīstams ar to, ka viņš bija klāt Grieķijas karaļa Georga I slepkavībā un aizturēja karaļa slepkavu Aleksandru Shinu.

Fangudis nomira negadījumā, apmeklējot Ņujorku 1916. gada 19. oktobrī.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Joannis Frangudis startēja četrās no piecām šaušanas disciplīnām. 25 metru ātršaušanā ieguva 344 punktus, ar 23 trāpījumiem, izcīnīja zelta medaļu. 30 metru šaušanā ar pistoli viņš ieguva bronzas medaļu. 25 metru šaušana ar militāro pistoli bija vienīgā disciplīna, kurā viņš neizcīnīja olimpisko medaļu; šajā disciplīnā viņš ieguva 4. vietu. Savukārt 300 metru šaušanā ar šauteni 3 pozīcijās viņš ar 1312 punktiem, 31 trāpījumu, izcīnīja sudraba medaļu. Olimpisko spēļu laikā trešās vietas ieguvējs netika apbalvots, Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam bronzas medaļu piešķīra vēlāk, ar atpakaļejošu datumu.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
  Joanis Frangudis (SOK profils) 
 Joanis Frangudis (Sports Reference profils) 

1863. gadā dzimušie
1916. gadā mirušie
Grieķijas šāvēji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Šāvēji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki šaušanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki šaušanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki šaušanā
Grieķijas olimpiskie zelta medaļnieki
Grieķijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Felikss Ingaunis

Felikss Ingaunis (1894—1938) bija Latvijas lietuviešu izcelsmes kara lidotājs, Krievijas pilsoņu kara dalībnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1894. gada 30. maijā Liepājā lietuviešu izcelsmes strādnieka Antona Ingauņa ģimenē. Strādāja par atslēdznieku kuģu remonta uzņēmumā, mācījās amatniecības vakarskolā un Liepājas jūrskolā, kuru nepabeidza Pirmā pasaules kara dēļ. 1915. gada maijā Kurzemes ofensīvas laikā devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, kur turpināja strādāt par atslēdznieku.
1915. gadā viņu iesauca Krievijas impērijas armijā, kur viņš pabeidza mehāniķu kursus, tad Petrogradas aviācijas skolas kursus. 1917. gada februārī pabeidza arī Maskavas lidotāju skolu un piedalījās kaujās iznīcinātāju grupas sastāvā.
1918. gada maijā iesaistījās Krievijas pilsoņu karā Sarkanās armijas pusē, komandēja 2. kavalērijas armijas 1. kaujas aviogrupu un 1. iznīcinātāju divīziju.

Pēc pilsoņu kara beigām beidza Mihaila Frunzes militāro akadēmiju, bija Ukrainas PSR gaisa spēku priekšnieks. 1931. gadā iestājās VK(b)P.
1934. gadā viņu iecēla par Baltkrievijas PSR gaisa spēku komandiera palīgu un Kijevas kara apgabala komandiera vietnieku.
1937. gadā viņu iecēla par Tālo Austrumu Īpašās armijas kara aviācijas (ВВС Особой Краснознаменной Дальневосточной армии) priekšnieku.

NKVD "Latviešu operācijas" laikā Ingauni 1937. gada 29. novembrī Habarovskas viesnīcā arestēja. Pēc ilgām pratināšanām viņam PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija 1938. gada 28. jūlijā piesprieda nāvessodu, nošauts tajā pašā dienā Komunarkas masu kapos.

Apbalvojumi 
 Sarkanā Karoga ordenis (1920)
 Sarkanā Karoga ordenis (1930) par lidojumu Мaskava — Ankāra — Tbilisi — Teherāna — Kabula — Taškenta — Maskava
 Ļeņina ordenis (1936)

Atsauces 

Latvijas lietuvieši
PSRS virsnieki
Padomju represijās nogalinātie
Krievijas pilsoņu kara dalībnieki
Pirmā pasaules kara dalībnieki
Liepājā dzimušie
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar Sarkanās Zvaigznes ordeni apbalvotie
Krokainais rumpucis

Krokainais rumpucis (Helvella crispa) ir Latvijā bieži sastopama rumpuču ģints sēne, kuras augļķermeņi pēc apstrādes ir ēdami.

Sugu par savu logotipu izvēlējusies Latvijas Mikologu biedrība un 2003. gadā tā bijusi Gada sēne Latvijā.

Taksonomija 

Sugu 1772. gadā aprakstīja itālis Džovanni Skopoli, nosaucot to par Phallus crispa un tādējādi saradojot to ar zemestaukiem. 1822. gadā zviedrs Eliass Frīss deva tai mūsdienu nosaukumu. Frīss piedāvāja nosaukumu "Elvella", ar mājienu uz tālaika priekšstatiem par elfiem, kuri varētu jāt uz šādām sēnēm. Zinātniskā pasaule izvēlējās konservatīvāku pieeju, taču angliskais sēnes nosaukums Elfin Saddles — "Elfu segli" pastāv joprojām. Tiesa, reizēm to piedēvē arī pēc formas līdzīgajai rudens bisītei.

Sēnes apraksts 

 Cepurīte: balta vai krēmkrāsas līdz gaiši dzeltenai. Forma seglveida, ar 2—4 daivām, parasti nelīdzeni krunkota, augstums līdz 10 cm, platums 1,5—5 cm, vietām pieaugusi kātiņam, ar nokarenām brīvām malām. Mīkstums plāns, trausls, balts vai bālgans, bez īpašas smaržas un garšas vai ar vāju smaržu.
 Kātiņš: balts līdz dzeltenīgam, vecākām sēnēm var kļūt pelēks, dobs, reizēm ar kamerām, cilindrisks, uz apakšu paplašināts, gareniski dziļi rievots. Garums līdz 7 cm, resnums 1,5—3,5 cm. 
 Sporas: plati eliptiskas vai elipsoidālas, gludas, bezkrāsainas, ar baltu nobirumu, ar vienu lielu eļļas pilienu centrā, 17—21/10—12 µm.
 Aski: cilindriski, 200—260x12—14 µm, galos noapaļoti, katrā askā 8 sporas. Klāj cepurītes virsmu. Parafīzes cilindriskas, vālesveida, caurspīdīgas, platumā 5—12 µm.

Augšanas apstākļi 

Saprofīts, iespējams, ka veido mikorizu. Aug uz augsnes izkliedus grupās no augusta līdz oktobrim lapu un jauktu koku mežos, zālē vai starp sūnām, ceļmalās, kaļķainā augsnē. Sastopams dažādos kontinentos un klimatiskās zonās, ziemelu puslodē līdz 62. platuma grādam. Anglijā parasti novērots pie dižskābaržiem un ozoliem. Krievijā atzīmēts kā vislabāk augošs pie liepām.

Barības vērtība 

Ēdams pēc novārīšanas ar ūdens noliešanu, cepams. Par garšīgumu ir dažādi viedokļi. Nenovārīts var būt indīgs. Daži ASV avoti apgalvo, ka sēne satur bisītēm raksturīgo indīgu vielu giromitrīnu.

Līdzīgās sugas 

Atšķirams no līdzīgām sugām ar gaišo krāsu, dziļi rievoto kātiņu un seglveida formu. No parasti tumšā dobā rumpuča, kuram reizēm ir gaiša forma, atšķiras ar cepurītes ieritinātu malu jaunībā un viegli pūkaino cepurītes apakšdaļu. Šis apakšdaļas pūkainums atšķir to arī no Latvijā vēl neatrastā rumpuča Helvella lactea. Elastīgais rumpucis ir ar tievu kātiņu bez rievām.

Skatīt arī 

 Sēņošana
 Sēnes kulinārijā

Atsauces

Ārējās saites 

 Index Fungorum
 Mycobank
 Mikologu biedrība: Latvijā konstatētās sēņu sugas 

Ēdamās sēnes
Asku sēnes
Latvijas Mikologu biedrība

Latvijas Mikologu biedrība ir sabiedriska organizācija, kurā apvienoti Latvijas sēņu un ķērpju profesionālie pētnieki (mikologi un lihenologi), kā arī amatieri. Latvijas Mikologu biedrība (LMB) dibināta 2002. gadā. Biedrības goda priekšsēdētājs ir biologs Edgars Vimba. LMB ir vienīgā mikoloģiskā biedrība Latvijā.

Biedrība fiziski izvietota Latvijas Dabas muzejā un ir grūti nošķirama no tā, jo darbības virzieni mikoloģijā savstarpēji pārklājas. Biedrības sastāvā ir atsevišķa struktūrvienība — apvienība "Latvijas Trifeļu dārzi", kura nodarbojas ar pazemes sēņu ieaudzēšanu Latvijā.

Vadība 

Biedrībai ir goda priekšsēdētājs, valde 5 cilvēku sastāvā un revīzijas komisija valdē neietilpstošu 2 cilvēku sastāvā.

Mērķi un uzdevumi 

 Pētīt Latvijas sēnes un ķērpjus, atbalstīt to saglabāšanu;
 apvienot Latvijas interesentus neatkarīgi no viņu profesionālā statusa sēņu un ķērpju izpētei un aizsardzībai;
 izglītot savus biedrus attiecīgajā jomā;
 propagandēt attiecīgās tēmas sabiedrībā;
 sadarboties ar atbilstošām ārzemju organizācijām.

Sēņu izpētes pamatvirzieni 

 nepārtraukti mainošās sēņu sistemātikas saskaņošana ar latviešu valodas terminoloģiju;
 sēņu ekoloģija un to mikorizālās attiecības;
 patogēno sēņu neitralizācijas iespēju izpēte;
 Latvijai jaunu sugu atklāšana un zināmo aizsardzība;
 sēņu audzēšana.

Darbības formas

Plašsaziņas līdzekļos 
 Biedrība ik gadus izvēlas Latvijas Gada sēni, kurai vēlas pievērst īpašu sabiedrības ievērību, un izziņo to medijos. Piemēram, 2020. gadā par tādu tika izvēlēta smiltāju kaussēne, par kuru ir maz informācijas.

Zinātniskā sadarbība 
LMB locekļi apmeklē sava profila zinātnieku saietus un piedalās tādu organizācijā. 2014. gadā LMB piedalījās Baltijas jūras reģiona mikologu un lihenologu regulārā simpozija organizācijā.

LMB uztur partnerattiecības ar radnieciskām zinātniskām organizācijām, kā Latvijas Botāniķu biedrība un Latvijas Dabas muzejs.

Publiskās akcijas 
LMB locekļi piedalās Dabas Aizsardzības pārvaldes, kā arī vietējo organizāciju un pašvaldību rīkotajos publiskajos pasākumos kā apmeklētāju izglītotāji par mikoloģiskām tēmām.

Ikgadējās septembra sēņu izstādes Dabas muzejā Rīgā organizē un vada LMB mikologi.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Mikoloģija
Latvijas organizācijas
Pantelis Karasevds

Pantelis Karasevds (; dzimis 1877. gadā, miris 1946. gada 14. martā) bija grieķu šāvējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un zelta medaļas ieguvējs. No 1924. līdz 1926. un no 1928. līdz 1930. gadam viņš bija klubu Panathinaikos FC un Panathinaikos AC prezidents. Karasevds, apvienojot divas sporta organizācijas, izveidoja Panachaiki G.E..

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Pantelis Karasevds 19 gadu vecumā startēja 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs šaušanas sacensības trijās disciplīnās. 200 metru šaušanā ar militāro pistoli viņš ar 40 trāpījumiem, iegūstot 2350 punktus, izcīnīja zelta medaļu. 300 metru šaušanā ar šauteni trijās pozīcijās viņš ieguva 1039 punktus, izcīnot 5. vietu. Savukārt 25 metru šaušanā ar militāro pistoli viņš sacensības nebeidza.

Rezultāti

Cita informācija 
Karasevds studēja tiesību zinātni Atēnu universitātē, bet vēlāk kļūstot par militārpersonu, piedalījās gandrīz visos Grieķijas militārajos pasākumos, sākot no Grieķu-Turku kara 1897. gadā līdz Grieķijas pretošanās kustībai Pirmā Pasaules kara laikā, ieskaitot Pirmo Balkānu karu, kurā viņš tika nopietni ievainots Samosā.

Viņš bija ievērojams venizēlists un anti-rojālists, tāpēc viņš kopš 1910. gada tika ievēlēts par parlamenta deputātu.

Divas reizes (1924—1926 un 1928—1930) viņš tika ievēlēts par Panathinaikos AC prezidentu, kā arī bija Grieķijas Olimpiskās komitejas loceklis no 1924. līdz 1935. gadam.

Karasevds nomira 1946. gada 14. martā Astaksā, tajā pašā pilsētā, kurā viņš bija dzimis.

Atsauces

Ārējās saites 
  Pantelis Karasevds (SOK profils) 
 Pantelis Karasevds (Sports Reference profils) 

1877. gadā dzimušie
1916. gadā mirušie
Grieķijas šāvēji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Šāvēji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki šaušanā
Grieķijas olimpiskie zelta medaļnieki
Jurjuzaņa (upe)

Jurjuzaņa (, ) ir upe Krievijā, Ufas kreisā krasta pieteka. Upe savu tecējumu sāk Dienvidurālos, Baškortostānā. Tālāk tā nelielā posmā plūst caur Čeļabinskas apgabalu un atkal atgriežas Baškortostānā. Visbeidzot tā ietek Pavlovskas ūdenskrātuvē, kas atrodas uz Ufas upes. Upes garums ir 404 km. Jurjuzaņas baseina platība ir . Lielākā apdzīvotā vieta upes krastos ir Trjohgornija, Jurjuzaņa un Ustjkatava (visas pilsētas atrodas Čeļabinskas apgabalā).

Ārējās saites 

Krievijas upes
Volgas baseins
Baškortostānas ģeogrāfija
Čeļabinskas apgabals
Ufas pietekas
Išima

Išima () jeb Esila () ir Sibīrijas upe, Irtišas kreisā krasta pieteka Kazahstānā un Krievijas Federācijā (Tjumeņas un Omskas apgabalā). Išimas garums ir 2450 km. Tās baseins ir . Upes izteka atrodas Kazahstānas augstienē, tālāk tā plūst uz rietumiem, bet pēc tam pagriežas uz ziemeļiem. Lielākā pilsēta upes krastos ir Kazahstānas galvaspilsēta Astana.

Ārējās saites 

 
 

Kazahstānas upes
Krievijas upes
Omskas apgabals
Irtišas pietekas
Tjumeņas apgabals
Nikolajs Andriakopuls

Nikolajs Andriakopuls (; dzimis 1878. gadā, miršanas gads nav zināms) bija grieķu vingrotājs, divu olimpisko medaļu ieguvējs. Viņš ir viens no sporta kluba Panachaiki G.E. līdzdibinātājiem. Startējis 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Andriakopuls 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divās vingrošanas disciplīnās — virvē kāpšanā un komandu sacensībās līdztekās. 

Kāpšanā virvē viņš 23,4 sekundēs pieveica 14 metrus augsto virvi, pārspējot savu tautieti Tomu Ksenaki, un izcīnīja zelta medaļu. Šī bija pēdējā zelta medaļa, ko olimpiskajās spēlēs izcīnīja kāds Grieķijas pārstāvis līdz 1996. gada Atlantas spēlēm, kad brīvajās kustībās zelta medaļu ieguva grieķis Joannis Melisanidis. 

Andriakopuls 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija arī Panellinios G.S. vingrošanas komandas loceklis, kura izcīnīja sudraba medaļu komandu sacensībās līdztekās.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Nikolajs Andriakopuls (SOK profils) 
 Nikolajs Andriakopuls (Sports Reference profils) 

1878. gadā dzimušie
Grieķijas vingrotāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vingrotāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki vingrošanā
Olimpiskie zelta medaļnieki vingrošanā
Grieķijas olimpiskie zelta medaļnieki
Grieķijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Klēbeki

Klēbeki () bija vācbaltiešu izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Krievijā.

Vēsture 
Par dzimtas aizsācēju tiek uzskatīts Kurts Klēbeks, kas 15. gadsimta otrajā pusē no Mindenes pārcēlās uz Livoniju. Viņa pēcnācējs Hinrihs fon Klēbeks (1594-1660) bija Kokneses pils pārvaldnieks Zviedru Vidzemes laikā, kad par Klēbeku dzimtmuižu 1625. gadā kļuva Lazdona (Lasdohn). 
Austrijas impērijas ģenerālim (Feldzeugmeister) Vilhelmam Ernestam Klēbekam un viņa brāļiem 1779. gadā piešķīra Svētās Romas impērijas baronu titulu, Klēbeku dzimtu ierakstīja Vidzemes bruņniecības un Kurzemes bruņniecības matrikulās.   
 
Vācbaltiešu izceļošanas laikā Klēbeku dzimta pameta Baltijas valstis.

Muižas Latvijā
 Vidzemē: Akenstaka (Klingenberg) (no 1630), Bērzaunes pilsmuiža (Schloß Bersohn) (1803-1834), Devēne (Deewen) (1803-1834), Glūdas (Gluhde) (no 1818), Lazdona (Lasdohn) (1625-1834), vēlāk Jaunlazdona (Neu-Lasdohn) (1767-1834), Kniediņi (Kaltenbrunn) (no 1630), Lubeja (Lubey) (1803-1834), Prauliena (Praulen) (1625-1845), Zērbiņi (Strömbergshof) (17. gs.), Tolka (Tolkenhof) (1806-1834).
 Kurzemē un Zemgalē: Dandāle (Dannenthal) (15. gs.), Gali (Endenhof) (1432-1577), Grienvalde (Grunwald) (19. gs., noma), Jaunāmuiža (Neuhof), (16. un 17. gs.).

Literatūra 
 Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898. 156-157 lpp.
 Genealogisches Handbuch der Baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd V. Hamburg: 2015. 319-347 lpp.
 Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd VI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1987. 255-256 lpp.

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vidzemes bruņniecības dzimtas
Vācbaltieši
Trio

Trio mūzikā ir trīs mūzikas instrumentu vai vokālu izpildītāju kopa.Vārds ”trio” nāk no itāļu valodas nozīmējot “pa trīs”. 

Vairāki komponisti ir konponējuši trio, piemēram, Volfgangs Amadejs Mocarts, Jozefs Haidns, Ludvigs van Bēthovens, Johans Sebastians Bahs, Antonio Vivaldi, Fēlikss Mendelszons.

Instrumentālais vai vokālais ansamblis 
Skaņdarbi dažādiem instrumentālo trio veidiem rakstīti jau kopš Renesanses. Trio ir arī skaņdarbs trīs solo instrumentiem un/vai vokāliem dziedātājiem. Biežākie trio veidi ir klavieru trio (klavieres, vijole un čells); stīgu trio (vijole, alts un čells). Vokālais trio ietver trīs dziedātājus, kas var uzstāties gan a cappella, gan ar pavadījumu. Vokālo trio biežāk piemin kā tercetu.

18. gadsimtā terminu "trio" izmantoja, lai paskaidrotu jebkādu instrumentālu kompozīciju priekš trīs balsīm bez koncertmeistara.

Populāras trio formas

 Metāla
Klarnetes-čella-klavieru
 Klarnetes-alta-klavieru
 Klarnetes-vijoles-klavieru
 Flautas-alta-harpas
Džeza
Ērģeļu
Klavieru
Stīgu
 Trio sonāta

Skatīt arī 

 Kvartets
 Kvintets
 Stīgu instrumenti
 Pūšaminstrumenti

Atsauces 
Mūzika


Kamermūzika
Sotirijs Versis

Sotirijs Versis (; dzimis 1879. gadā, miris 1918. gadā) bija Grieķijas vieglatlēts un svarcēlājs. Viņš piedalījās 1896. gada olimpiskajās spēlēs Atēnās un 1900. gada olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Versis dzimis Atēnās pārtikušā ģimenē, studēja Komerciālajā akadēmijā un strādāja par biržas mākleri, bija iesaistīts Panellinios G.S. sporta klubā.

Pēc vieglatlēta karjeras beigām pievērsās sporta šaušanai un piedalījās 1912. gada Helēņu spēlēs.

Versis nomira 1918. gadā pēc saslimšanas ar Āzijas gripu.

Olimpiskās spēles

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
1896. gada olimpiskajās spēlēs Versis piedalījās trijās sacensībās, divās svarcelšanas disciplīnās un vienā vieglatlētikā.

6. aprīlī, pirmajā vieglatlētikas sacensību dienā, Versis piedalījās diska mešanas sacensībā, kur ar 27,78 metrus tālu metienu ieņēma trešo vietu aiz amerikāņa Roberta Gereta un cita grieķa Panagiota Paraskevopula. 

Nākamajā dienā viņš startēja divās svarcelšanas disciplīnās. Pirmā no tām bija abrocīgā grūšana, kur Versis pacēla 90 kilogramus un ar labāku celšanas stilu tas viņam deva trešo vietu no sešiem sportistiem pēc Lonsestona Eliota un Vigo Jensena. Dienas otrajā daļā viņš piedalījās arī vienrocīgajā grūšanā, bet pacēla tikai 40 kilogramus un ieņēma ceturto vietu no četriem startējušiem sportistiem. Olimpisko spēļu laikā trešās vietas ieguvējs netika apbalvots, Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam bronzas medaļu piešķīra vēlāk, ar atpakaļejošu datumu.

1900. gada vasaras olimpiskās spēles 
Pēc četriem gadiem Versis atgriezās olimpiskajā arēnā, piedaloties 1900. gada olimpiskajās spēlēs, kas notika Parīzē, Francijā, piedaloties tikai vienās sacensībās, kas bija lodes grūšanā, bet nevienā no trijiem mēģinājumiem neuzrādīja ieskaitāmu rezultātu, tāpēc neiekļuva finālā.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 

 Sotirijs Versis (SOK profils) 

1879. gadā dzimušie
1918. gadā mirušie
Grieķijas svarcēlāji
Grieķijas šāvēji
Grieķijas vieglatlēti
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Grieķijas sportisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Svarcēlāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlēti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlēti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki svarcelšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Diska metēji
Ivanova (nozīmju atdalīšana)

Ivanova var būt:
 Ivanova — pilsēta Krievijā;
 Ivanova (uzvārds) — sievietes uzvārds;
 Ivanova (Mežvidu pagasts) — ciems Mežvidu pagastā.

Skatīt arī 
 Ivanava () jeb Ivanova () — pilsēta Baltkrievijā.
1997. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

1997. gada Pasaules čempionāts cīņas sportā notika šķirti: vīrieši brīvajā sacentās no 28. līdz 31. augustam Krasnojarskā (Krievija), vīrieši grieķu-romiešu cīņā no 10. līdz 13. septembrim Vroclavā (Polija), sievietes brīvajā cīņā no 10. līdz 12. jūlijam Klermonferānā (Francija).

Medaļu sadalījums starp valstīm

Komandu vērtējums 
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3.—4. vietu — 8 punktus, 5.—6. vietu — 6 punktus, 7. vietu — 4 punktus, 8. vietu — 3 punktus, 9. vietu — 2 punktus un 10. vietu — 1 punktus.

Medaļu ieguvēji

Brīvā cīņa, vīrieši

Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

Brīvā cīņa, sievietes

Latvijas cīkstoņu rezultāti 
Čempionātā piedalījās 3 grieķu-romiešu un 2 brīvās cīņas Latvijas cīkstoņi.

Atsauces 
 UWW Database
Complete results from Women's World Wrestling Championships

1997
1997. gads sportā
Sports Francijā
Sports Krievijā
Sports Polijā
Panajotis Paraskevopuls

Panajotis Paraskevopuls (; dzimis 1875. gadā, miris 1903. gada 9. jūlijā) bija grieķu vieglatlēts, divu vasaras olimpisko spēļu (1896. gada Atēnu un 1900. gada Parīzes spēles) dalībnieks un olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

Olimpiskās spēles

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās Panajotis Paraskevopuls startēja diska mešanas disciplīnā. Paraskevopuls disku aizmeta 28,95 metru attālumā. Ar šo rezultātu viņš izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties ASV sportistam Robertam Garetam, kurš disku bija aizmetis 29,15 metru attālumā.

1900. gada vasaras olimpiskās spēles 
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja divās vieglatlētikas disciplīnās — diska mešanā un lodes grūšanā. 

Lodes grūšanā kvalifikācijas kārtā viņš lodi aizgrūda 11.29 metru attālumā un ar šo rezultātu kā pēdējais, 4. sportists, kvalificējās fināla kārtai. Fināla kārtā viņš lodi aizgrūda 11,52 metru attālumā un izcīnīja 5. vietu kopvērtējumā. Viņš startēja arī diska mešanā, kurā kvalifikācijas kārtā disku aizmeta 34,04 metru attālumā un kā 4. labākais sportists kvalificējās fināla kārtai. Fināla kārtā viņš rezultātu uzlaboja un disku aizmeta 34,50 metru attālumā, kopvērtējumā ieņemot 4. vietu. Līdz trešajai vietai, bronzas medaļai, pietrūka 10 centimetru.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Panajotis Paraskevopuls (SOK profils) 
 Trakstans Heirs (Olympedia profils) 
 Panajotis Paraskevopuls (Sports Reference profils) 

1875. gadā dzimušie
1956. gadā mirušie
Grieķijas vieglatlēti
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Grieķijas sportisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlēti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlēti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki vieglatlētikā
Grieķijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Diska metēji
Georgijs Koletis

Georgijs Koletis ( bija grieķu riteņbraucējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Koletis 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja divās treka riteņbraukšanas disciplīnās — 10 kilometru un 100 kilometru braucienos. 

100 kilometru braucienā viņš finišēja otrais, aiz Francijas riteņbraucēja Leona Flamāna. Brīdī, kad Leons Flamāns finišēja, Koletis bija veicis 298 no 300 vajadzīgajiem apļiem. Viņi abi bija vienīgie no 9 riteņbraucējiem, kas veica visu 100 kilometru disctanci. 10 kilometru distancē pēc 7 nobrauktiem kilometriem viņš izstājās savainojuma dēļ, ko bija guvis sadursmē ar savu tautieti Aristidi Konstantinidi.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Georgijs Koletis (SOK profils) 
 Georgijs Koletis (Sports Reference profils) 

Grieķijas riteņbraucēji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Riteņbraucēji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki riteņbraukšanā
Grieķijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Toms Ksenakis

Toms Ksenakis (; dzimis 1875. gada 30. martā, miris 1942. gada 7. jūlijā) bija grieķu vingrotājs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un divu olimpisko sudraba medaļu ieguvējs.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Ksenakis 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja divās vingrošanas disciplīnās —  kāpšanā virvē un komandu sacensībās uz līdztekām. 

Viņš bija viens no diviem sportistiem, kas uzkāpa 14 metru augstajā virvē līdz galam. Viņa iegūtais rezultāts nav zināms, bet ir zināms, ka viņš ir bijis lēnāks par 23.4 sekundēm, kas ir viņa tautieša, zelta medaļas ieguvēja Nikolaja Andriakopula rezultāts. Komandu sacensībās uz līdztekām Ksenakis bija Panellinios G.S. vingrošanas komandas pārstāvjiem, kura izcīnīja sudraba medaļu komandu sacensībās līdztekās.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Toms Ksenakis (SOK profils) 
 Toms Ksenakis (Sports Reference profils) 

1878. gadā dzimušie
1942. gadā mirušie
Grieķijas vingrotāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vingrotāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki vingrošanā
Grieķijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Petrs Persakis

Petrs Persakis (; dzimis 1879. gadā, miris 1952. gadā) bija grieķu vingrotājs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un divu olimpisko medaļu ieguvējs.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Persakis 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divās sporta vingrošanas disciplīnās — vingrošanas riņķos un komandu sacensības uz līdztekām. 

Vingrošanas riņķos viņš izcīnīja bronzas medaļu. Komandu sacensībās uz līdztekām, kurās bija viens no Panellinios G.S. vingrošanas komandas pārstāvjiem, viņš izcīnīja sudraba medaļu. Olimpisko spēļu laikā trešās vietas ieguvējs netika apbalvots, Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam bronzas medaļu piešķīra vēlāk, ar atpakaļejošu datumu.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Petrs Persakis (SOK profils) 
 Petrs Persakis (Sports Reference profils) 

1879. gadā dzimušie
1952. gadā mirušie
Grieķijas vingrotāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vingrotāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki vingrošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki vingrošanā
Grieķijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Pavls Pavlidis

Pavls Pavlidis (; dzimšanas gads nav zināms, miris 1968. gadā) bija grieķu šāvējs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Pavlidis 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja trijās šaušanas disciplīnās. 

Labāko rezultātu viņš šajās spēlēs izcīnīja 200 metru šaušanā ar militāro šauteni, kurā iegūstot 1978 punktus ar 38 trāpījumiem izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties savam tautietim Pantelim Karasevdam. Viņš startēja arī 25 metru šaušanā ar militāro pistoli. Viņa iegūtais rezultāts nav zināms, bet viņš varētu būt ieņēmis no 6. līdz 13. vietai. Trešā šaušanas disciplīna, kurā viņš startēja šajās olimpiskajās spēlēs, bija 300 metru šaušana ar šauteni trijās pozīcijās. Arī šajā disciplīnā viņa iegūtais rezultāts nav zināms un viņš varētu būt ieņēmis no 6. līdz 18. vietai.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Pavls Pavlidis (SOK profils) 
 Pavls Pavlidis (Sports Reference profils) 

1968. gadā mirušie
Grieķijas šāvēji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Šāvēji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki šaušanā
Grieķijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Dimitrijs Golemis

Dimitrijs Golemis (; dzimis , miris ) bija grieķu vieglatlēts, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

1896. gada vasaras Olimpiskās spēles 
Golemis 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divās  vieglatlētikas disciplīnās — 800 metru un 1500 metru distancēs. 

800 metru distancē viņš ar rezultātu 2 minūtes un 28 sekundes finišēja trešajā vietā, izcīnot bronzas medaļu, piekāpjoties Edvīnam Flekam (zelta medaļa) un Nāndoram Dāni (sudraba medaļa). Šis bija starp Grieķijas vieglatētikas pārstāvjiem laukumu disciplīnās augstākais panākums. Olimpisko spēļu laikā trešās vietas ieguvējs netika apbalvots, Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam bronzas medaļu piešķīra vēlāk, ar atpakaļejošu datumu. 

1500 metru distancē viņš izcīnīja 6. vietu, lai gan viņa iegūtais rezultāts precīzi nav zināms.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Dimitrijs Golemis (SOK profils) 
 Dimitrijs Golemis (Sports Reference profils) 

1874. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Grieķijas vieglatlēti
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlēti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Vidējo distanču skrējēji
Pareģojums

Pareģojums ir ticamu, nākotnē sagaidāmu notikumu paredzēšana. Nereti pareģojumi tiek saistīti ar mistiskām spējām un neizskaidrojamu parādību aktualizēšanu. Tomēr mūsdienās pareģojumus var saistīt ar situācijas modelēšanu nākotnē, kas ļauj visai ticami pieņemt dažādu scenāriju attīstību, noteiktos apstākļos, nākotnē, tapēc mūsdienās 'pareģojumiem' atbilstošāks termins būtu 'prognoze', kas nav tik strikts termins kā 'pareģojums', jo prognoze tiek saistīta ar izvirzītās prognozes ticamības pakāpi.

Pareģojuma svarīgākais kritērijs ir pareģojuma formulējums, kas pareģojumu ļauj sasaistīt ar noteiktu ciklisku parādību, kas arī ir pareģojuma mistiku viesošais faktors un ļauj noteiktas likumsakarības sasaitīt ar sagaidāmu vai aktuālu notikumu attīstīšanos, kuri ietekmē plašākus vai šaurākus sabiedrības slāņus.

Nonivilēts pareģojuma piemērs — "Ja trīs gadus pēc kārtas turēsies sauss laiks, ir paredzama lielāka mirstība."

Skatīt arī 
 Prognoze

Okultisms
Georgijs Papasideris

Georgijs Papasideris () bija grieķu vieglatlēts un svarcēlājs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Papasideris 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja divos sporta veidos — vieglatlētikā un svarcelšanā. 

Vieglatlētikā viņš startēja lodes grūšanas disciplīnā. Ar rezultātu 10 metri un 36 centimetri viņš ieguva trešo vietu un bronzas medaļu, zaudējot ASV sportistam Robertam Garetam (zelta medaļa) un savam tautietim Miltiadim Guskam (sudraba medaļa). 

Svarcelšanā viņš startēja abrocīgajā grūšanā un ieņēma dalītu 4./5. vietu, kopā ar Vācijas sportistu Kārli Šūmani, ar rezultātu 90 kilogrami.

Olimpisko spēļu laikā trešās vietas ieguvējs netika apbalvots, Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam bronzas medaļu piešķīra vēlāk, ar atpakaļejošu datumu.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Georgijs Papasideris (SOK profils) 
 Georgijs Papasideris (Sports Reference profils) 

1875. gadā dzimušie
1920. gadā mirušie
Grieķijas svarcēlāji
Grieķijas vieglatlēti
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Svarcēlāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlēti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Lodes grūdēji
Diska metēji
Aalesunds FK

Aalesunds Fotballklubb  ir profesionāls Norvēģijas futbola klubs no Olesunnas. Klubs ir dibināts 1914. gadā. Pašlaik spēlē Eliteserien, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Mājas spēles komanda aizvada Color Line stadionā, kura ietilpība ir 10 778 vietas. Kluba futbolisti ir divas reizes ieguvuši Norvēģijas kausu — 2009. un 2011. gadā.

Sasniegumi 
 Norvēģijas kauss
 Kausa ieguvēji (2): 2009, 2011
 Norvēģijas 1. divīzija (OBOS-ligaen)
 Uzvarētāji (1): 2019

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne  
 Kluba profils UEFA vietnē 
 Kluba profils soccerway.com 

Norvēģijas futbola klubi
Sandefjord Fotball

Sandefjord Fotball  ir Norvēģijas futbola klubs no Sannefjūras. Klubs ir dibināts 1998. gadā. Pašlaik spēlē Eliteserien, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Mājas spēles komanda aizvada Sandefjord Arena stadionā, kura ietilpība ir 6582 vietas. Eliteserien debitēja 2006. gadā, ieņemot 9. vietu. Tajā pašā gadā sasniedza Norvēģijas kausa finālu.

Sasniegumi 
 Norvēģijas kauss
 Finālisti (1): 2006
 Norvēģijas 1. divīzija (OBOS-ligaen)
 Uzvarētāji (1): 2014

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Kluba profils UEFA vietnē 
 Kluba profils soccerway.com 

Norvēģijas futbola klubi
Perikls Pjeraks-Mavromihalis

Perikls Pjeraks-Mavromihalis (; dzimis , miris ) bija grieķu militārpersona un politiķis. Piedalījies 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un izcīnījis olimpisko bronzas medaļu paukošanā.

Biogrāfija 
Perikls Pjeraks-Mavromihalis bija Grieķijā pazīstamā ģenerāļa Antonija Mavromihala dēls un Mavromihala klana pārstāvis. Viņš kļuva par Grieķijas armijas virsnieku, piedaloties Grieķu-turku karā 1897. gadā, Balkānu karos (1912 — 1913) un Pirmajā pasaules karā (kā pulkvežleitnants) un vēlāk Grieķu-turku karā no 1919. līdz 1922. gadam piedalījās kā ģenerālleitnants. 

Pēc aiziešanas pensijā viņš darbojās politikā, no 1922. līdz 1923. gadam bija Grieķijas iekšlietu ministrs un 1924. gadā Grieķijas militāro lietu ministrs. Pēc tam, 1929. gadā viņu ievēlēja Grieķijas Senātā.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Pjeraks-Mavromihalis startēja arī 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās. Viņš sacentās paukošanā ar floreti. 

Šajā disciplīnā viņš kopvērtējumā izcīnīja trešo vietu, iegūstot bronzas medaļu. Viņš pieveica Francijas paukotāju Anrī Delabordu un savu tautieti Joanni Pulu, bet zaudēja Francijas paukotājam Anrī Kallo.

Olimpisko spēļu laikā trešās vietas ieguvējs netika apbalvots, Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam bronzas medaļu piešķīra vēlāk, ar atpakaļejošu datumu.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 

 Perikls Pjeraks-Mavromihalis (SOK profils) 
 Perikls Pjeraks-Mavromihalis (Sports Reference profils) 

1863. gadā dzimušie
1938. gadā mirušie
Grieķijas politiķi
Grieķijas paukotāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Paukotāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki paukošanā
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
IK Start

Idrettsklubben Start  ir profesionāls Norvēģijas futbola klubs no Krisjānsannas. Klubs ir dibināts 1905. gadā. Pašlaik spēlē Eliteserien, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Mājas spēles komanda aizvada Sør Arena stadionā, kura ietilpība ir 14 448 vietas. Kluba futbolisti ir divas reizes uzvarējuši Norvēģijas līgā — 1978. un 1980. gadā.

Sasniegumi 
 Eliteserien
 Čempioni (2): 1978, 1980
 Vicečempioni (1): 2005
 Norvēģijas 1. divīzija (OBOS-ligaen)
 Uzvarētāji (4): 1968, 1972, 2004, 2012

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne  
 Kluba profils UEFA vietnē 
 Kluba profils soccerway.com 

Norvēģijas futbola klubi
Filips Karvels

Filips Karvels () bija grieķu vingrotājs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Karvels 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās startēja divās vingrošanas disciplīnās — individuālajās sacensībās un komandu sacensībās uz līdztekām. 

Individuālajās sacensībās uz līdztekām viņa iegūtais rezultāts un vieta nav zināma. Savukārt komandu sacensībās uz līdztekām viņš bija Etnikos G.S komandas loceklis, kura šajā disciplīnā izcīnīja bronzas medaļu.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Filips Karvels (SOK profils) 
 Filips Karvels (Sports Reference profils) 

1877. gadā dzimušie
1952. gadā mirušie
Grieķijas vingrotāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vingrotāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki vingrošanā
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
2000. gada pasaules čempionāts cīņas sportā

2000. gada Pasaules čempionāts cīņas sportā notika no 1. līdz 3.septembrim Sofijā (Bulgārija). Čempionātā sacentās tikai sievietes, jo vīriešiem, atšķirībā no tām, bija iespēja cīnīties Sidnejas olimpiskajās spēlēs.

Medaļu sadalījums starp valstīm

Komandu vērtējums

Medaļu ieguvēji

Brīvā cīņa, sievietes

Dalībnieki 
Sacensībās piedalījās 90 cīkstoņi no 24 valstīm:

 (6)
 (1)
 (6)
 (3)
 (3)
 (3)
 (1)
 (6)

 (6)
 (6)
 (2)
 (1)
 (4)
 (1)
 (3)
 (1)

 (4)
 (5)
 (2)
 (6)
 (6)
 (5)
 (5)
 (4)

Skatīt arī 
Cīņas sports 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Atsauces 
 UWW Database

2000
2000. gads sportā
Sports Bulgārijā
Argja Bóltfelag

Argja Bóltfelag, zināms arī kā AB, ir Fēru Salu futbola klubs no Argiras. Klubs ir dibināts 1973. gadā. Pašlaik spēlē Fēru Salu čempionāta augstākajā līgā (Betrideildin). Savas mājas spēles komanda aizvada Inni í Vika stadionā (sponsorēšanas nolūkos saukts par Skansi Arena), kura ietilpība ir 2000 vietu. 2017. gadā uzvarēja Fēru Salu 1. līgā, pirmo reizi iekļūstot augstākajā līmenī.

Sasniegumi 
 Fēru Salu 1. līga
 Uzvarētāji (1): 2017

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa
 Kluba profils UEFA vietnē 
 Kluba profils soccerway.com 

Fēru Salu futbola klubi
Efstatijs Horafs

Efstatijs Horafs  () bija grieķu peldētājs, 1896. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks un olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Horafs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās bija vienīgais Grieķijas sportists, kurš startēja trijās no četrām peldēšanas disciplīnām. 

Viņa rezultāts 100 metru peldēšanā nav precīzi zināms. 500 metru peldēšanā viņš ieņēma trešo vienu, kaut viņa iegūtais rezultāts arī nav zināms, bet zināms, ka viņa rezultāts ir bijis sliktāks par 10 minūtēm. 1200 metru peldēšanā viņš arī ieguva trešo vietu, kaut viņa rezultāts nav precīzi zināms, bet tas ir bijis sliktāks par 21 minūti. Līdz ar to Efstatijs Horafs ir vienīgais Grieķijas sportists, kurš šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas medaļas peldēšanā. 

Olimpisko spēļu laikā trešās vietas ieguvējs netika apbalvots, Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam bronzas medaļu piešķīra vēlāk, ar atpakaļejošu datumu.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 
 Efstatijs Horafs (SOK profils) 
 Efstatijs Horafs (Sports Reference profils) 

 1871. gadā dzimušie
Grieķijas peldētāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Peldētāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki peldēšanā
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Nemzeti Bajnokság I

Nemzeti Bajnokság I (tiešā tulkojumā "nacionālais čempionāts", saīsināti NB I) ir augstākā profesionālā futbola līga Ungārijā. Kopš 2011. gada sponsorēšanas nolūkos tās nosaukums ir OTP Bank Liga. Līga tika izveidota 1901. gadā. Pašlaik tajā piedalās 12 komandas, katra ar katru spēlējot trīs reizes. Tādējādi katra komanda sezonas laikā aizvada 33 spēles. Sezonas beigās komandas, kas ieņem pēdējās divas vietas, tiek pazeminātas uz Nemzeti Bajnokság II un tiek aizvietotas ar tās pirmajām divām vietām. Komanda, kas iegūst pirmo vietu, izcīna Ungārijas čempiontitulu un tiesības nākamajā sezonā spēlēt UEFA Čempionu līgas kvalifikācijā. Visvairāk titulu ir izcīnījis Budapeštas klubs Ferencváros (32).

Klubi 2022.—2023. gada sezonā

Uzvarētāji 

Piezīmes:
 † Likvidēts pirms Otrā pasaules kara.
 ‡ Klubs no Oradjas, kas tagad atrodas Rumānijā. 
 * Ieskaitot Rába Vasas ETO Győr un Győri Vasas ETO.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā tīmekļa vietne 
 Līgas profils UEFA vietnē 
 Līgas profils soccerway.com 

Futbola līgas
Futbols Ungārijā
Ļubļanas barje

Ļubļanas barje jeb Ļubļanas purvs () ir 163 km² liels purva masīvs uz dienvidiem no Slovēnijas galvaspilsētas Ļubļanas, starp Alpiem ziemeļos un Dināriem dienvidos. Mūsdienās tas daudzviet nosusināts, tomēr vēl aizvien saglabā lielu bioloģisko daudzveidību. Kopš 2008. gada šeit ierīkots ainavu parks.

Ļubļanas barje ir cilvēku apdzīvota no aizvēsturiskiem laikiem. 2008. gadā pie Igas tika atklāts Ļubļanas purva ritenis, kas pagaidām ir senākais koka riteņa atradums pasaulē. Divas vietas Igas kopienā iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma objektā Aizvēsturiskie pāļu mājokļi Alpos.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

Slovēnijas hidrogrāfija
Čenstohovas "Raków"

Čenstohovas "Raków" () ir Polijas futbola klubs no Čenstohovas. Klubs ir dibināts 1921. gadā, pašlaik spēlē Ekstraklasa, Polijas futbola augstākajā līgā. Augstākais sasniegums Polijas čempionātā ir 2. vieta 2020.—2021. gada sezonā. 2021 un 2022. gadā kļuva par Polijas kausa ieguvējiem.

Kopš 2020. gada jūlija klubu pārstāv Latvijas futbolists Vladislavs Gutkovskis.

Sasniegumi 
 Ekstraklasa
 Vicečempioni (2): 2020–21, 2021-22
 Polijas kauss
 Kausa ieguvēji (2): 2020–21, 2021–22
 Finālisti (1): 1966–67
 Polijas superkauss
 SuperKausa ieguvēji (2): 2020–21, 2021–22
 Polijas 1. līga
 Uzvarētāji (2): 1993–94, 2018–19

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
  Kluba profils vietnē 90minut.pl 
 Kluba profils UEFA vietnē 
 Kluba profils soccerway.com 

Polijas futbola klubi
Kazahstānas Olimpiskā komiteja

Kazahstānas Republikas Nacionālā Olimpiskā komiteja (, ) ir nacionālā olimpiskā komiteja, kas pārstāv Kazahstānu olimpiskajās spēlēs un citos starptautiskajos sporta pasākumos. Olimpiskā komiteja ir Āzijas Olimpiskās padomes loceklis. Kazahstānas Olimpiskā komiteja tika izveidota 1990. gada 3. februārī, bet Starptautiskā Olimpiskā komiteja to atzina 1992. gada martā. Komitejas galvenā mītne atrodas Kazahstānas galvaspilsētā Astanā. Kazahstānas izmantotais SOK kods ir KAZ.

Olimpiskajās spēlēs Kazahstāna kā neatkarīga valsts startē kopš 1994. gada. No 1952. līdz 1988. gadam Kazahstānas sportisti startēja Padomju Savienības sastāvā, bet 1992. gada ziemas un vasaras olimpiskajās spēlēs — Apvienotās komandas sastāvā. Līdz šim Kazahstāna ir bijusi pārstāvēta 6 vasaras olimpiskajās spēlēs (pirmoreiz 1996. gada Atlantas spēlēs un 7 ziemas olimpiskajās spēlēs (pirmoreiz 1994. gada Lillehammeres spēlēs).

Biedru federācijas 
Kazahstānas nacionālās federācijas ir organizācijas, kas koordinē visus individuālo sporta veidu aspektus. Tās ir atbildīgas par apmācību, sacensībām un sava sporta veida attīstību. Pašlaik Kazahstānā darbojas 29 olimpiskās vasaras un 6 ziemas sporta federācijas, kā arī vairākas citu sporta veidu federācijas.

Olimpisko sporta veidu federācijas

Skatīt arī 
 Kazahstāna olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa
 Kazahstānas profils SOK mājas lapā

Sports Kazahstānā
Olimpiskā komiteja
Eižens Šmits

Eižens Štāls Šmits (; dzimis , miris ) bija dāņu sporta šāvējs, vieglatlēts un virves vilkšanas pārstāvis, olimpiskais čempions virves vilkšanā. Viņš ir startējis divās vasaras olimpiskajās spēlēs — 1896. gada Atēnu un 1900. gada Parīzes spēlēs.

Olimpiskās spēles

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Šmits 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja divos sporta veidos — šaušanā un vieglatlētikā. 

Šaušanā viņš startēja 200 metru šaušanā ar militāro pistoli. Viņš disciplīnā ieņēma 12. vietu un viņa rezultāts bija 845 punkti ar 12 trāpījumiem. 

No vieglatlētikas disciplīnām viņš startēja 100 metru skriešanā. Šajā disciplīnā startēja otrajā priekšskrējienā. Viņš nebija starp 6 labākajiem skrējējiem un fināla mačam nekvalificējās.

1900. gada vasaras olimpiskās spēles 
1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Eižens Šmits startēja virves vilkšanā. Viņš bija viens no Jauktās komandas dalībniekiem. Šī komanda virves vilkšanā izcīnīja zelta medaļu, pārspējot vienīgo konkurentu Francijas virves vilkšanas komandu. Bez Šmita Jaukto komandu virves vilkšanā veidoja vēl 5 sportisti: divi dāņi — Edgars Obje un Čārlzs Vinklers — un trīs zviedru sportisti — Augusts Nilsons, Gustavs Sēderstrēms un Kārlis Štāfs.

1912. gada vasaras olimpiskās spēles 
1912. gadā viņš atgriezās olimpiskajās spēlēs Stokholmā. Šoreiz viņš bija Dānijas airēšanas komandas vadītājs.

Rezultāti

Citas aktivitātes 
Eižens Šmits ir vairāku Dānijas sporta klubu izveidotājs. Viņš bija airēšanas kluba Københavns Roklub priekšsēdētājs, kā arī Dānijas Airēšanas federācijas prezidents un valdes loceklis. 1896. gadā viņš bija Dānijas Sporta veidu federācijas līdzdibinātājs. No 1885. līdz 1899. gada viņam bija pilnas slodzes darbs alus darītavā Carlsberg. Viņš ir rakstījis sporta žurnāliem dažādus rakstus un izdevis vairākas ar sportu saistītas grāmatas.

Atsauces

Ārējās saites 
 Eižens Šmits (SOK profils) 
 Eižens Šmits (Sports Reference profils) 

1862. gadā dzimušie
1931. gadā mirušie
Kopenhāgenā dzimušie
Dānijas šāvēji
Dānijas vieglatlēti
Dānijas virves vilcēji
Dānijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Dānijas sportisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Šāvēji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlēti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Virves vilcēji 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki virves vilkšanā
Jauktās komandas olimpiskie zelta medaļnieki