1947. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1947. gada notikumi Latvijā, kas tolaik bija inkorporēta PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi

Janvāris 
 7.—16. janvāris — Latvijas PSR Iekšlietu Tautas komisariāta Kara tribunāls iztiesāja nelegālo laikrakstu "Latvija" un "Mazais Latvis" izdevēju un izplatītāju lietu. K. Dravam un J. Liezerim piesprieda nāvessodu, pārējos sodīja ar ieslodzījumu no 5 līdz 10 gadiem un nometinājumu no 3 līdz 5 gadiem.

Marts 
 8. marts — izpildīja nāvessodu nelegālo laikrakstu "Latvija" un "Mazais Latvis" izdevējiem K. Dravam un J. Liezerim.
27. marts—30. aprīlis — notika Latvijas PSR 4. šaha čempionāts vīriešiem, kuru uzvarēja trīskārtējais Latvijas PSR čempions Aleksandrs Koblencs.

Jūlijs 
 8. jūlijs — Smiltenē notika pasažieru autobusu katastrofa. Rīgas 1. autobusu parkam piederošais autobuss Mercedes-Benz atradās ceļā no Alūksnes uz Rīgu, un atļauto 35 pasažieru vietā autobusā atradās 51 cilvēks. Braucot caur Smilteni, pārslogotais autobuss veica stāvu nobraucienu pa Dārza ielu, kuras galā bija ass pagrieziens, bremžu defekta dēļ tas ietriecās izdegušās Lauksaimniecības biedrības nama sienā. No spēcīgā trieciena 16 tonnas smagā siena uzgāzās virsū autobusam, bojā gāja 27 cilvēki un 19 tika ievainoti. Autobusa šoferis izdzīvoja un tika notiesāts uz 10 gadiem, jo pie stūres bija atradies alkohola reibumā.

Novembris 
 4. novembris (pēc citas informācijas 6. novembrī) — Rīgā atklāja trolejbusu satiksmi. Pirmais trolejbusu maršruts Rīgā veda no Daugavpils ielas līdz Viestura dārzam.

Bez datuma 
 Uzcēla Radiotehnikas eksperimentālās un mehāniskās rūpnīcas trīsstāvu ēku Mūkusalas ielā Rīgā.
 Rīgas Valsts mūzikas vidusskolai piešķīra Jāzepa Mediņa vārdu.
 Atklāja kūdras fabriku Baloži ap kuru sāka veidoties strādnieku ciemats ar tādu pašu nosaukumu.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Mājup ar uzvaru" (režisors Aleksandrs Ivanovs)

Dzimuši 
 16. janvāris — Viktors Lapčenoks, dziedātājs 
 21. janvāris — Vitālijs Gavrilovs, uzņēmējs
 29. janvāris — Joahims Zīgerists, politiķis 
 11. februāris — Viktors Jaksons, ārsts un politiķis
 13. marts — Nora Bumbiere, dziedātāja (mirusi 1994. gadā)
 22. marts — Afanasijs Kuzmins, sporta šāvējs
 2. aprīlis — Tamāra Kārkliņa-Hendele, basketboliste
 29. aprīlis — Ilma Čepāne, juriste, politiķe
 3. maijs — Boriss Rezņiks, komponists
 30. maijs — Atis Kramiņš, politiķis, CVK priekšsēdētājs (miris 1997. gadā)
 2. jūnijs — Ivars Kalviņš, ķīmiķis
 13. jūnijs — Andrejs Vasks, vēsturnieks, arheologs
 18. jūnijs — Georgs Pelēcis, komponists, muzikologs
 22. jūnijs — Gina Viegliņa-Valliete, skolotāja, literāte, publiciste un novadpētniece (mirusi 2022. gadā)
 18. augusts — Imants Robežnieks, koncertkokļu būves meistars
 26. augusts — Olafs Brūvers, teologs, politiķis
 9. septembris — Mārtiņš Bariss, viens no kustības Helsinki-86 dibinātājiem (miris 2021. gadā)
 15. oktobris — Juris Dimiters, mākslinieks
 19. novembris — Lilita Ozoliņa, aktrise
 8. decembris — Māris Purgailis, politiķis, Rīgas domes priekšsēdētājs (miris 2022. gadā)
 12. decembris — Viktors Avotiņš, dzejnieks un publicists

Miruši 
 8. augusts — Francis Balodis, arheologs un ēģiptologs (dzimis 1882. gadā)
 1. septembris — Otomārs Oškalns, padomju partizāns (dzimis 1904. gadā)
 6. septembris — Emīlija Viesture, aktrise un režisore (dzimusi 1891. gadā)
 20. septembris — Ludmila Špīlberga, aktrise (dzimusi 1886. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada