joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rastra grafika

Datorgrafika, rastra grafikas attēlu datu struktūra ir izkārtota punktmatricās, kuras attēlo pikseļus taisnstūra veida režģī vai krāsu punktos, kuri pēc tam ir redzami monitorā, uz papīra vai citos attēlošanas veidos. Rastra attēli tiek uzglabāti kā attēlu faili ar dažādiem failu paplašinājumiem un formātiem.

Šie attēli parasti tiek tehniski detalizēti pēc to platuma un augstuma pikseļos, un pēc to bitu skaita par katru pikseli (krāsu dziļumu, kas nosaka krāsu skaitu, kuras var attēlos).

Pielietojums

Attēlu uzglabāšana 
Daudzi dator attēli tiek uzglabāti rastra grafikas formātos. Daži no saspiestajiem formātiem ir GIF, JPEG kā arī PNG. Šie attēlu uzglabāsānas formāti tiek populāri izmantoti vispasaules tīmeklī.

Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas 
Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ĢIS) bieži izmanto rastra attēlus, lai iekodētu ģeografiskos datus pie pekseļu vērtībām, kā arī pie piksēļu atrašanās vietām.

Izšķirtspēja 
Rastra grafikas attēli ir izšķirtspējas atkarīgi. Tas nozīmē, ka šos attēlus nevar bezgalīgi palielināt izmērā un nezaudējot to kvalitāti. Šī īpašība ir kontrasts vektorgrafikai, kurā palielinot kvalitāte nezūd. Rastra grafikas attēli biežāk nodarbojas ar fotogrāfijām un fotorealistiskiem attēliem, kamēr vektorgrafika kalpo labāk grafiskas dizainam. Modernie datoru monitori spēj attēlot 72 līdz 130 pikseļus uz collu (PPI), un daži modernie patērētāj printeri spēj izšķirt 2400 punktus uz collu (DPI) vai pat vairāk.

Rastra attēlu redaktori 
Programmas, kas ir veidotas darbam ar rastra attēliem, kā Painter, Photoshop, Paint.NET, MS Paint un GIMP, rediģē pikseļus, savukārt vektorgrafikas attēlu redaktori, kā Xfig, CorelDRAW, Adobe Illustrator un Inkscape, rediģē līnijas un ģeometriskas figūras. Pamatā, rastra grafikas attēlu redaktori darbojas manipulējot attēla katru individuālo pikseli. Daudzi no šiem attēlu redaktoriem izmanto RGB krāsu modeli, bet daži arī atļauj izmantot citus krāsu modeļus, kā, piemēram, CMYK krāsas modeli, kuru printeri bieži izmanto.

Skatīt arī 
 Vektorgrafika
 Vokselis

Atsauces 

Datorgrafika
Jēkabnieki

Jēkabnieki, agrāk arī Āboliņi, Jēkabmuiža, Jēkaupnieki, ir ciems Jelgavas novada Svētes pagastā, pie Svētes upes, pie autoceļa V1075 (Jēkabnieki-Lejiņas). Apdzīvotā vieta veidojusies ap Jēkaba muižu (Jakobshof).

Atsauces
Baltais purvs (Launkalnes pagasts)

Baltais purvs ir zemais un pārejas purvs Smiltenes novada Launkalnes pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā starp autoceļiem P27 un V253. Dzērvenāji aizņem 65,5 ha no purva teritorijas, galvenokārt lielā dzērvene. Ciņainums ap 50%, ciņu augstums 10—20 cm. Notece ziemeļos uz Lipsu.

1977. gadā purvā izveidots dzērvenāju dabas liegums 163,2 ha platībā. 1999. gadā kopā ar ziemeļos esošo Apiņu purva dzērvenāju liegumu iekļauts Mežoles dabas liegumā kā stingrā režīma (dabas rezervāta) zona. Natura 2000 teritorija.

Atsauces 

Latvijas purvi
Launkalnes pagasts
Natura 2000
Kristaps Nikolajs Radvils

Kristaps Nikolajs Radvils, saukts Pērkons arī Kšištofs Radzivils (, , , ); dzimis , miris ) bija Lietuvas dižkunigaitijas valstsvīrs un karavadonis no Radvilu dzimtas. Viļņas vaivads (no 1584), Lietuvas lielhetmanis (no 1589), sakāva zviedrus Kokneses kaujā (1601). Viens no kalvinistu līderiem Lietuvas lielkņazistē.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1547. gadā Viļņā Nikolaja Radvila (Rudā) (1512-1584) un viņa sievas Katarīnas ģimenē. No 1564. gada kopā ar tēvu piedalījās Livonijas karā, 1572. gadā viņu ievēlēja par Lietuvas hetmani. 
1580. gadā viņš vadīja Veļikije Luku aplenkumu un piedalījās Pleskavas aplenkšanā (1581-1582).   

Pēc Livonijas kara beigām kļuva par Viļņas vaivadu (1584), vēlāk par Lietuvas lielhetmani (1589). No 1586. līdz 1589. gadam Kristaps Nikolajs Radvils pie Kurzemes un Zemgales hercogistes robežas uzcēla Biržu pili, kas līdz 18. gadsimta sākumam kalpoja par Radvilu dzimtas rezidenci.
Komandēja Lietuvas karaspēku Polijas-Zviedrijas kara (1600-1629) laikā, uzvarēja zviedrus  Kokneses kaujā 1601. gada 23. jūnijā.    

Miris 1603. gada 20. novembrī Lososnā (Łosośna) tagadējā Sokulkas apriņķī.

Skat. arī
Radzivili

Ārējās saites

Kristaps Nikolajs Radvils Internetowy Polski Słownik Biograficzny 

1547. gadā dzimušie
1603. gadā mirušie
Latvijas vēsture
Lietuvas vēsture
Radvilu dzimta
Cietais rieksts

"Cietais rieksts" () ir 1988. gada amerikāņu spraiga sižeta filma, kuras režisors ir Džons Maktirnans. Filmas sižets veidots pēc Roderika Torpa 1979. gada romāna Nothing Lasts Forever. Pirmā filma "Cietā rieksta" sērijā.

Filma ir par Ņujorkas policistu Džonu Makleinu, kas Ziemassvētku vakarā debesskrāpī Losandželosā cenšas apturēt profesionālu noziedznieku grupu, kuru vada Hanss Grūbers un kas sagrābusi ķīlniekus, tai skaitā Makleina sievu Holliju. Galvenās lomas tajā attēlo Brūss Viliss, Elans Rikmens, Aleksandrs Godunovs un Bonija Bedelja.

Mūsdienās tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām spraiga sižeta filmām. Vairākos topos iekļauta kā viena no desmit labākajām Ziemassvētku filmām. Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai četrās nominācijās.

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gada filmas
ASV filmas
Cietais rieksts
Madagaskaras pingvīni

"Madagaskaras pingvīni" () ir amerikāņu datoranimācijas seriāls, kura autori ir Toms Makgrots un Ēriks Darnels. To kopš  pārraida Nickelodeon televīzijas kanālā.

Seriāls ir par filmā "Madagaskara" iekļautajiem tēliem — pingvīniem, lemuriem un šimpanzēm. Vēl seriālā nozīmīga loma ir ūdram, kas nav iekļauts filmu sērijā.

Seriāla pilotsēriju kopumā noskatījās 6,1 miljons skatītāju, kas bija jauns televīzijas kanāla rekords.

2014. gadā iznāca filma par Madagaskaras pingvīniem, tajā tēlus ir ieskaņojuši citi aktieri.

Ārējās saites 
 

ASV televīzijas seriāli
Animācijas seriāli
Kriss Roks

Kristofers Džūliuss "Kriss" Roks III (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, balss aktieris un kinoproducents.

Sākumā darbojies kā komiķis stāvizrādēs, kā arī piedalījies nelielās kino lomās, plašāku atpazīstamību ieguva 20. gadsimta 90. gadu sākumā kā viens no šova Saturday Night Live dalībniekiem. Kļūstot populārāks, Roks pamazām sāka filmēties nozīmīgākās kino lomās un televīzijas šovos.

Vadījis Amerikas Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas 77. un 88. ceremoniju.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1965. gadā dzimušie
ASV komiķi
Amerikāņu kinoaktieri
Amerikāņu kinorežisori
ASV scenāristi
Emmy balvas ieguvēji
Grammy balvas ieguvēji
Baltavots un Melnavots

Baltavots un Melnavots ir divi augšupplūdes avoti Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izvietojušies pagasta ziemeļrietumos uz ziemeļiem no kādreizējā Alsungas—Kuldīgas dzelzceļa trases. Kopš 2001. gada aizsargājams ģeoloģisks piemineklis. Baltavots atgādina verdošu katlu aptuveni 2 m diametrā ar smilšainu pamatni, smilts tajā atrodas nepārtrauktā kustībā. No avota iztek strauts. 200 m uz ziemeļiem no Baltavota atrodas Melnavots, kur ūdens izplūst caur 0,5 m biezu kūdras slāni, kas tam piešķir raksturīgo krāsu. Aptuvenās Melnavota atrašanas koordinātas 56°59'05.0"N 21°53'42.1"E.

Atsauces 

Latvijas avoti
Ģeoloģiskie pieminekļi
Kurmāles pagasts
Jevgēņijs Ļevins

Jevgēņijs Ļevins (; dzimis ) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2010).

Biogrāfija 
2006. gadā Krievijas U-18 izlases sastāvā Ļevins uzvarēja Eiropas U-18 šaha komandu čempionātā. FIDE Ļevinam 2007. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Mihaila Čigorina šaha kluba sastāvā viņš četras reizes piedalījies Krievijas šaha komandu čempionātos. No 2009. gada līdz 2010. gadam trīs reizes izpildījis starptautiskā lielmeistara (GM) normu.

Ļevins piedalījies 2009. gada Latvijas šaha čempionātā atpūtas bāzē "Mežezers" Pļaviņu novadā, kur ieņēmis 9. vietu.

Atsauces

Ārējās saites 

Krievijas šahisti
Rita Levi-Montalčīni

Rita Levi-Montalčīni (; dzimusi , mirusi ) bija itāļu neirobioloģe.

Studēja medicīnu Turīnas Universitātē. Pēc kara strādāja Vašingtona Universitātē Misūri, ASV. 1962. gadā Romā dibināja Šūnu bioloģijas institūtu. Kopā ar amerikāni Stenliju Koenu 1986. gadā saņēma Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā par nervu augšanas faktora atklāšanu. Levi-Montalčīni bija vecākā dzīvā Nobela prēmijas saņēmēja, kā arī pirmā, kas sasniegusi 100 gadu vecumu.

2001. gadā Itālijas premjerministrs Karlo Adzelio Čampi iecēla Levi-Montalčīni par mūža senatori par viņas ieguldījumu zinātnē.

Atsauces

Ārējās saites 

1909. gadā dzimušie
2012. gadā mirušie
Itāliešu zinātnieki
Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā
Simtgadnieki
Nepiedots

"Nepiedots" () ir 1992. gada ASV vesterna filma, kuras režisors un galvenās lomas attēlotājs ir Klints Īstvuds.

Filma ir par novecojošo Viljamu Maniju — slepkavu, kas pieņem vienu darba piedāvājumu vairākus gadus pēc tam, kā sācis pievērsties darbam fermā. Galvenās lomas tajā attēlo Īstvuds, Džīns Hekmens, Morgans Frīmens, Ričards Heriss.

Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai deviņās nominācijās, tā saņēma balvu četrās nominācijās: kā labākā filma, labākais režisors, labākais otrā plāna aktieris un labākā montāža. Trešais vesterns, kas saņem Kinoakadēmijas balvu kā gada labākā filma. 2004. gadā filmu iekļāva ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filmu".

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gada filmas
ASV vesterni
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Klinta Īstvuda filmas
1958. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

1958. gada Eirovīzijas konkurss bija pēc kārtas trešais Eirovīzijas dziesmu konkurss. Konkurss notika 1958. gada 12. martā, Hilversumā, Nīderlandē. Ar šo gadu spēkā stājās jaunais konkursa noteikums — valsts, kura uzvar Eirovīzijas dziesmu konkursā, saņem tiesības nākamajā gadā rīkot šo konkursu savā valstī. Šajā konkursā startēja 10 valstis. Lielbritānija šā gada konkursā nestartēja. Vienīgā valsts, kura šajā konkursā debitēja bija Zviedrija. Konkursā uzvarēja Francija, kuru pārstāvēja dziedātājs Andrē Klavo ar dziesmu Dors mon amour. Tāpat kā 1956. gada konkursā, netika izpildīta neviena dziesma angļu valodā. Jau trešo reizi šajā konkursā startēja 1956. gada Eirovīzijas uzvarētāja Līza Asija, kura ieguva 2. vietu, taču iepriekšējā gada konkursa uzvarētāja Korija Brokena, kura arī piedalījās konkursā trešo reizi, ieņēma pašu pēdējo vietu.
Trešo vietu ieņēma Itālijas pārstāvis Domeniko Modunjo, kas izpildīja pazīstamo dziesmu Nel blu dipinto di blu. Viņš bija spiests izpildīt savu dziesmu divas reizes, jo vairākās valstīs radās problēmas ar translāciju.

Dalībnieki, kuri atgriežas

Balsojums 

Eirovīzijas dziesmu konkursi pēc gada
1958. gads
Eduards Stepanovs

Eduards Stepanovs (Эдуард Николаевич Степанов, dzimis , miris ) bija PSRS inženieris, kosmonauts, bet nav lidojis kosmosā.

1959. gadā Stepanovs pabeidza Kara Gaisa spēku Kijevas inženieru radiotehniskās skolas radiotehnisko fakultāti. 1959. gadā viņš sāka dienestu kā inženieris. 1961. gadā kļuva par radiostacijas priekšnieku.

1965. gada 28. oktobrī Eduards Stepanovs ieskaitīts kosmonautu grupā. Līdz 1967. gada decembrim apguva kosmonautu vispārējo apmācību.
No 1968. gada janvāra līdz 1970. gada augustam Stepanovs gatavojās programmai 7K-VI (7К-ВИ).
No 1970. gada augusta līdz 1979. gadam viņš gatavojās programmai Almaz.
No 1979. gada līdz 1981. gadam Stepanovs gatavojās kosmosa kuģa TKS izmēģinājumu lidojumam, bet TKS pilotējamais lidojums tika atcelts.
No 1983. gadam līdz 1985. gadam gatavojās kosmiskajam lidojumam, lai apkalpotu aparatūru Pion-K, kas bija uzstādīta kosmosa kuģī TKS-4 (Kosmos-1686).
No 1986. gada līdz 1990. gadam Stepanovs gatavojās lidojumam ar daudzkārtizmantojamo kuģi Buran.
No 1990. gada līdz 1992. gadam viņš gatavojās programmai Sojuz-spasatel''' (Sojuz glābējs). Kosmosa kuģim orbītā bija paredzēta saslēgšanās ar kosmoplānu Buran''.

1992. gada 31. oktobrī atstāja kosmonautu grupu un atvaļinājās no bruņotajiem spēkiem.
1993. gada februārī Eduards Stepanovs sāka darbu Kosmonautu sagatavošanas centrā par zinātnisko līdzstrādnieku.

Miris .

Ārējās saites 
 Stepanovs biogrāfija 
 Stepanovs, sm.evg-rumjantsev.ru 

PSRS kosmonauti
Kosmosā nelidojušie kosmonauti
Baltezers (Cieceres pagasts)

Baltezers (arī Baltais ezers) ir ūdenstilpe Saldus novada Cieceres pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos mežainā apvidū. Ezeram pēdveida, ziemeļu—dienvidu virzienā izstiepta ezerdobe glaciokarsta ieplakā, krasti zemi, dibens dūņains, smilšains. Ietek 3 novadgrāvji, iztek grāvis uz Kazenieku strautu. Mīt vīķe, rauda, karūsa, asaris, līdaka, plaudis, līnis, vēži. Ir peldvieta. Ezers kopā ar rietumos no tā esošo purvu iekļauts 2004. gadā dibinātajā Baltezera purva dabas liegumā.

Atsauces 

Saldus novada ezeri
Cieceres pagasts
Brocēnu novada ezeri
Figūru modelēšana

Figūru modelēšana ir tehnika 3D modelēšanā, kur primitīva figūra (četrstūris, cilindrs, lode, u.c.) tiek izmantota, lai izveidotu pamata formu gala modelim. Pamata forma tiek izgrebta, lai veidotu gala modeli. Šis process izmanto vairākus atkārtojošus soļus, lai sasniegtu gala produktu, kas var novest pie efektīvākas un vairāk kontrolējama modelēšanas procesa.

Apakšgrupa 
Apakšgrupas modelēšana ir atvasināta no idejas, ka darbs ir progresējis, ja mākslinieks vēlas, lai viņa darbs tiktu attēlots mazāk ass vai kantains. Katra skaldne tiktu sadalīta mazākās, vairāk detalizētākās skaldnēs (parasti kopā pa 4). Tomēr vairāk pieredzējušiem figūru modelētājiem izdodas izveidot viņu skaldnes modeli bez tā sadalīšanas apakšgrupās. Būtībā figūru modelēšana tiek sadalīta ļoti vienkāršā poligona vadības konceptā.

Četrstūris 
Kvadrātveida virsmas, kuras parasti sauc par četrstūriem, ir būtiska vienība figūru modelēšanā. Ja mākslinieks sāk modelēšanu ar kubu, tad māksliniekam būs 6 četrstūrveida skaldnes pirms presēšanas. Kamēr lielākā daļa 3D modelēšanas lietotņu nodrošina neierobežota izmēra skaldnes iespējas, to rezultāti bieži vien ir vairāk paredzami un patstāvīgi strādājot ar četrstūriem. Tas ir tāpēc, ka uzzīmējot X un savienojot to ar četrstūra virsotnēm, tā pamatne gandrīz vienmēr paliks tāda pati. Gandrīz vienmēr, jo, kad četrstūris ir kas cits bez perfekta paralelograma (piemēram, robs vai trapece), tad pamatne parasti būs atšķirīga. Arī sadalot četrstūri divos vai četros trijstūros, tas padara vieglāku modeļa sagatavi priekš programmatūras, kas var apstrādāt tikai trijstūrus

Priekšrocības un trūkumi 
Figūru modelēšana ir modelēšanas metode, kas ir ātra un viegli apgūstama. Tā ir arī ievērojami ātrāka nekā ievietojot katru punktu atsevišķi. Tomēr ir sarežģīti pievienot lielu daudzumu detaļu modelim, izmantojot šo veidošanas tehniku bez pieredzes.

Datorgrafika
3D grafika
Luitpolds

Luitpolds Kārlis Jozefs Vilhelms (; dzimis , miris ) bija Bavārijas princis-reģents. Faktiski pildīja Bavārijas karaļa funkcijas, kad Luitpolda brāļadēls Ludvigs II, pamatojoties uz Ludviga ekstravaganto dzīvesstilu un finanšu vadību, 1886. gada 10. jūnijā tika atzīts par garīgi slimu un nespējīgu valdīt. Pēc Ludviga II nāves troņī nāca garīgi slimais Oto, un Luitpolds turpināja veikt reģenta pienākumus. Pēc Luitpolda nāves par pēdējo Bavārijas karali kļuva Luitpolda dēls Ludvigs III. 

Luitpolds politiski bija mazaktīvs. Saglabāja vēsas attiecības ar Vācijas impērijā dominējošo Prūsiju. Luipolda laikā Minhenes pilsēta izvirzījās kā ievērojams kultūras centrs.

Ārējās saites 

1821. gadā dzimušie
1912. gadā mirušie
Vitelsbahu dinastija
Bavārijā dzimušie
Mazlauki

Mazlauki, agrāk arī Liepāre, Mazā Lauku muiža, Rosme, ir ciems Latvijā, Jelgavas novada Vircavas pagastā pie Sesavas upes. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Mazo Lauku muižu (Klein-Feldhof).

2019. gadā ciemā tika uzbūvēts sporta laukums.

Atsauces 

Vircavas pagasts
Jelgavas novada ciemi
Latvijas ciemi
Zemgales ciemi
Rosme

Rosme var būt:

Rosme - vidējciems Iecavas novadā
Mazlauku agrākais nosaukums
Oglaine

Oglaine, agrāk Oglaines muiža, ir ciems Jelgavas novada Vircavas pagastā pie Oglaines upes un autoceļa V1086 (Lielvircava-Oglaine-Zāģeri). 19. gadsimta Oglaines (Oglai) muižas apbūve, labības šķūnis un labības noliktava ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Atsauces 

Vircavas pagasts
Jelgavas novada ciemi
Latvijas ciemi
Baltie klāni

Baltie klāni, ziemeļos no Zvidzes — Klajotnis, ir zemā tipa purvs Lubānas novada Indrānu pagastā. Izvietojies Lubāna līdzenuma austrumu malā Aiviekstes līkumā starp upi un tās pietekām Zvidzi un Abaini. Veidojies pirms aptuveni 7000 gadiem, pārpurvojoties Lubāna ieplakai, kad pats ezers bija aptuveni 6 reizes lielāks nekā tagad. Kūdras slāņa vidējais dziļums 1,7 m, maksimālais — 4 m, kopējie krājumi ap 67,9 mlj m³. Pēc Lubāna hodrotehniskā kompleksa izbūves purvs tika daļēji nosusināts ar vaļējiem grāvjiem, bet teritorija izmantota siena ieguvei. Mūsdienās aizaug ar krūmiem un kokiem.

1987. gadā daļā purva teritorijas (517 ha) izveidots Balto klānu purva ornitoloģiskais liegums. 1999. gadā tas iekļauts  plašajā Pārabaines dabas liegumā, bet 2009. gadā, apvienojot vairākus ap Lubāna ezeru izveidotos liegumus — Lubāna mitrāju dabas liegumā . Natura 2000 teritorija.

Atsauces 

Latvijas purvi
Indrānu pagasts
Ošupes pagasts
Natura 2000
Nikolajs Radvils Rudais

Nikolajs Radvils, saukts Rudais (, ), arī Mikolajs Radzivils (, , 1512—1584) bija Lietuvas dižkunigaitijas valstsvīrs un karavadonis no Radvilu dzimtas. Traķu vaivads (1550—1566) un Viļņas vaivads un Lietuvas lielkanclers (1566—1579), Lietuvas lielhetmanis (1553—1566, 1577—1584). Reformācijas laikā pārgājis kalvinismā. Vadīja Cēsu pils ieņemšanu 1578. gadā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1512. gadā Ņasvižā Lietuvas lielhetmaņa Jurģa Radvila (Herkula) (1480–1541) un viņa sievas Barbaras ģimenē. Mācījies Rietumeiropā, 1547. gadā Svētās Romas impērijas ķeizars Kārlis V viņam piešķīra Biržu un Dubiņģu firsta () titulu.   

1550. gadā viņš kļuva par Traķu vaivadu. 1553. gadā viņu ievēlēja par Lietuvas lielhetmani, no 1561. gada vadīja Lietuvas karaspēku Livonijas karā, kas beidzās ar Cēsu pils ieņemšanu 1578. gadā un Pleskavas aplenkumu 1581. — 1582. gadā.
Pretojās 1569. gada Ļubļinas ūnijas noslēgšanai ar Poliju.
   
Miris 1584. gada 27. aprīlī Viļņā.

1512. gadā dzimušie
1584. gadā mirušie
Latvijas vēsture
Lietuvas vēsture
Lietuvas cilvēki
Radvilu dzimta
Ritvars Jansons

Ritvars Jansons  (dzimis  Tukumā) ir latviešu vēsturnieks un politiķis. Pārstāv Nacionālo apvienību, bijis 12. un 13. Saeimas deputāts.

Biogrāfija 
Ritvars Jansons dzimis  Tukumā. Mācījas Tukuma Raiņa 1. vidusskolā, kur bijis aktīvs sabiedriskajā dzīvē un kļuvis par klātienes biedru laikraksta "Pionieris" klubā "Meridiāns", kurš tika paredzēts tiem, kas vēlas paplašināt savas zināšanas starptautisko attiecību jomā. Bijis komjaunietis un politiskā kluba "Planēta" prezidents. 1986. gadā skolas komanda R. Jansona vadībā saņēma LĻKJS Centrālās komitejas piešķirto 1. vietu, goda rakstu un balvu — braucienu uz Volgogradu skolēnu pavasara brīvdienās republikāniskajā politisko zināšanu konkursā.

No 1989. gada bija Tukuma muzeja vēstures nodaļas vadītājs, zinātniskais līdzstrādnieks.

1993. gadā Ritvars Jansons absolvēja Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātes Vēstures nodaļu. Maģistra grādu ieguvas šīs pašas augstskolas Sociālo zinātņu fakultātes politikas zinātnes specialitātē. 2009. gadā ieguva vēstures zinātņu doktora grādu.

Pētniecības un darba gaitas saistītas ar totalitārisma seku pētīšanu. No 1993. līdz 1994. gadam R. Jansons bija Augstākās Padomes Totalitāro režīmu noziegumu izmeklēšanas komisijas reģionālās grupas vadītājs, pēc tam — Totalitārisma seku dokumentēšanas centra galvenais speciālists. Kopš 1994. gada viņš bija Totalitārisma seku dokumentēšanas centra galvenais speciālists. 1996. gadā sāka strādāt Satversmes aizsardzības biroja Totalitārisma seku dokumentēšanas centrā, kur darbojās līdz 2007. gadam, kad kļuva par Latvijas Valsts arhīva darbinieku, Sabiedrisko attiecību un dokumentu popularizācijas daļas vecāko referentu.

No 2009. gada līdz 2015. gadam R. Jansons bija Latvijas Okupācijas muzeja vēsturnieks un direktora vietnieks.

Ar Laimdotas Straujumas vadītā Ministru kabineta 2014. gada 20. augusta lēmumu Nr. 433 norīkots darbam LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijā par priekšsēdētāja vietnieku vēstures jautājumos.

Politiskā darbība 
2013. gada pašvaldību vēlēšanās R. Jansons tika ievēlēts Rīgas domē no Nacionālās apvienības saraksta. Kandidēja arī 12. Saeimas vēlēšanās 2014. gadā, bet netika ievēlēts. 2015. gadā R. Jansons kļuva par 12. Saeimas deputātu uz laiku, kamēr no tā paša saraksta ievēlētā Dace Melbārde pilda ministra pienākumus (viņš stājās pēc skandāla demisionējušā partijas biedra Andra Vilka vietā). Bijis Saeimas Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijas priekšsēdētājs, Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšsēdētājs.

2018. gada rudenī R. Jansons tika ievēlēts arī 13. Saeimā. 2020. gadā ieņēma Kultūras ministrijas parlamentārā sekretāra amatu. 2022. gadā kandidēja 14. Saeimas vēlešanās, tomēr netika ievēlēts.

Privātā dzīve 
Bija precējies ar žurnālisti un politiķi, bijušo Saeimas priekšsēdētāju Ināru Mūrnieci. Laulībā dzimusi meita. Šķīrušies 2015. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

 CVK profils
 CV Saeimas mājaslapā

1968. gadā dzimušie
Tukumā dzimušie
Latvijas vēsturnieki
12. Saeimas deputāti
13. Saeimas deputāti
Latvijas PSR VDK zinātniskās izpētes komisijas locekļi
Ezītis

Ezītis ir ciems Olaines novada Olaines pagastā pie Misas upes.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Evija Krūze

Evija Krūze (dzimusi Evija Kromule 1974. gada 20. novembrī, iepriekš Evija Skulte) ir latviešu aktrise.

Dzīvesgājums 
Dzimusi kā Evija Kromule 1974. gada 20. novembrī Kaļiņingradā, kur tobrīd dienēja viņas tēvs, bet drīz pēc piedzimšanas kopā ar māti atgriezās Rīgā. Mācību laikā darbojās Rīgas Skolēnu pils teātrī "Zīļuks". 1997. gadā studēja Latvijas Kultūras akadēmijas apvienotajā aktieru/režisoru kursā un ir Nacionālā teātra aktrise.

Atveidoja Sintijas lomu seriālā "UgunsGrēks" un Martas lomu seriālā "Viņas melo labāk".
Piedalījās "Dejo ar zvaigzni" 4. sezonā un iekļuva finālā.

Personīgā dzīve 
2002. gadā apprecējās ar mākslinieku Kristapu Skulti, laulībā dzimuši divi dēli. 2012. gadā šķīrusies no Kristapa Skultes. 2019. gadā apprecējusies ar igauņu uzņēmēju Aimuru Krūzi.

Seriāli 
 "Palīgā" (1997—1998) — Ilze
 "Prāts vai Instinkts" (2007) — Zane
 "Tikai nesaki man Bizu" (2011) — Zane
 "UgunsGrēks" (2012) — Sintija Saulīte
 "Viņas melo labāk" (2013—pašlaik) — Marta Kļava
 "Viss norm" (2022—pašlaik) – Lauras mamma

Atsauces 

1974. gadā dzimušie
Latvijas aktieri
Zemgales iela (Jūrmala)

Zemgales iela ir iela Jūrmalā, Vaivaru un Asaru apkaimēs. Zemgales iela sākas krustojumā ar Valtera prospektu un beidzas krustojumā ar Skautu ielu. Kopējais ielas garums ir 1740 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Zemgales ielā satiksmes kustība norit vienā vai divās joslās (Divas joslas ir posmā no Valtera prospekta līdz Mirdzas ielai). Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Ielu savienojumi 
Zemgales iela ir savienota ar šādām ielām:
 Valtera prospekts (T veida krustojums)
 Ernesta iela (T veida krustojums)
 Artūra iela (T veida krustojums)
 Mirdzas iela (T veida krustojums)
 Eiženijas iela (T veida krustojums)
 Olgas iela (T veida krustojums)
 Melitas iela (T veida krustojums)
 Daugavas iela (T veida krustojums)
 Semafora iela (T veida krustojums)
 Matildes iela (T veida krustojums)
 Viņķu iela (T veida krustojums)
 Matīsa iela (T veida krustojums)
 A. Amtmaņa-Briedīša iela (T veida krustojums)
 Skautu iela (T veida krustojums)

Objekti 
 Zemgales ielā 4 atrodas Jūrmalas bērnu un jauniešu interešu centrs.

Sabiedriskais transports 
Zemgales iela atrodas netālu no Vaivaru un Asaru stacijas. Agrāk pa Zemgales ielu kursēja 5. autobuss.

Skatīt arī 
 Vaivari
 Asari

Ielas Jūrmalā
Grēnes

Grēnes, agrāk Grēnmuiža, ir ciems Olaines novada Olaines pagastā. Grēnēs ietilpst ciema daļas Jauntīreļi, Vectīreļi un dārzkopības sabiedrība Cīrulīši.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Kārlis Johansons

Kārlis Johansons (dzimis  Cēsīs, miris  Maskavā) bija latviešu mākslinieks — avangardists.

1914. gadā iekļāvās mākslinieku — avangardistu apvienībā "Zaļā puķe" (bez Johansona tur bija arī Aleksandrs Drēviņš, Valdemārs Tone un Konrāds Ubāns). Krievijas revolūcijas gados nokļuva Maskavā. kur iekļāvās krievu konstruktīvisma kustībā. 1921. gadā izstādīja "pašspriegojošas konstrukcijas", kuras pasaulē kļuva aktuālas kā "tensegrity" koncepts gadsimta piecdesmitajos gados Ričarda Fulera darbos.

Ārējās saites 
 "Kārlis Johansons. Cēsnieks ar pasaules elpu." la.lv

Latviešu mākslinieki
Cēsīs dzimušie
Krievijas latvieši
Jāņupe (Olaines pagasts)

Jāņupe, arī Sēliešu sils, ir ciems Olaines novada Olaines pagastā pie autoceļa V7 (Baloži-Plakanciems-Iecava) Ežupes krastos.

Mežā uz dienvidiem no Jāņupes pie Iecavas ceļa līdz Padomju armijas izvešanai atradās PSRS raķešu bāze (29. raķešu divīzijas 307. raķešu pulka 2. diviziona pozīcijas).

Atsauces 

Latvijas lielciemi
Baltijas ledus ezera krasta valnis pie Rīvas

Baltijas ledus ezera krasta valnis pie Rīvas ir aizsargājams dabas piemineklis — ģeoloģisks veidojums Pāvilostas novada Sakas pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā dienvidrietumos no Rīvas ciema; pa to izbūvēts autoceļš Rīva—Orgsaļiena. Stiepjas 2 km garumā no Lielkalnu mājām līdz pamestam grants karjeram. Valni veido Baltijas ledus ezera II stadijas strēle un III stadijas bārs. Bāra jūras pusē iegrauzta abrāzijas kāple vairāku metru augstumā. Krasta veidojumi sastāv no smilts un grants—oļu materiāla. Liela daļa vaļņa ārpus aizsargājamās teritorijas robežām norakta.

Panorāma

Atsauces 

Ģeoloģiskie pieminekļi
Sakas pagasts
Červena Ržečice

Červena Ržečice () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķī.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz 1279. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Pārolaine

Pārolaine ir ciems Olaines novada Olaines pagastā pie Olaines pilsētas, otrpus (austrumu pusē) dzelzceļa līnijai Rīga—Jelgava. Pārolaine ir salīdzinoši nesen izveidota apdzīvotā vieta, kurā iekļauts arī Cukurciems.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Eagles

Eagles ir amerikāņu rokgrupa, kuru 1971. gadā Losandželosā dibināja Glenns Frejs, Dons Henlijs, Bērnijs Līdons un Rendijs Meisners.

Grupa tiek uzskatīta par vienu no 20. gadsimta 70. gadu veiksmīgākajiem mūzikas izpildītājiem. Šajā desmitgadē grupa sešas reizes saņēma Grammy balvu, piecas reizes — American Music Awards, pieci singli ierindojās topa pirmajā vietā, albumu topa pirmajā vietā ierindojās seši albumi. Grupas ieraksti pārdoti vairāk nekā 150 miljonos kopiju visā pasaulē, no tiem 100 miljoni — ASV. 

20. gadsimta beigās divi grupas albumi — Their Greatest Hits (1971–1975) un Hotel California — ierindojās starp 20 visvairāk pārdotajiem mūzikas albumiem ASV, Their Greatest Hits (1971–1975) bija visvairāk pārdotais albums ASV 20. gadsimtā. Rolling Stone Hotel California albumu ierindoja 37. vietā savā 500 visu laiku izcilāko albumu sarakstā, pati grupa 2004. gadā tika ierindota 75. vietā Rolling Stone visu laiku izcilāko mākslinieku sarakstā.

Grupa pārtrauca darbību 1980. gada jūlijā, tomēr 1994. gadā atkalapvienojās un izdeva albumu Hell Freezes Over. 1998. gadā grupa uzņemta Rokenrola slavas zālē.

Diskogrāfija 
Studijas albumi
 Eagles (1972)
 Desperado (1973)
 On the Border (1974)
 One of These Nights (1975)
 Hotel California (1976)
 The Long Run (1979)
 Long Road Out of Eden (2007)

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

ASV mūzikas grupas
Grammy balvas ieguvēji
Baltiņu ezers (Sēlpils pagasts)

Baltiņu ezers (arī Baltiņš) ir ezers Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Izvietojies Sēlijas paugurvalnī pagasta vidusdaļā uz dienvidiem no Jelgavas—Krustpils dzelzceļa. Krasti zemi, dibens dūņains, vietām smilšains. Iztek Baltiņupīte uz Piksteri. Mīt karūsa, rauda, asaris, līnis, līdaka, karpa. Ir peldvieta.

Ezera dienvidu krastā 138,5 m augstais Polānu kalns, divas Baltiņu apmetnes un Jozupu senkapi.

Atsauces 

Sēlpils pagasts
Jēkabpils novada ezeri
Salas novada ezeri
Nilsons

Nilsons ( — 'Nila dēls', no personvārda Nils; sieviešu dzimtē Nilsone) ir zviedru cilmes uzvārds, kam dāņu un norvēģu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Nilsens (dāņu un ). Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Allans Nilsons (Allan Nilsson; 1899—1949) — zviedru šahists;
 Andešs Nilsons (Anders Nilsson; 1990) — zviedru hokejists;
 Augusts Nilsons (August Nilsson; 1872—1921) — zviedrijas vieglatlēts un virves vilcējs, olimpiskais čempions virves vilkšanā;
 Kents Nilsons (Kent Nilssonā; 1956) — zviedru hokejists;
 Roberts Nilsons (Robert Nilsson; 1985) — zviedru hokejists;
 Rolands Nilsons (Roland Nilsson; 1963) — zviedru futbolists un treneris;
 Zandors Nilsons (Zandor Nilsson; 1913—1973) — zviedru šahists.

Skatīt arī 
Nilsens

Zviedru uzvārdi
Redžinalds Hadlins

Redžinalds Alans Hadlins (; dzimis ) ir amerikāņu scenārists, kinorežisors un producents. Kopā ar savu vecāko brāli Voringtonu Hadlinu viņi zināmi kā Hudlin Brothers. No 2005. līdz 2008. gadam viņš bija kanāla BET izklaides nodaļas vadītājs. Hadlins ir autors vairākiem grafiskajiem romāniem. Producējis 88. Kinoakadēmijas balvas ceremoniju (2016), kā arī citus televīzijas speciālos raidījumus. Atpazīstamību viņš ieguva ar 1990. gada filmu House Party un  1992. gada filmu "Bumerangs", kurām bija režisors. Producējis Kventina Tarantīno filmu "Atsvabinātais Džango", kas saņēma Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā filma".

Biogrāfija 
Redžinalds Hadlins piedzima Sentervilā, Ilinoisā, skolotājas Helēnas un skolotāja Varingtona ģimenē. Viņa vecākais brālis Varingtons Hadlins arī ir kinorežisors un producents, kā arī aktieris.

Kamēr Hadlins studēja Hārvarda Universitāte, viņš režisēja īsfilmu House Party, kas saņēma vairākas balvas, tajā skaitā pirmās vietas godalgu Black American Cinema Society balvas pasniegšanas ceremonijā. Šī īsfilma kalpoja par pamatu viņa pirmajai tāda paša nosaukuma pilnmetrāžas mākslas filmai.

Divus gadus viņš bija izpildproducents NAACP Image balvas ceremonijām. Šī ceremonija ieguva augstāko reitingu kanālā NBC 2013. gadā, un 2014. gadā kļuva par visaugstāk novērtēto ceremoniju kanāla TV One vēsturē.

Redžinalds Hadlins ir režisējis tādas filmas kā House Party, "Bumerangs", The Great White Hype, The Ladies Man, "Krāpnieki", divas seriāla "Amerikāņu ģimenīte" sērijas, seriāla "Ofiss" sēriju, seriāla The Middle sēriju un vairākas sērijas seriālam Outsourced. Trīs gadu garumā viņš bija vairākkārtējs producents un režisors realitātes seriālam The Bernie Mac Show.

No 2005. līdz 2008. gadam Hadlins bija kanāla BET izklaides nodaļas vadītājs. Viņš ir scenārija autors Marvel Comics sērijai Black Panther no 2005. līdz 2008. gadam, kur par visnozīmīgāko tiek uzskatīta 2006. gada sižeta līnija Bride of the Panther, kurā Storma apprecas ar Melno panteru.

Viņš ir viens no producentiem Kventina Tarantīno filmai "Atsvabinātais Džango" ar Džeimiju Foksu, Leonardo Di Kaprio, Kristofu Valcu, Keriju Vašingtoni un Semjuelu Džeksonu galvenajās lomās. , par šo filmu Hadlins saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā filma".

Hadlins ir Phi Beta Sigma brālības biedrs.

Kinoakadēmijas balvas producēšana 
Deivids Hills kopā ar Redžinaldu Hadlinu ir izvēlēti par 88. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijas producentiem, kad pēc trīs gadu sadarbības ar Kino mākslas un zinātnes akadēmiju līgumu nepagarināja iepriekšējie producenti Kreigs Zeidans un Nīls Merons.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 Hudlin Entertainment
 Redžinalda Hadlina intervija vietnē Marvel.com

1961. gadā dzimušie
Amerikāņu kinorežisori
ASV kinoproducenti
Ilinoisā dzimušie
Baltiņupe

Baltiņupe, arī Baltiņupīte, ir upe Vidzemes ziemeļaustrumos, Melnupes labā krasta pieteka Alūksnes un Smiltenes novados. Sākas mežainā apvidū Malienas paugurainē uz ziemeļiem no Strautiņiem. Plūst rietumu virzienā pa Trapenes līdzenumu. Agrāk tecēja caur Lukstu, Sētas un Garo ezeru, tagad no Ucu purva pa taisno novadīta Melnupē. Lielākā pieteka Dzirnavupīte (10 km; kreisā).

Atsauces 

Alūksnes novada upes
Smiltenes novada upes
Apes novada upes
Alsviķu pagasts
Mārtiņš Klišāns

Mārtiņš Klišāns (dzimis  Rīgā) ir latviešu diriģents. Viņš ir Rīgas Doma zēnu kora diriģents un mākslinieciskais vadītājs, jauktā kora "Valmiera" diriģents, Cēsu novada virsdiriģents un docents JVLMA, kā arī vada Akadēmijas kori. 2015. gadā piešķirts valsts augstākais apbalvojums Triju Zvaigžņu ordenis.

Izglītība 
Mārtiņš Klišāns pirmo profesionālo muzikālo izglītību ieguvis, dziedot Emīla Dārziņa zēnu korī un beidzot kordiriģēšanas klasi Emīla Dārziņa speciālajā mūzikas vidusskolā.  Studijas turpinājis Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā, pabeidzot kordiriģēšanas klasi pie profesora Imanta Kokara. 1999. gadā papildinājis zināšanas Prinstonā (ASV). Studiju laikā kā dziedātājs piedalījies Štutgartes Baha akadēmijas meistarklasē pie prof. Brjūsa Ābela (Bruce Abel). 2009. gadā saņēmis Maģistra grādu Latvijas Mūzikas Akadēmijas diriģēšanas nodaļā.

Profesionālā darbība 
No 1989. līdz 1992. gadam viņš bija Latvijas Universitātes kora "Juventus" diriģents, vairākus gadus diriģēja daudzu starptautisko konkursu laureātu kamerkori "Sacrum" un ilgus gadus bija Cēsu pilsētas Kultūras centra jauktā kora "Beverīna" diriģents. Kopš 1998. gada Mārtiņš Klišāns ir Rīgas Doma zēnu kora diriģents un mākslinieciskais vadītājs. Astoņpadsmit pēdējie Rīgas Doma zēnu kora CD ieraksti veikti M. Klišāna vadībā. Tieši M. Klišāna darbības laikā 2001. gadā Rīgas Doma zēnu korim tiek piešķirta Lielā Mūzikas Balva. Mārtiņš Klišāns ir IX Latvijas skolu jaunatnes dziesmu svētku virsdiriģents 2005. gadā, ievēlēts arī par XXIV Vispārējo latviešu dziesmu svētku virsdiriģentu 2008. gadā.

Pašalik ir Cēsu novada virsdiriģents un jauktā kora "Valmiera" diriģents.

Mārtiņš Klišāns ir piedalījies pasaules kordiriģentu konferencē. 2000. gadā Ročesterā, ASV un kopā ar Rīgas Doma zēnu kori vadījis bērnu koru diriģentu semināru. Mārtiņš Klišāns ir un Cēsu pilsētas Kultūras centra jauktā kora "Beverīna" diriģents. 2004. gada jūlijā piedalījies kā viesdiriģents Americafest — Zēnu un vīru koru pasaules festivālā Čehijā.

Mārtiņš Klišāns dziedājis "Rīgas vokālajā grupā" un kamerkorī Ave Sol, piedalījies vairākos baroka operu un oratoriju uzvedumos, dziedot tenora partiju (G. F. Hendeļa "Mesijā", J. S. Baha "Ziemassvētku oratorijā", H. Pērsela operās "Feju karaliene" un "Didona un Enejs"). Par dalību uzvedumā "Didona un Enejs" kopā ar radošo grupu saņēmis Lielo Mūzikas balvu.

Atsauces

Ārējās saites 
Kaut kas, kas nāk no debesīm
Diriģents Mārtiņš Klišāns ievēlēts par Eiropas Savienības Koru federācijas viceprezidentu

1967. gadā dzimušie
Latviešu diriģenti
Latvijas Mūzikas akadēmijas absolventi
Rīgā dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Bandavas pauguraine

Bandavas pauguraine ir dabas apvidus Rietumkursas augstienes vidusdaļā Aizputes, Kuldīgas un Skrundas novados. Stiepjas 36 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā no Turlavas līdz Dzeldai un 35 km platumā no Vecpils līdz Rudbāržiem. Ziemeļos pa Rīvas un Lējējupes augštecēm robežojas ar Kurmāles pauguraini, austrumos pa Lējējupes un Ēnavas ieleju kreiso krastu — ar Kursas zemieni, dienvidos pa Vārtājas un Dzeldas ielejām — ar Embūtes pauguraini, dienvidrietumos Durbes—Vārtājas pazeminājums atdala no Vārtājas viļņotā līdzenuma, bet ziemeļrietumos kāples veidā norobežojas no Apriķu līdzenuma. Pauguraines augstākais punkts ir pie Ābolkalniem 138,6 m vjl ziemeļaustrumos no Kalvenes.

Ģeoloģija 
Paugurlīdzenuma pamatā ir meridionāli stiepts pamatiežu virsas pacēlums ar slīpumu rietumu—austrumu virzienā; tās augstums 30—70 m vjl. Virsu saposmo vairākas senas ielejas. Pamatiežu vecums samazinās virzienā uz dienvidiem. Ziemeļu daļu veido augšdevona karbonātieži un smilšakmeņi. Dienviddaļā izplatīti apakškarbona smilšakmeņi, māli, karbonātieži. Pamatiežus klāj 40—70 m biezi ledāja sakrokoti glacigēnie un ledāja kušanas ūdeņu nogulumi — morēnmālsmilts, smilšmāls, smilts, grants, aleirīti, māls. Ielejveida pazeminājumos nogulumu biezums vietām pārsniedz 100 m. Raksturīgas saldūdens kaļķiežu iegulas.

Reljefs 
Reljefu veido vairākas meridionālā vai submeridionālā virzienā orientētas, 25—40 m augstas paugurgrēdu joslas, ko atdala pazeminājumi ar mēreni un vidēji viļņotiem līdzenumiem. Visaugstākā daļa ir dienvidos, Kalvenes apkaimē, kur lielākais augstums ir 138,6 m vjl.

Klimats 
Klimats mēreni silts un mitrs, jūtama Baltijas jūras ietekme. Gada vidējā temperatūra ir 6,3 °C; janvārī — –4 °C, jūlijā — 16,5 °C. Bezsala periods 130—140 dienas. Nokrišņi 700—800 mm, visvairāk dienvidrietumu daļā. Sniega sega nepastāvīga; izveidojas pēc decembra otrajā pusē un saglabājas līdz marta vidum, tās biezums ap 20 cm.

Hidrogrāfija 
Upju tīklu veido Baltijas jūras piekrastes un Ventas baseina upes. Baseinu ūdensšķirtne ir pa Valtaiķu un Kalvenes paugurgrēdām. Upēm raksturīgas 20—30 m, vietām līdz 50 m dziļas ielejas. Lielāko daļu atūdeņo Tebra un tās pietekas Laža un Alokste, kā arī Rīvas un Vārtājas augštece. Lielākās Ventas baseina upes ir Koja, Garūdene un Ēnava.

Starppauguru ieplakās vairāki nelieli, pārsvarā glaciālie, ezeri un purvi. Lielākie ir Sepenes ezers (67 ha) un Tīdu ezers.

Atsauces 

Latvijas pauguraines
Bārbeles sērūdeņraža avots

Bārbeles sērūdeņraža avots ir minerālūdens sēravots Vecumnieku novada Bārbeles pagastā. Viens no plašāk un senāk zināmajiem Latvijas dziednieciskajiem avotiem. Izvietojies pagasta rietumos uz dienvidiem no Bārbeles ciema Iecavas labajā krastā netālu no Dzērvītes ietekas. Kopš 1977. gada aizsargājams ģeoloģisks piemineklis. Mazmineralizēts sērūdeņradi, kā arī  kalcija un nātrija sulfātus saturošs avots ar lielu debitu. No 2 m dziļas karsta piltuves avots ieplūst Iecavā pa 100 m garu strautu. Rakstu avotos minēts kopš 1739. gada, kad pēc hercoga Pētera Bīrona pavēles tur izpirkta zeme un ierīkota sērūdens vannu dziedniecības iestāde. 18. gadsimtā Bārbeles sēravots bija slavenākā šāda tipa dziedniecības iestāde Latvijā. 20. gadsimtā to nomāja Latvijas sieviešu palīdzības korpuss, kas iekārtoja procedūru ēku un viesnīcu. Dziednīca izpostīta 2. pasaules kara laikā. Mūsdienās populārs tūrisma objekts.

Atsauces 

Latvijas avoti
Ģeoloģiskie pieminekļi
Bārbeles pagasts
Latvijas Top 40

Latvijas Top 40 ir nacionālās apraides sabiedriskās radiostacijas Latvijas Radio 5 veidotais iknedēļas populārāko dziesmu saraksts. Šajā rakstā ir apkopots to dziesmu saraksts, kas Latvijas radiostacijas Latvijas Radio 5 iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā "Latvijas Top 40" pavadīja visvairāk nedēļas pirmajā vietā, visvairāk nedēļas topā un tās dziesmas, kuras kā jaunums — pirmajā nedēļā uzreiz iekļuva Latvijas Top 40 pirmajā desmitniekā.

Latvijas nacionālais tops pirmo reizi izskanēja  un tiek atskaņots Latvijas Radio 5 ēterā katru svētdienu plkst. 17.00.

No topa pirmsākumiem līdz 2022. gada 31. jūlijam topu vadīja Artis Volfs.

Top 40 sastādīšanas princips 
Latvijas Top 40 tiek veidots, apkopojot datus par spēlētākajām dziesmām Latvijas populārākajās Top 40 formāta radiostacijās (airplay), kā arī visvairāk klausītākajām dziesmām mūzikas straumēšanas platformās Spotify un Deezer.

Topa veidošanai dati par nedēļas spēlētākajām dziesmām Latvijā tiek ņemti no šīm radio stacijām:
 European Hit Radio
 Latvijas Radio 5 (Pieci.lv)
 Latvijas Radio 6 (Radio NABA)
 Rietumu Radio
 Radio SWH SPIN
 Star FM
 Radio SWH
 Radio SWH Rock

Bet, lai iegūtu datus par nedēļas spēlētākajām dziesmām Latvijā tiešsaistes platformās, tiek izmantoti dati no:
 Deezer, kas pieejami šeit;
 Spotify, kas pieejami šeit.

Iegūtie dati ir dziesmu saraksts ar reižu skaitu, cik tā bieži ir spēlēta konkrētās nedēļas ietvaros. Šis saraksts tiek sadalīts rangā sākot no 50, tātad populārākā dziesma saņem 50 punktus, nākamā 49 un tā tālāk, ja atskaņojumu skaits ir vienāds, tad dziesma saņem vienādus ranga punktus, bet viena vieta zem tās saņem par attiecīgo punktu skaitu mazāk. Vienīgais izņēmums ir Deezer, kas atskaņojumu skaitu nerāda, tāpēc šis saraksts tiek vienkārši sakārtots no 50 un uz leju.

Šāda veida datu apstrāde izslēdz gadījumus, kad viena radio stacija spēlē dziesmu ar atskaņojumu skaitu, piemēram, 90, bet citās radio stacijās tā spēlēta netiek, bet topā tāda visticamāk iekļūtu, jo citas dziesmas, pat gadījumos, ja tiek spēlētas vairākās radio stacijās, šādu atskaņojumu skaitu var neiegūt. Šajā metodē topā iekļūst dziesmas, kas ir pārstāvētās vairākās radio stacijās, tātad sasniedzot plašāku klausītāju loku.

Kad dati ir savākti un sakārtoti, tiek izveidots vienots dziesmu saraksts, novienādoti dziesmu nosaukumi un saskaitīts, kurai dziesmai ir augstāka kopējā ranga summa — augstāka ranga summa attiecīgi ir augstāka vieta topā.

Latvijas Top 40 statistika

Visvairāk nedēļas pirmajā vietā 
Šis ir dziesmu saraksts, kurā ir apkopota informācija par tām dziesmām, kuras ir visvairāk nedēļām atradušās Latvijas Top 40 pirmajā vietā.

Visvairāk nedēļas topā 
Šajā sarakstā ir apkopota informācija par tām dziesmām, kuras ir visvairāk nedēļām atradušās Latvijas Top 40.

Kā jaunums — augstākā vieta 
Šajā sarakstā ir apkopota informācija par tām dziesmām, kuras kā jaunums — pirmajā nedēļā uzreiz iekļuva Latvijas Top 40 pirmajā desmitniekā.

Latvijas Top 40 Nr. 1 
 Latvijas Top 40 (2022)

Skatīt arī 
 Latvijas Radio 5

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā Latvijas Top 40 mājaslapa
 Latvijas Top 40 mūzikas straumēšanas vietnē Spotify

Latvijas Radio
Ingegerda

Ingegerda Ūlofa meita (, ) bija Zviedrijas karaļa Ūlofa meita. Ap 1019. gadu viņa apprecējās ar Novgorodas kņazu Jaroslavu Gudro un pieņēma kristīgo vārdu Irīna ( — ‘miers’). Kā kāzu dāvanu Ingegerda saņēma Ladogas pilsētu un zemes ap to, kas no tā laika tiek sauktas Ingegerdas vārdā par Ingriju.

Eimunda sāga 
Eimunda sāgas sākumā stāstīts par to, ka bijušais Norvēģijas ķēniņš Eimunds Hringsons kopā ar savu radinieku jarlu Ragnāru Agnarsonu un 600 vīru karadraudzi ieradās pie Holmgārdas (Novgorodas) ķēniņa Jarizleifa (Jaroslava) un viņa sievas Ingegerdas (Ingigerðr), lai noslēgtu savienību pret viņa pusbrāli ķēniņu Burizlafu (Borisu). Pēc brāļu Borisa un Gļeba sakaušanas 1019. gadā Jaroslavs aplenca Kijevu, bet Eimunds devās pie Palteskjas (Polockas) ķēniņa Vartilafa (konungr Vartilafr), kuram ķēniņš Jarizleifs bija izvirzījis teritoriālas pretenzijas. Ingegerda un viņas radinieks zviedru jarls Ragnvalds Olafsons (jarl Rögnvaldr Úlfsson) mēģināja nogalināt Eimundu.

Eimunda sāgā minēts, ka ķēniņš Brjačislavs sagūstīja ķēniņa Jaroslava sievu Ingegerdu. Savukārt pēc 1041. gadā noslēgtā miera līguma Brjačislavs un Jaroslavs vienojās par to, ka Brjačislavs kļuva par Kijevas vietvaldi, bet Jaroslavs paturēja virsvaru Novgorodā kā Krievzemes (Gardarīkes) galvaspilsētā. Par Polockas valdnieku kļuva ķēniņš Eimunds, bet jarls Ragnvalds Olafsons par Aldeigjuborgas (Ladogas) valdnieku. Kad 1044. gadā Brjačislavs nomira, par Kijevas lielkņazu kļuva Jaroslavs.

Atsauces 

Kijevas Krievzeme
Zviedrijas vēsture
Zviedrijas cilvēki
1001. gadā dzimušie
1050. gadā mirušie
Stokholmas lēnē dzimušie
Pastaru ezers

Pastaru ezers vai Bardinska ezers ir neliels beznoteces purva ezeriņš Ilūkstes novada Šēderes pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā netālu no dārzkopības sabiedrības «Celtnieks» Augšzemes aizsargājamo ainavu apvidū. 2004. gadā ezers un tā apkārtne 5 ha platībā iekļauti dabas liegumā «Bardinska ezers» pārejas purva un slīkšņas aizsardzībai. Ezers ir viena no nedaudzajām Lapzemes āķītes atradnēm Latvijā. Liegums ir iekļauts Natura 2000 — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Atsauces 

Šēderes pagasts
Natura 2000
DelfinGroup

AS DelfinGroup (agrākie nosaukumi ExpressCredit, Lombards24.lv) ir Latvijas uzņēmums, kas darbojas finanšu un tirdzniecības jomā. Uzņēmums ir dibināts 2009. gadā. Tas darbojas ar zīmoliem Banknote un VIZIA.

DelfinGroup un tā meitas uzņēmumi izsniedz aizdevumus pret ķīlu (lombards) un aizdevumus bez nodrošinājuma. Tas arī nodarbojas ar jaunas un lietotas sadzīves un sakaru tehnikas, juvelierizstrādājumu, zelta un sudraba pirkšanu un pārdošanu.
Filiālēs tiek piedāvāti Western Union naudas pārvedumu pakalpojumi.
Uzņēmumam ir 87 Banknote filiāles Rīgā un citās Latvijas pilsētās (2020. gada februāris).

Uzņēmums ir Latvijas Alternatīvo finanšu pakalpojumu asociācijas un Latvijas Lombardu asociācijas biedrs.

DelfinGroup akcijas tiek kotētas Nasdaq Riga biržā.
Uzņēmuma īpašnieki 2019. gada septembrī bija: SIA Lombards24.lv (65,18 %), SIA AE Consulting (10,00 %), SIA EC finance (21,32 %) un fiziskas personas (3,5 %); patiesais labuma guvējs ir Agris Evertovskis.

Vēsture 
2009. gada 12. oktobrī tika dibināts uzņēmums SIA Lombards24.lv. Pirmais lombards atvērts Rīgā, Dzirnavu ielā 119.
2010. gadā jau bija atvērtas 50 lombarda filiāles 15 pilsētās.
2011. gadā sākta īstermiņa aizdevumu bez nodrošinājuma izsniegšana.
2012. gadā sākta patēriņā aizdevumu izsniegšana. 2012. gada 25. jūnijā uzņēmums pārdēvēts par SIA ExpressCredit.
2013. gadā uzņēmums izlaida obligācijas 8,5 miljonu eiro apmērā, to kotēšana veikta Nasdaq Riga fondu biržā.
2015. gada 11. februārī Rīgas domes rīkotajā izsolē ExpressCredit par 880 000 EUR ieguva SIA „Rīgas pilsētas lombards“. Rīgas pilsētas lombards bija vecākais lombards Latvijā (pirmās lombarda operācijas veiktas 1802. gadā).
2015. gadā uzņēmuma filiālēs sāka piedāvāt Western Union naudas pārvedumu pakalpojumus.

2015. gada beigās tika veikta Lombards24 zīmola maiņa uz Banknote.
2016. gadā izveidots jauns zīmols MoneyMetro, piedāvājot patēriņa aizdevumus.
2017. gadā ExpressCredit ieguva kvalitātes pārvaldības sistēmas ISO 9001 sertifikātu un energopārvaldības sistēmas ISO 50001 sertifikātu .
2017. gadā novembrī uzņēmums klientiem sāka piedāvāt arī distances aizdevuma līgumu slēgšanu.
2018. gadā pārtraukts MoneyMetro zīmols; izveidots zīmols VIZIA.
2018. gada 3. ceturksnī tika uzsākta preču tirdzniecība internetā.
2019. gada 20. martā ExpressCredit kvalificējās iekļaušanai VID Padziļinātās sadarbības programmas augstākajam Zelta līmenim.

2020. gada 4. februārī SIA ExpressCredit mainīja nosaukumu uz SIA DelfinGroup.
2021. gada 19. janvārī uzņēmums tika pārreģistrēts par akciju sabiedrību.
DelfinGroup izsludināja starptautisku konkursu uz profesionālu un neatkarīgu padomes locekļu amatiem. 31. martā par padomes locekļiem kļuva Gatis Kokins, Edgars Voļskis, Mārtiņš Bičevskis un Jānis Pizičs.
2021. gadā DelfinGroup veica sākotnējo publisko piedāvājumu, un 20. oktobrī tā akcijas sāka kotēt Nasdaq Riga biržas Galvenajā sarakstā.

Atsauces

Ārējās saites 
 DelfinGroup 
 Banknote 
 VIZIA 
 Interneta veikals 

Latvijas lombardi
Latvijas uzņēmumi
Tiešsaistes mazumtirdzniecības vietnes
Nasdaq Riga biržā kotētie uzņēmumi
Leopolds III Hābsburgs

Leopolds III (; dzimis , miris ) bija Austrijas hercogs no 1365. gada līdz 1379. gadam un Štīrijas, Karniolas un Karintijas hercogs no 1335. gada līdz savai nāvei 1386. gadā.

Leopolds III krita 1386. gada 9. jūlijā Zempahas kaujā pret šveiciešu karaspēku. Uzvara Zempahas kaujā ir pagrieziena punkts Šveices valsts neatkarības nodibināšanā.

Ārējās saites 

 

1351. gadā dzimušie
1386. gadā mirušie
Hābsburgu dinastija
Stīpnieki

Stīpnieki ir ciems Olaines novada Olaines pagastā pie autoceļa V7 (Baloži-Plakanciems-Iecava) Ežupes krastos.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Šārlota Remplinga

Šārlota Remplinga (; dzimusi  Eseksā) ir angļu aktrise.

Šārlotas Remplingas tēvs Godfrijs Remplings bija vieglatlēts, 1936. gada olimpisko spēļu čempions 4×400 metru stafetē, bet māte Izabella Anne — gleznotāja.

Nākamā aktrise bērnību pavadījusi Gibraltārā, Francijā, Spānijā un Anglijā, izglītību guvusi Anglijā un Francijā. Sākotnēji strādājusi par modeli, pirmo reizi kino filmējusies 1965. gadā. Filmējusies vairākos desmitos filmu, no kurām daudzas izpelnījušās atzinību. 2016. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai par galveno lomu filmā "45 gadi" (2015) kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Par šo lomu Remplinga ieguva Berlīnes starptautiskā kinofestivāla balvu "Sudraba lācis" kā labākā aktrise, kā arī Eiropas Kino balvu.

No 1978. līdz 1998. gadam bija precējusies ar franču mūziķi Žanu Mišelu Žāru.

Ārējās saites 

 Šārlotas Remplingas mājaslapa charlotterampling.net

1946. gadā dzimušie
Eseksā dzimušie
Angļu kinoaktieri
Eiropas Kino balvas ieguvēji