joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
1709. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1709. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Zviedru okupētais Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi 

Krievu karaspēks 1709. gada rudenī iebruka Latvijā un 3. novembrī uzsāka vienlaicīgu Rīgas un Daugavgrīvas cietokšņu aplenkumu. Bolderājā un Mangaļsalā krievi uzcēla skanstis, ar to pilnībā pārtraucot Daugavgrīvas cietokšņa apgādi. Aplenkuma sākumā pirmos lielgabala šāviņus uz Vecrīgu esot izšāvis Krievijas cars Pēteris I. 
Krievu feldmaršals Boriss Šeremetjevs Dreiliņmuižā iekārtoja savu kara nometni.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1710. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1710. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi 

Līdz 1710. gada 3. jūlijam turpinājās Rīgas aplenkums. Tās aizstāvji padevās tikai pēc tam, kad pilsētā sākās bads un mēra epidēmija, kā laikā gāja bojā ap 50% no Rīgas iedzīvotājiem. Rīgas aplenkuma laikā stipri cieta Vecrīgas apbūve, arī Doma baznīcas jumts.
Dreiliņmuižā krievu feldmaršals Boriss Šeremetjevs parakstīja Vidzemes bruņniecības kapitulāciju Krievijas caram, pretī saņemot 1561. gada Viļņas ūnijas līgumā paredzētās privilēģijas. 

1710. gada 19. augustā mēra un bada novājinātajam zviedru garnizonam tika dotas tiesības ņemt līdzi šautenes un mūzikas pavadībā, ar attītiem karogiem iziet no cietokšņa un doties uz Pērnavu. Zviedrija zaudēja savu galveno ostu Baltijas jūras austrumu krastā un vienu no stiprākajiem cietokšņiem. 

Pēc krievu karaspēka ierašanās Vidzemē un pēc tam arī Kurzemē sākās lielākā mēra epidēmija Latvijas vēsturē (Lielais mēris), kuras laikā izmira liela daļa iedzīvotāju un izzuda lībiešu valoda Vidzemē.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1711. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1711. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi  

Pēc krievu karaspēka ierašanās Vidzemē un pēc tam arī Kurzemē sākās lielākā mēra epidēmija Latvijas vēsturē (Lielais mēris), kuras laikā izmira liela daļa iedzīvotāju un izzuda lībiešu valoda Vidzemē.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1712. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1712. gada notikumi Latvijā. Šajā laikā Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme — Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi 

1712. gada vasarā Jelgavā ieradās Kurzemes un Zemgales hercoga atraitne Anna I un viņas hofmeistars Pēteris Bestuževs-Rjumins.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1713. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1713. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu.  Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1714. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1714. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu.  Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1715. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1715. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu.  Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1716. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1716. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals bija personālūnijā ar Kurzemes un Zemgales hercogu, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu.  Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1717. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1717. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals lauza personālūniju ar Kurzemes un Zemgales hercogu un pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu.  Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1718. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1718. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu.  Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1719. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1719. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu.  Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1720. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1720. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu.  Krievijas caristes okupētā Vidzemes vēsturiskā zeme tiesiski vēl arvien bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.
Turpinājās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1721. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1721. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturisko zemi pēc Nīštates miera līguma noslēšanas inkorporēja Krievijas caristes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.
Beidzās Lielais Ziemeļu karš.

Notikumi  
1721. gada 10. septembrī Zvierijas karalis Frederiks I parakstīja Nīštates miera līgumu, kurā Krievijas caram Pēterim I cedēja īpašuma tiesības uz Lielajā Ziemeļu karā ar ieročiem no Zviedrijas kroņa iekarotās Livonijas, Igaunijas, Ingrijas provinces (Provintzien Lieffland, Ehstland, Ingermanland) un daļu no Karēlijas ar Vīborgas lēnes novadu ar to Rīgas, Daugavgrīvas, Pērnavas, Rēveles, Tērbatas, Narvas, Vīborgas, Keksholmas un visām citām minētajam provincēm piederīgajām pilsētām, cietokšņiem, ostām, vietām, novadiem, krastiem, līdztekus tām Sāmsalas, Dagdas sala, Mona sala, arī visas citas no Kurzemes robežas līdz Livonijas, Igaunijas un Ingrijas krastiem un uz austrumiem un dienvidiem no Rēveles — Vīborgas kuģu ceļā esošās salas kopā ar uz šīm salām un augstākminētajās provincēs, pilsētās un apdzīvotajās vietās mītošajiem cilvēkiem, to mājokļiem un vispār ar visiem īpašumiem, senjorātiem, tiesībām un lietojumiem, neko neizņemot, kā tie tika no Zviedrijas kroņa lietoti.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1722. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1722. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiska zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1723. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1723. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1724. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1724. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1725. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1725. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1726. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1726. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

Notikumi  

 1726. gadā Rīgas guberņā izveidoja Rīgas, Cēsu, Pērnavas, Tērbatas un Sāmsalas provinces.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1727. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1727. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas Rīgas un Cēsu provinču sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1728. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1728. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas Rīgas un Cēsu provinču sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1730. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1730. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas Rīgas un Cēsu provinču sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1761. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1761. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Piltenes apgabals pakļāvās tiešai Polijas-Lietuvas kopvalsts pārvaldei, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas guberņas Rīgas un Cēsu provinču sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme kā Inflantijas vaivadija atradās Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā. Turpinājās Septiņgadu karš.

Notikumi

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Rūds Krols

Rūdolfs "Rūds" Jozefs Krols (, dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis savas dzimtās pilsētas komandā Amsterdamas "Ajax". Ar Ajax komandu Krols sešas reizes uzvarēja Eredivisie čempionātā, kā arī trīs reizes ieguva Eiropas kausa trofeju. Vēlāk spēlējis arī Kanādā, Itālijā un Francijā.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā spēlējis no 1969. līdz 1983. gadam. Piedalījies 1974. un 1978. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1976. un 1980. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Beļģijā, Šveicē, Ēģiptē, Apvienotajos Arābu Emirātos, Francijā, Dienvidāfrikā, Tunisijā, Lībijā, Marokā un Kuveitā. Vadījis arī Ēģiptes un Tunisijas futbola izlasei.

Sasniegumi

Spēlētāja karera 
Ajax

 Eredivisie: 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1978–79, 1979–80
 Nīderlandes kauss: 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1978–79
 Eiropas kauss: 1970–71, 1971–72, 1972–73
 UEFA Superkauss: 1972, 1973
 Starpkontinentālais kauss: 1972

Trenera karjera 
Zamalek

 Ēģiptes kauss: 2008

Orlando Pirates

 Premier Soccer League: 2011
 Nedbank Cup: 2011
 Telkom charity cup: 2010, 2011
 MTN 8: 2010

CS Sfaxien

 Tunisijas 1. līga: 2013
 CAF Konfederāciju kauss: 2013

Esperance

 Tunisijas 1. līga: 2015

Kuwait SC

 Kuveitas Premjerlīga: 2019–20

Ārējās saites 

1949. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Nīderlandes futbola treneri
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
1974. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1978. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1976. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1980. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Ēģiptes futbola izlases treneri
Tunisijas futbola izlases treneri
Ziemeļholandē dzimušie
Ārijs Hāns

Ārends "Ārijs" Hāns (, dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis Nīderlandes komandā Ajax un Beļģijas komandā Anderlecht. Ar Ajax komandu izcīnījis trīs Eredivisie titulus un trīs Eiropas kausus, savukārt ar Anderlecht komandu kļuvis par Beļģijas Pirmās divīzijas čempionu, kā arī izcīnījis divus Eiropas Kausu ieguvēju kausus. Divas reizes par Beļģijas čempionu kļuvis arī ar Standard Liège.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā spēlējis no 1972. līdz 1980. gadam. Piedalījies 1974. un 1978. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1980. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis Beļģijā, Vācijā, Grieķijā, Nīderlandē, Kiprā, Austrijā, Irānā un Ķīnā. Bijis arī Ķīnas un Albānijas futbola izlasi.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Ajax

 Eredivisie: 1969–70, 1971–72, 1972–73
 Nīderlandes kauss: 1969–70, 1970–71, 1971–72
 Eiropas kauss: 1970–71, 1971–72, 1972–73
 Eiropas Superkauss: 1972, 1973
 Starpkontinentālais kauss: 1972

Anderlecht

 Beļģijas Pirmā divīzija: 1980–81
 Beļģijas kauss: 1975–76
 Eiropas Kausu ieguvēju kauss: 1975–76, 1977–78
 Eiropas Superkauss: 1976, 1978

Standard Liège

 Beļģijas Pirmā divīzija: 1981–82, 1982–83

Seiko

 Hongkongas Pirmā divīzija: 1984–85
 Viceroy Cup: 1984–85

Trenera karjera 
Anderlecht

 Beļģijas Pirmā divīzija: 1985–86

Standard Liège

 Beļģijas kauss: 1992–93

Tianjin Teda

 Ķīnas FA kauss: 2011

Ārējās saites 

1948. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Nīderlandes futbola treneri
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
PSV Eindhoven spēlētāji
1974. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1978. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1980. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Ķīnas futbola izlases treneri
Albānijas futbola izlases treneri
1795. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1795. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes pēc Kurzemes un Zemgales un Piltenes apgabala aneksijas nonāca Krievijas Impērijas pakļautībā, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas vietniecības Rīgas, Cēsu, Valmieras un Valkas apriņķu sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme atradās Polockas vietniecības Daugavpils, Ludzas un Rēzeknes apriņķu sastāvā.

Notikumi 

 7. (18.) martā Kurzemes landtāgs pēc debatēm pieņēma manifestu par Kurzemes bruņniecības atteikšanos no saitēm ar Poliju un aktu par pakļaušanos ķeizarienei Katrīnai II. 
 1795. gada 28. martā arī Piltenes landtāgs nolēma lauzt personālūniju ar Poliju-Lietuvu un Piltenes bruņniecības pārstāvis Heikings Pēterburgā iesniedza ķeizarienei Katrīnai II aktu par Piltenes apgabala valdības pakļaušanos Krievijas Impērijas ķeizarienei.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1796. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1796. gada notikumi Latvijas vēsturē. Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes pēc Kurzemes un Zemgales un Piltenes apgabala aneksijas atradās Krievijas Impērijas pakļautībā, saglabājot savu autonomiju, statūtus, landtāgu un tiesu. Vidzemes vēsturiskā zeme atradās Krievijas Impērijas Rīgas vietniecības Rīgas, Cēsu, Valmieras un Valkas apriņķu sastāvā. Latgales vēsturiskā zeme atradās Polockas vietniecības Daugavpils, Ludzas un Rēzeknes apriņķu sastāvā.

Notikumi 

 Pēc Katrīnas II nāves viņas dēls Pāvils I 1796. gada 28. novembrī parakstīja rīkojumu, ar kuru Rīgas vietniecības teritorijā tika izveidota Vidzemes guberņa.
 Apvienojot Polockas un Mogiļevas vietniecības, izveidoja Baltkrievijas guberņu ar galvaspilsētu Vitebskā.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Rejs Klemenss

Reimonds Nīls Klemenss (, dzimis , miris ) bija Anglijas futbolists un futbola treneris. Spēlējis vārtsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks. Klemenss, spēlējot gan klubos, gan izlasē, kopumā ir aizvadījis vairāk nekā 1000 mačus. Klemensam pieder rekords par visvairāk sausajām spēlēm futbola vēsturē (537).

Bijis Liverpool komandas pamatvārtsargs, kad tā 70. gados izcīnīja piecus Anglijas Pirmās divīzijas čempionu titulus, kā arī trīs Eiropas kausa trofejas. Savu karjeru noslēdzis Tottenham Hotspur.

Anglijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1972. līdz 1983. gadam, kopumā piedaloties 61 mačā. Piedalījies 1980. gada Eiropas čempionātā un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Liverpool

 Anglijas Pirmā divīzija: 1972–73, 1975–76, 1976–77, 1978–79, 1979–80
 FA kauss: 1973–74
 Anglijas Līgas kauss: 1980–81
 FA Charity Shield: 1974, 1976, 1977 (dalīts), 1979, 1980
 Eiropas kauss: 1976–77, 1977–78, 1980–81
 UEFA kauss: 1972–73, 1975–76
 Eiropas Superkauss: 1977

Tottenham Hotspur

 FA kauss: 1981–82
 FA Charity Shield: 1981 (dalīts)
 UEFA Cup: 1983–84

Atsauces

Ārējās saites 

1948. gadā dzimušie
2020. gadā mirušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Liverpool FC spēlētāji
Tottenham Hotspur F.C. spēlētāji
1980. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1982. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Linkolnšīrā dzimušie
Futbola vārtsargi
Fils Nīls

Filips Džordžs Nīls (, dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists un futbola treneris, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Nīls ir viens no veiksmīgākajiem Anglijas spēlētājiem, savas karjeras laikā ar Liverpool komandu astoņas reizes kļūstot par Anglijas čempionu. Četras reizes ieguvis arī Anglijas Līgas kausu, četras reizes Eiropas kausu un vienu reizi gan UEFA kausu, gan UEFA Superkausu. 1985. gadā kļuvis par Bolton Wanderers spēlējošo treneri. Vadījis arī Coventry City, Cardiff City un Manchester City.

Anglijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 1976. līdz 1983. gadam, kopumā nospēlējot 50 mačus. Piedalījies 1980. gada Eiropas čempionātā un 1982. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Liverpool

 Anglijas Pirmā divīzija: 1975–76, 1976–77, 1978–79, 1979–80, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1985–86
 Anglijas Līgas kauss: 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84
 FA Charity Shield: 1976, 1977 (dalīts), 1979, 1980, 1982
 Eiropas kauss: 1976–77, 1977–78, 1980–81, 1983–84
 UEFA kauss: 1975–76
 UEFA Superkauss: 1977

Trenera karjera 
Bolton Wanderers

 EFL Trophy: 1988–89

Ārējās saites 

1951. gadā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Anglijas futbola treneri
Liverpool FC spēlētāji
1980. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1982. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Runcis zābakos: Pēdējā vēlēšanās

"Runcis zābakos: Pēdējā vēlēšanās" () būs 2022. gada ASV datoranimācijas piedzīvojumu kinokomēdija, ko producēja DreamWorks Animation un izplatīs Universal Pictures. Filma ir turpinājums 2022. gada filmai "Runcis zābakos" un ir piektā filma "Šreks" franšīzē. Filmas režisors ir Džoels Krofords. Antonio Banderass un Salma Hajeka tāpat kā iepriekšējā filmā ieskaņos Runci zābakos un Kitiju Maigķepu, pārējās lomas ierunājuši Olīvija Kolmane, Hārvijs Gijēns, Samsons Kajo, Vāgners Moura, Entonijs Mendess, Džons Maleinijs, Florensa Pjū, Davaina Džoja Rendolfa un Rejs Vinstouns.

Filmas pirmizrāde ASV un Latvijas kinoteātros paredzēta .

Ārējās saites 
 

2022. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Universal Pictures animācijas filmas
DreamWorks Animation filmas
Saab 9-5

Saab 9-5 bija Zviedrijas autobūves uzņēmuma Saab ražotais automašīnas modelis. Tas tika ražots 2 paaudzēs, no 1997. līdz 2012. gadam.
Sirano

"Sirano" () ir 2021. gada ASV muzikāli romantiskā drāmas filma, kuras režisors ir Džo Raits, scenārija autore Ērika Šmita. Sižets balstīts uz Šmitas 2018. gada skatuves mūziklu ar tādu pašu nosaukumu, kas savukārt veidots pēc Edmonda Rostāna 1897. gada lugas "Sirano de Beržeraks" motīviem. Galvenās lomas atveidojuši Pīters Dinklidžs, Heilija Beneta, Kelvins Harisons jaunākais, Bens Mendelsons.

Filmas "Sirano" pasaules pirmizrāde notika  48. Teluraidas kinofestivālā, un sākot ar  filmu vienu nedēļu demonstrēja Losandželosas kinoteātros. Pārējos ASV un Apvienotās Karalistes kinoteātros filmu demonstrēja tikai no . Tai ir slikti kases ieņēmumi, jo tā ir nopelnījusi tikai  ASV dolāru pie  budžeta. Tomēr filma saņēmusi lielākoties pozitīvas kritiķu atsauksmes, kur kritiķi slavē Dinklidža un Benetas aktierspēli, kā arī filmas skaņu celiņu. Filma nominēta vairākām balvām, tostarp 79. Zelta globusa balvai kategorijās "Labākais mūzikls vai kinokomēdija" un "Labākais aktieris mūziklā vai kinokomēdijā" (Dinklidžs), četras nominācijas 75. BAFTA kino balvai un nominācija 94. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie kostīmi".

Atsauces

Ārējās saites 
 

2021. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kanādas filmas
Drāmas
Romantikas filmas
Metro-Goldwyn-Mayer filmas
Universal Pictures filmas
Ātrā palīdzība (2022. gada filma)

"Ātrā palīdzība" () ir 2022. gada ASV spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir Maikls Bejs. Filma veidota pēc 2005. gada tāda paša nosaukuma Dānijas filmas motīviem. Galvenās lomas atveidojuši Džeiks Jillenhols, Jahja Abduls-Matīns II, Eisa Gonsalesa. Sižets vēstī par diviem banku laupītājiem, kas nolaupa ātrās palīdzības automašīnu un sagūsta divus neatliekamās palīdzības sniedzējus par ķīlniekiem.

Par filmas veidošanu paziņoja 2015. gadā, bet pēc vairākām izmaiņām veidošanas procesā, pagāja vairāki gadi līdz filmēšanas sākumam. 2020. gadā COVID-19 pandēmijas ierobežojumi aizkavēja Beja plānus citas filmas režisēšanai un viņš piekrita režisēt šo filmu. Filmēšana norisinājās pandēmijas uzliesmojuma vidū Losandželosas centrā.

Filmas pirmizrāde Latvijā notika , bet ASV kinoteātros to demonstrēja tikai no . Filmas izplatītājs ir Universal Pictures. Filmai ir slikti pasaules kases ieņēmumi, tā ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru pie  budžeta, un saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes. Kamēr tiek kritizēts filmas sižets, slavēta tiek Beja režija, īpaši izceļot spraigā sižeta ainas, par kurām vairāki kritiķi izteikušies, ka Bejs atguvis savu veco formu.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Spraiga sižeta filmas
Universal Pictures filmas
Juras laikmeta pasaule: Valdīšana

"Juras laikmeta pasaule: Valdīšana" () ir 2022. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors un scenārija līdzautors ir Kolins Trevārovs. Šis ir filmas "Juras laikmeta pasaule: Kritusī karaliste" (2018) turpinājums, kā arī sestā un noslēdzošā filma "Juras laikmeta parka" filmu sērijā un pēdējā filma "Juras laikmeta pasaules" triloģijā. Filmas producenti tāpat kā iepriekšējām sērijas daļām ir Frenks Māršals un Patriks Croulijs. Filmas "Juras laikmeta parks" (1993) režisors Stīvens Spīlbergs ir filmas izpildproducents.

Galveno lomu aktieri no sērijas iepriekšējām filmām Kriss Prats, Braisa Dalasa Hauarda, Lora Derna, Džefs Goldblūms, Sems Nīls, BD Vongs, Omārs Sī, Izabela Sērmona, Džastiss Smits un Daniela Pineda atveidos jau zināmās lomas. Aktieru sastāvam pievienojušies Devanda Vaisa, Māmadū Atī, Kempbels Skots, Skots Heizs un Dičena Lakmena. Derna, Goldblūms un Nīls atveidos lomas no "Juras laikmeta parka" triloģijas, parādoties visi kopā vienā filmā pirmo reizi kopš 1993. gada filmas. Filmas darbība norisinās četrus gadus pēc "Kritušās karalistes" notikumiem, un tagad dinozauri kopā ar cilvēkiem dzīvo visā pasaulē.

Filma kā daļa no topošas jaunās triloģijas jau bija ieplānota 2014. gada sākumā. Filmēšana sākās 2020. gada februārī, bet jau martā to apturēja saistībā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem. Tā atsākās jūlijā un ilga četrus mēnešus. Filmēja Kanādā, Anglijas Pinewood Studios un Maltā.

Filmas "Juras laikmeta pasaule: Valdīšana" pirmizrāde notika  Mehiko, ASV kinoteātros filmu demonstrēja no , bet Latvijā dienu ātrāk — . Filmu demonstrēja IMAX, 4DX, RealD 3D, un Dolby Cinema formātos. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to otrajā vietā starp ienesīgākajām 2022. gada filmām.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Piedzīvojumu filmas
Juras laikmeta parks
Universal Pictures filmas
Bazs Gaismasgads (filma)

"Bazs Gaismasgads" () ir 2022. gada ASV datoranimācijas zinātniskās fantastikas spraiga sižeta piedzīvojumu filma, ko veidojusi studija Pixar Animation Studios un izplata Walt Disney Studios Motion Pictures. Filma ir spinofs no "Rotaļlietu stāsta" filmu sērijas, kas kalpo kā izcelsmes stāsts izdomātajam izmēģinājuma pilotam/astronauta tēlam, no kura iedvesmojusies galvenajās filmās redzamā Baza Gaismasgada rotaļlieta, un tā tiek demonstrēta kā piedzīvojumu filma filmā, ko skatītos "Rotaļlietu stāsta" varoņi. Šis koncepts iepriekš jau izmantots 2000. gadā uzreiz video izdotajā filmā Buzz Lightyear of Star Command: The Adventure Begins, kas bija aizsākums televīzijas seriālam Buzz Lightyear of Star Command (2000—2001). Filmas režisors un scenārija līdzautors ir Enguss Makleins. Galveno varoni ierunājis Kriss Evanss, parējos filmas varoņus ierunājuši Keke Palmere, Pīters Sons, Džeimss Brolins, Taika Vaititi, Deila Soulsa, Uzo Aduba, Mērija Makdonalda-Lūisa, Efrens Ramiress un Isaija Vitloks jaunākais.

Filmā parādīts jaunā astronauta Baza Gaismasgada stāsts, kurš pēc nokļūšanas uz naidīgas planētas kopā ar savu komandieri un apkalpi mēģina atrast ceļu atpakaļ uz mājām caur telpu un laiku, vienlaikus saskaroties ar Visuma drošības draudiem. Pabeidzis darbu pie filmas "Meklējot Doriju" (2016), zinātniskās fantastikas fans Makleins piedāvāja Pixar izveidot filmu par Bazu Gaismasgadu. Lai atsauktos uz zinātniskās fantastikas filmām, kuras skatoties režisors uzauga, animatori vēlējās piešķirt filmai "kinematogrāfisku" un "kuplu" izskatu. Filmas skaņu celiņu komponējis Maikls Džakīno.

Filmas "Bazs Gaismasgads" pirmizrāde ASV notika , bet Latvijā divas dienas agrāk . To demonstrē RealD 3D, 4DX, Dolby Cinema un IMAX formātos. Šī ir pirmā Pixar filma, ko rāda pasaules kinoteātros kopš filmas "Uz priekšu", kas iznāca 2020. gada martā, kā arī pirmā filma, kas veidota IMAX formātā. Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  ražošanas budžeta. Tā kopumā saņēmusi labvēlīgas kritiķu atsauksmes, kas slavē animāciju un balss aktierus, taču arī uzskata, ka sižets ir pārāk tradicionāls un neatbilst Pixar standartiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
ASV filmas
Pixar filmas
Walt Disney Pictures filmas
Rotaļlietu stāsts
Avatars: Ūdensceļš

"Avatars: Ūdensceļš" () būs 2022. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džeimss Kemerons. Šī ir otrā filma Kemerona "Avatara" filmu sērijā pēc filmas "Avatars" (2009). Kemerons kopā ar Džonu Landau ir filmas producenti, Džošs Fridmans un Kemerona scenārija līdzautors. Aktieri Sems Vortingtons, Zoja Saldana, Stīvens Lengs un Džovani Ribisi atkal atveidos tēlus no pirmās daļas, bet Sigurnija Vīvere filmā atveidos jaunu lomu. Jaunajā filmā lomas atveidos arī Klifs Kērtiss, Džoels Deivids Mūrs, KKH Poundere, Edija Falko, Džemeins Klements, Keita Vinsleta, Mišela Jeo un Vins Dīzels.

Kemerons, kas jau 2006. gadā teica, ka vēlas veidot "Avataru" vairākās daļās, ja filma būs komerciāli veiksmīga, 2010. gadā pēc filmas milzīgajiem kases ieņēmumiem paziņoja par diviem turpinājumu veidošanu. Sākotnēji otrās daļas pirmizrāde bija plānota 2014. gadā. Tomēr saistībā ar nepieciešamību izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lai uzlabotu filmēšanu zem ūdens, viss process ievērojami iekavējās, un filmas veidošanas komandai bija vairāk laika, lai strādātu pie filmas scenārija, filmēšanas plānošanas un vizuālo efektu uzlabošanas. Iepriekšējā filmēšana sākās  Manhatanbīčā, Kalifornijā, kam sekoja galvenā filmēšana, ietverot arī filmēšanu filmai "Avatars 3", Jaunzēlandē. Filmēšana norisinājās no  līdz 2020. gada septembra beigām. Trīs gadus ilgo filmēšanas procesu ietekmēja arī COVID-19 pandēmijas ierobežojumi.

Filmas pirmizrāde pārcelta astoņas reizes, no kurām pēdējā bija paredzēta ; pašlaik filmas pirmizrāde ir ieplānota , ar tai sekojošiem trim turpinājumiem ,  un .

Atsauces

Ārējās saites 

 

2022. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Filmas par ārpuszemes dzīvību
Džeimsa Kemerona filmas
20th Century Fox filmas
ASV piedzīvojumu filmas
Nadija Dorofejeva

Nadija Dorofejeva (ukraiņu: Надія Володимирівна Дорофєєва) jeb Nadežda Dorofejeva (krievu: Надежда Владимировна Дорофеева; dzimusi 1990. gada 21. aprīlī), profesionāli pazīstama arī kā DOROFEEVA, ir ukraiņu dziedātāja, komponiste, dizainere, video blogere un aktrise.

Biogrāfija 
Nadija Dorofejeva dzimusi 1990. gada 21. aprīlī Simferopolē. TV projekta Шанс fināliste (2005).

2004. gadā viņa uzvarēja Melnās jūras spēļu konkursā un tika iekļauta ukraiņu mākslinieku delegācijā, kas devās turnejā pa Lielbritāniju.

Absolvējusi Simferopoles 3. liceju.

Viņa ieguva augstāko izglītību Maskavas Valsts kinematogrāfijas institūtā, neklātienē studēja vokālo prasmju fakultātē.

Kopš 2010. gada janvāra viņa dzīvo Kijivā un no 2010. gada janvāra līdz 2020. gada decembrim bija dueta Vremja i Steklo dalībniece.

2020. gadā duets Vremja i Steklo paziņoja par savas darbības beigām un sarīkoja vairākus atvadu koncertus.

2020. gada novembrī viņa sāka savu solo karjeru ar pseidonīmu DOROFEEVA.

2022. gadā saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā, dziedātājas ieraksti tika izņemti no visām Krievijas mūzikas platformām (izņemot singlus duetā ar Skriptonite).

2022. gada 20. aprīlī dziedātājai, tāpat kā vairākiem citiem māksliniekiem un video blogeriem, uz 50 gadiem tika aizliegts iebraukt Krievijā, jo dziedātāja izteica Kremlim nepatīkamu viedokli par Krievijas iebrukumu Ukrainā.

Diskogrāfija

Studijas albumi

Solo 
 Markiza (2008)

M.Č.S. 
 Seti lyubvi (2007)

Vremja i Steklo 
 Vremja i Steklo (2014)
 Glubokiy dom (2015)
 Vislovo (2019)

Singli

Solo 
 2016 — "Abnimos/Dosvidos" (feat. NK)
 2017 — "Ne zabiray menya s pati" (feat. Scriptonite)
 2018 — "Gluboko" (feat. Monatik)
 2020 — "gorit"
 2021 — "Pochemu"

Vremja i Steklo 
 2010 – "Tak vypala karta"
 2011 – "Lyubvi tochka net"
 2011 – "Serebryanoye more"
 2011 – "Kafel" (krievu valodā)
 2012 – "Garmoshka" / "Harmonica"
 2012 – "Sleza" (feat. Potap)
 2013 – "#kAroche"
 2013 – "Potantsuy so mnoy"
 2014 – "Zaberi"
 2015 – "Imya 505"
 2015 – "Pesnya 404"
 2016 – "Navernopotomushto"
 2016 - "Na stile"
 2017 - "Back2Leto"
 2017 – "Ritm 122"
 2017 - "Troll"
 2018 - "Do zirok"
 2018 - "Top"
 2018 - "Promin" (feat. Michelle Andrade & Mozgi band)
 2018 - "Ye, boy"
 2018 - "Pesnya pro litso"
 2019 - "Dym"
 2019 - "Vislovo"
 2019 - "Lokh"
 2020 - "Navsegda/Nikogda"
 2020 - "Last dance"

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa

1990. gadā dzimušie
Ukraiņu dziedātāji
Simferopolē dzimušie
Iekšējā Kartlija

Iekšējā Kartlija () ir viena no Gruzijas mharēm. Izvietojusies valsts valsts vidienē starp Lielā Kaukāza un Mazā Kaukāza grēdām. Rietumos robežojas ar Imeretiju, austrumos — ar Mchetu-Mtianeti, dienvidos — ar Lejaskartliju un Samchi-Džavahetiju. Mhares ziemeļu daļu kontrolē Krievijas atbalstītā separātiskā Dienvidosetija; tur izveidota Dienvidosetijas pagaidu administrācija. Lielākās pilsētas mharē ir Gori (administratīvais centrs), Hašuri, Kaspi un Kareli.

Geogrāfija 
Mhare ietver vēsturiskā Gruzijas novada Kartlijas ziemeļu daļu ap Kuras upi. Apvidus kalnains, galvenās grēdas ir Trialetas grēda dienvidos uz robežas ar Lejaskartliju un Lielā Kaukāza priekškalnes uz robežas ar Dienvidosetiju. Klimats ir kontinentāls, gada vidējā temperatūra ap 11° C. Attīstīta galvenokārt augļkopība.

Atsauces

Ārējās saites 

Gruzijas mhares
Kuņģa pilieni RFF

Kuņģa pilieni RFF ir Latvijā, Rīgas farmaceitiskā fabrikā ražotas bezrecepšu zāles, kas ir augu izcelsmes zāles, kuras lieto funkcionālu kuņģa-zarnu trakta gremošanas traucējumu gadījumos.

Sastāvs 
Kuņģa pilieni RFF aktīvās vielas uz 1 ml ir 0,1 ml vilkogas tinktūras 1:10 (ekstraģents: etilspirts 40 tilpuma %), 0,2 ml piparmētras tinktūras 1:20 (ekstraģents: etilspirts 90 tilpuma %), 0,3 vērmeles tinktūras 1:5 (ekstraģents: etilspirts 70 tilpuma %), 0,4 ml baldriāna tinktūras 1:5 (ekstraģents: etilspirts 70 tilpuma %).

Citas sastāvdaļas ir etilspirts un attīrīts ūdens.

Lietošana 
Pirms lietošanas ieteicams izlasīt sadaļu, kādos gadījumos nelietot šos pilienus. Pieaugušajiem ieteicamā reizes deva ir 15-20 pilieni maksimums 3 reizes dienā. Pusaudžiem no 12 gadiem un gados vecākiem cilvēkiem ieteicamā reizes deva ir 2-5 pilieni maksimums 3 reizes dienā. Šīs zāles nedrīkst lietot bērni līdz 12 gadu vecumam. Ja pēc 14 dienām nejūtaties labāk vai jūtaties sliktāk, nepieciešams konsultēties ar ārstu. Lai izvairītos no blaknēm, ieteicams nepārsniegt ieteicamo dienas devu.

Atsauces 

Zāles
Operācija "Mincemeat"

"Operācija "Mincemeat"" () ir 2022. gada ASV un Apvienotās Karalistes kara drāmas filma, kuras režisors ir Džons Medens. Tā ir veidota pēc Bena Makintaira grāmatas par britu operāciju Mincemeat Otrā pasaules kara laikā. Galvenās lomas atveidojuši Kolins Fērts, Metjū Makfeidjens, Kellija Makdonalda, Penelope Viltone, Džonijs Flins un Džeisons Aizekss.

Filmas pirmizrāde notika 2021. gada Britu kinofestivālā Austrālijā, bet Apvienotās Karalistes kinoteātros to sāka demonstrēt no , ASV un Latīņamerikas kinoteātros no , Latvijā no .

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Warner Bros. filmas
Ostinācijas (albums)

Ostinācijas ir trešais grupas "Sigma" studijas albums, kas izdots 2022. gadā.

Dziesmu saraksts 
 Asara - 4:32
 Vārds - 2:43
 Sevī - 3:34
 Ir vēsas (piedalās Sniedze Prauliņa) - 3:01
 Vārti - 5:49
 Dzalkstošiem - 2:07
 Melnā māsa - 3:07
 Dzejoļi nav kamieļi - 3:54
 Kalnā - 3:58
 Lūpas. Tu. Lūpas. Es. - 3:14

Mūzikas autori: grupa "Sigma". 
Teksta autori: Jānis Ozoliņš (1, 9), Jānis Rokpelnis (2, 8), Kārlis Vērdiņš (3, 5), Monta Kroma (4, 7, 10), Marts Pujāts (6).

Pūšaminstrumentu partijas sadarbībā ar grupu "Sigma" aranžējis Platons Buravickis. Ierakstā piedalījušies: Aigars Raumanis - alta saksofons, Gatis Gorkuša - trompete, Jānis Semjonovs - fagots, Kārlis Rērihs - mežrags, Artūrs Bērziņš - trombons, Sniedze Prauliņa - flauta.

Dziesmas "Kalnā" ierakstā piedalījušies kora mākslinieki Ansis Bētiņš, Ģirts Kasperovičs, Jānis Strods, Emīls Kraucis, Reinis Sprūde, Līga Paegle, Nora Kalniņa, Anete Viļuma, Agneta Otaņķe.

Albuma ieraksts tapis Ikšķilē un Rīgā no 2019. līdz 2022. gadam. Skaņu inženieri - Haralds Stenclavs un Kaspars Lastovskis. Albumu miksējuši Gatis Zaķis (1, 5, 8, 10), Arnis Račinskis (2,3,6), Haralds Stenclavs (4,7,9). Albumu māsterējis Raijens Morijs (Ryan Morey) Monreālā, Kanādā. Albuma dizainu veidojis Aleksejs Muraško.

Vērtējumi 
Kritiķis Jānis Žilde žurnālā "Ir" atzinis, ka ""Ostinācijas" ir šās dzejmūzikas jeb dzejroka grupas līdz šim labākais albums - personisks, muzikāli krāšņs" un ka ""Sigma" ir izsmalcinātas gaumes piemērs visās ar mūzikas ierakstīšanu un izdošanu saistītās lietās."

Portālā "Intro.lv" Normunds Vucāns atzīst "Ostinācijas" par vienu no spilgtākajiem 2022. gada albumiem un raksturo tā dziesmas kā "ļoti kvalitatīvu, niansētu un tehniski sarežģītu indie mūziku", kura spēj klausītāju aizraut.

Uldis Rudaks albuma apskatā laikrakstā "Diena" atzinīgi vērtē grupas attīstību: "Katrs jauns "Sigmas" albums ir kā nākamais pakāpiens uz augšu, bet trepes ir un paliek tās pašas." Savukārt īsrecenzijā žurnālā "Mūzikas Saule" viņš atzinīgi vērtē albuma aranžējumus, kā arī vokālu, kurā bieži izmantots falsets.

Dace Volfa "Mūzikas Saulē" atzīst grupas atšķirību uz Latvijas popmūzikas fona: "šie trīs mūziķi [..] arvien brīvāk peld pašu izdomātajā skaņu un dzejas ezerā, liekot malā stāvošajiem brīnīties, kā tas vispār iespējams." Albuma instrumentāciju atzinīgi vērtē arī Toms Treibergs.

Analītisku recenziju par albumu publicē Edgars Mākens, analizējot dziesmu struktūru un tajā konsekventi izmantoto ostinācijas principu.

Mūzikas apskatnieks Sandis Vanzovičs raksta: "“Sigma” palikusi uzticīga pati sev un arī jaunajā darbā piedāvā dziļas, pārdomas rosinošas un jēgpilnas kompozīcijas ar ļoti skaistiem tekstiem."

2022. gada septembrī albums tiek nominēts balvas "Kilograms kultūras 2022" rudens balsojumam kategorijā "Popkultūra".

Atsauces 

2022. gada albumi
Tors: Mīla un Pērkons

"Tors: Mīla un Pērkons" () ir 2022. gada ASV supervaroņu filma par Marvel Comics tēlu Toru. Filmu producējusi studija Marvel Studios un izplata kinokompānija Walt Disney Studios Motion Pictures. Tā ir paredzēta kā tiešs turpinājums filmai "Tors: Ragnarjoks" (2017) un ir 29. Marvel Cinematic Universe (MCU) filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Taika Vaititi. Galveno lomu atveido Kriss Hemsvorts (Tors), bet pārējās lomās filmējas Kristians Beils, Tesa Tompsone, Džeimija Aleksandera, Taika Vaititi, Rasels Krovs un Natālija Portmane. Filmā Tors mēģina rast iekšējo mieru, taču viņam ir jāapvienojas ar senajiem draugiem Valkīriju (Tompsone), Korgu (Vaititi) un Džeinu Fosteri (Portmane), kas tagad ir Varenais Tors, lai apturētu Dievu miesnieku Goru (Beils) no visu dievu iznīcināšanas.

Hemsvorts un Vaititi apsprieda "Ragnarjoka" turpinājumu jau 2018. gada janvārī. 2019. gada jūlijā paziņoja par filmas "Mīla un Pērkons" izveidi un to, ka pie savām lomām atgriezīsies Hemsvorts, Vaititi un Tompsone, kā arī Portmane, kas nepiedalījās iepriekšējā filmā. Vaititi vēlējās izveidot citādu filmu, lai tā atšķirtos no iepriekšējās daļas, mēģinot tajā apvienot romantiku un 1980. gadu iedvesmotu piedzīvojumu filmu. Viņš aizguva sižeta līniju no Džeisona Ārona "Visvarenā Tora" komiksiem, kur Fostere, slimojot ar vēzi, pārņem Tora mantiju un spēkus. 2020. gada februārī Dženifera Keitina Robinsone pievienojās scenārija idejas izveidei, bet pārējais aktieru ansamblis filmai pievienojās vēlāk, tostarp arī Galaktikas sargi. Filmēšanai vajadzēja sākties 2020. gada nogalē, tomēr tā tika atlikta COVID-19 pandēmijas ierobežojumu dēļ. Filmēšana sākās 2021. gada janvārī Sidnejā un ilga līdz jūnija sākumam.

Filmas "Tors: Mīla un Pērkons" pirmizrāde notika  Losandželosā, bet ASV un Latvijas kinoteātros to sāka demonstrēt , un tā ir daļa no MCU Ceturtās fāzes. Filma galvenokārt saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes, kur kritiķi slavē filmas vieglprātību, humoru un Hemsvorta, Beila un Portmanes aktierspēli, tomēr pats filmas sižets saņēma arī negatīvu kritiku. Filmas starptautiskie kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru.  Šī ir sestā ienesīgākā 2022. gada filma.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Marvel Cinematic Universe
Elviss (filma)

"Elviss" () ir 2022. gada ASV un Austrālijas kopražojuma biogrāfiska muzikālā filma, kuras režisors un scenārija līdzautors ir Bazs Lurmens. Filma vēsta par Elvisa Preslija (Ostins Batlers) dzīvi un mūziku caur attiecību prizmu ar viņa mīklaino menedžeri pulkvedi Tomu Pārkeru (Toms Henkss). Pārējās lomās filmējās Helēna Tomsone, Ričards Roksburgs, Olīvija Dedžonga, Lūks Breisijs, Nataša Baseta, Deivids Venems, Kelvins Herisons jaunākais, Ksavjērs Semjuels un Kodijs Smits-Makpī.

Bazs Lūrmans jau 2014. gadā izteica vēlmi režisēt biogrāfisko filmu par Elvisu Presliju, līdz 2019. gada martā oficiāli paziņoja par filmas tapšanu. Batlers tā paša gada jūlijā izturēja galvenās lomas atlasi, pārspējot citus aktierus, tostarp Enselu Elgortu, Mailzu Teleru un Hariju Stailsu. Filmēšana sākās 2020. gada janvārī Lūrmana dzimtajā Austrālijā, bet no marta līdz septembrim to apstādināja saistībā COVID-19 pandēmijas uzliesmojumu filmēšanas laukumā. Filmēšana noslēdzās 2021. gada martā.

Filmas "Elviss" pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā, kam sekoja piedalīšanās vēl vairākos kinofestivālos. Austrālijas kinoteātros sāka demonstrēt no , ASV — no , bet Latvijā to sāka rādīt . Filma saņēmusi pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas īpaši izceļ Batlera tēlojumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Warner Bros. filmas
Baza Lurmena filmas
Kur vēži dzied

"Kur vēži dzied" () ir 2022. gada ASV mistērijas drāmas filma, kas balstīta uz Dēlijas Ouensas tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisore ir Olīvija Ņūmena, scenārija autore Lūsija Alibara, producente Rīza Viterspūna. Galvenās lomas atveidojuši Deizija Edgara Džounsa, Teilors Džons Smits, Hariss Dikinsons, Maikla Haiata, Sterlings Meisers jaunākais un Deivids Stratērns. Filmas sižets norisinās 1950. gados, un vēsta par atstumtu meiteni, kas dzīvo Ziemeļkarolīnas purvā un kļūst par galveno aizdomās turamo slepkavības prāvā.

Filmas pirmizrāde ASV notika , bet Latvijas kinoteātros to sāks demonstrēt no . Tā saņēma pretrunīgas kritiķu atsauksmes, kas slavēja Edgaras Džounsas aktierspēli, bet kritizēja filmas sižetu. Skatītāju kritika bija daudz pozitīvāka un filma guva labus kases ienākumus, visā pasaulē nopelnot vairāk nekā  ASV dolāru pie  dolāru budžeta.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Columbia Pictures filmas
Ložu ekspresis

"Ložu ekspresis" () ir 2022. gada ASV neo-noir asa sižeta komēdijas trillera filma, kuras režisors ir Deivids Lītčs, scenārija autors ir Zeks Olkevičs. Filma veidota pēc Kotaro Isakas japāņu romāna Maria Beetle motīviem. Galvenās lomas atveidojuši Breds Pits, Džoja Kinga, Ārons Teilors-Džonsons, Braians Tairī Henrijs, Endrū Kodzi, Hirojuki Sanada, Maikls Šenons, Bad Bunny, Zazija Bītsa, Logans Lērmans, Kārena Fukuhara, Masi Oka un Sandra Buloka.

Filmēšana sākās Losandželosā 2020. gada novembrī un noslēdzās 2021. gada martā. Filmas "Ložu ekspresis" pirmizrāde notika  Parīzē, bet ASV un Latvijas kinoteātros to sāka demonstrēt no . Filmas pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie gandrīz  liela ražošanas budžeta. Tā saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Columbia Pictures filmas