Transports Lietuvā

Šajā rakstā vienkopus pārskatāma Lietuvas transporta infrastruktūra.

Dzelzceļš 

Kopumā ir 1998 kilometri ar dzelzceļa sliedēm, no kurām:
1,807 km ir platā tipa sliedes, no kurām 122 kilometri ir elektrificēti. 
169 km ir šaursliežu dzelzceļš (2001. gadā)
22 km ir standarta tipa

Dzelzceļa savienojums ar kaimiņvalstīm 

 Latvija - ir
 Baltkrievija - ir
 Krievija (Kaļiņingrada) - ir
 Polija - ir - sliežu platums mainās no 1,520mm uz 1,435mm platumu.

Lietuvas autoceļi
(2006):
kopumā:
21328,09 kilometri
ar cieto segumu:
12912,22 kilometri
bez cietā seguma:
8415,87 kilometri

Maģistrālie ceļi

Automaģistrāle 
 Autoceļš A1 (Lietuva) - savieno Viļņu, Kauņu un Klaipēdu (daļa no Via Baltica no Kauņas līdz Sitkūnai). 
 Autoceļš A2 (Lietuva) - savieno Viļņu, Ukmerģi un Panevēžu.

Autoceļi kas ietilpst Via Baltica 
 Via Baltica (E67)
 Autoceļš A5 (Lietuva) - savieno Kauņu ar Suvalkiem.
 Autoceļš A8 (Lietuva) - savieno Sitkūnu, Ķēdaiņu un Panevēžu. 
 Autoceļš A17 (Lietuva) - Panevēžas apvedceļš.
 Autoceļš A10 (Lietuva) - savieno Panevēžu, Pasvali un Rīgu.

Starpkaru perioda autoceļi 
 Žemaitijas šoseja - starpkaru periodā būvēta šoseja, kas savieno Kauņu ar Klaipēdu. Šobrīd, posmā no Kauņas uz Arjogalu ceļš ir pilnībā pārbūvēts par automaģistrāli. No Arjogalas līdz Klaipēdai tas kalpo kā blakus ceļš automaģistrālei A1. Tas arī savieno netālu esošas pilsētas (piem., Arjogala, Raseiņi un Rietava.)
 Aukštaitijas šoseja - starpkaru periodā būvēta šoseja, kas savieno Kauņu, Ķēdaini, Panevēžu un Biržus. Šobrīd ceļš ietilpst valsts autoceļā 229 (Cinkiškiai šķērsojums-Ķēdaiņi), Via Baltica (daļā no Ķēdaiņiem līdz Pasvalej) un valsts autoceļā 125 (no Pasvales līdz Biržiem).

A ceļi
Lietuvā kopumā ir 1748,84 kilometri ar maģistrālajiem ceļiem. 

 A1 Viļņa – Kauņa – Klaipēda, 311,40 kilometri. 
 A2 Viļņa – Panevēža, 135,92 kilometri.
 A3 Viļņa – Medininka, 33,99 kilometri.
 A4 Viļņa – Varēna – Druskininki, 134,46 kilometri. 
 A5 Kauņa – Marijampole – Kalvarija, 97,06 kilometri.
 A6 Kauņa – Utena – Zarasi, 185,40 kilometri. 
 A7 Marijampole – Vilkavišķi – Ķībarti, 42,21 kilometri.
 A8 Panevēža – Aristava – Sitkūna, 87,86 kilometri. 
 A9 Panevēža – Šauļi, 78,94 kilometri. 
 A10 Panevēža – Pasvale – Saloči, 66,10 kilometri.
 A11 Šauļi – Palanga, 146,85 kilometri.
 A12 Jonišķi – Šauļi – Tauraģe – Panemune (Paģēģi), 186,09 kilometri.
 A13 Klaipēda – Palanga, 45,15 kilometri.
 A14 Viļņa – Utena, 95,60 kilometri.
 A15 Viļņa – Šaļčininki, 49,28 kilometri.
 A16 Viļņa – Prieni – Marijampole, 137,51 kilometrs.
 A17 Panevēžas apvedceļš, 22,28 kilometri.
 A18 Šauļu apvedceļš, 17,08 kilometri.

Muzejs 

 Lietuvas ceļu muzejs

Ūdensceļi 
Lietuvā ir aptuveni 600 kilometri ar kuģošanai derīgiem ūdensceļiem.

Cauruļvadi 
1992. gadā Lietuvā bija 105 kilometri ar naftas cauruļvadiem, un 760 kilometri ar dabasgāzes cauruļvadiem.

Ostas

Jūras ostas
 Būtinģe,
 Klaipēda,
 Sventāja

Upju ostas
 Kauņa
 Rumšišķes
 Nida
 Jodkrante

Lidostas 

Lietuvā ir četras starptautiskas lidostas:
 Viļņas starptautiskā lidosta
 Kauņas starptautiskā lidosta
 Palangas starptautiskā lidosta
 Šauļu starptautiskā lidosta

 Skrejceļi ar cieto segumu : 9 kopumā
pāri 3047 m: 2
1524 līdz 2437 m: 4
zem 914 m: 3

 Skrejceļi bez cietā seguma : 63 kopumā
2438 līdz 3047 m: 3
914 līdz 1523 m: 5
zem 914 m: 55

Ārējās saites 
 Sabiedriskā transporta ceļvedis

Lietuva