joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Titāniks (filma)

“Titāniks” () ir 1997. gadā izdota Amerikas Savienoto Valstu romantiska katastrofu kinofilma, kuras režisors, scenārija autors un producents ir Džeimss Kemerons. Filma vēsta par lainera “Titāniks” traģisko nogrimšanu. Galvenās lomas filmā atveido Leonardo Di Kaprio un Keita Vinsleta, viņu atveidotie tēli ir divi cilvēki, kas pārstāv divas atšķirīgas sociālās grupas.

Filmai vajadzēja iznākt , taču dažādu iemeslu dēļ filma iznāca . “Titāniks” kļuva par visienesīgāko filmu kino industrijas vēsturē līdz pat 2010. gadam, kad iznāca Džeimsa Kemerona filma "Avatars". 2021. gadā tā bija trešā visu laiku ienesīgākā filma.

Filma ir guvusi galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, tai skaitā tā ir saņēmusi 11 Amerikas Kinoakadēmijas balvas.

Sižets 
1996. gadā uz izpētes kuģa Akademik Mstislav Keldysh Broks Lovets (Brock Lovett) un viņa komanda pārmeklē RMS Titānika vraku. Viņi iegūst seifu, kurā cerams ir kaklarota ar lielu dimantu, kas pazīstams ar nosaukumu Okeāna sirds. Tā vietā viņi atrod tikai kādas jaunas, kailas sievietes zīmējumu ar šo kaklarotu. Skice datēta ar 1912. gada 14. aprīli, tajā pašā dienā, kad Titāniks uzdūrās aisbergam. Roza Dausone Kalverte, zīmējumā redzamā sieviete, un viņas mazmeita arī atrodas uz šī izpētes kuģa. Roza atceras savu pieredzi uz Titānika.

1912. gadā no Sauthemptonas okeānā dodas “Titāniks”, uz kura klāja atrodas 17 gadus vecā Roza Devita Bukatere (Rose DeWitt Bukater), viņas bagātais līgavainis Kels Hoklijs (Cal Hockley), un Rozas māte Ruta (Ruth). Ruta uzsver, ka Rozas laulība ar Kelu atrisinās ģimenes finansiālās problēmas un saglabās viņu augstākās sabiedrības šķiras statusu. Tajā pašā laikā trūcīgais un jaunais mākslinieks Džeks Dausons (Jack Dawson) uzvar pokera spēlē, iegūstot trešās klases biļeti uz Titānika. Pēc kuģa ieiešanas okeānā Roza, izmisusi par savu piespiedu saderināšanos, uzkāpj uz kuģa reliņiem, lai veiktu pašnāvību, ielecot aukstajos okeāna ūdeņos. Šo Rozas nodomu novērš Džeks, atgriežot Rozu uz klāja. Starp abiem jauniešiem izveidojas draudzība, pret kuru iebilst gan līgavainis Kels, gan Rozas māte Ruta. Pati Roza drīz vien saprot, ka priekšroku dod Džekam, nevis Kelam.

Skatīt arī 
 My Heart Will Go On

Atsauces

Ārējās saites 

 

 

1997. gada filmas
ASV romantikas filmas
Džeimsa Kemerona filmas
Filmas par Titāniku
20th Century Fox filmas
Paramount Pictures filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
ASV katastrofu filmas
Robins Huds

Robins Huds ir tēls angļu folklorā, meistarīgs lokšāvējs, paukotājs un noziedznieks. Pazīstams ar savu "zagšanu no bagātajiem un atdošanu nabadzīgajiem". Robins un daudzi no viņa vīriem valkāja drēbes Linkolnas zaļā krāsā.

Par viņu ir daudz dziesmu un nostāstu, kas aizsākas jau viduslaikos līdz pat mūsdienu literatūrai, filmām un seriāliem. Agrākajos avotos Robins Huds ir attēlots kā parasts cilvēks, taču vēlāk kā aristokrāts, kuram negodīgi atņēma visus viņa īpašumus un pasludināja par noziedznieku.

Citi vārdi
Robins Huds ir pazīstams arī ar vārdiem:
 Robins Houds (Robyn Hode)
 Šervudas Robins (Robin of Sherwood)
 Robins Lokslijs (Robin of Loxley)
 Roberts Ficūts (Robert Fitzooth)
 Robins de Kurtenē (Robin de Courtenay)
 Sers Roberts Houds (Sir Robert Hode)
 Roberts Hantingtons (Robert Huntington)

Atsauces

Ārējās saites 
 Robinam Hudam veltīta mājaslapa 

Filmu tēli
Angļu folklora
Loka šāvēju tēli
Liepupes pagasts

Liepupes pagasts ir viena no Limbažu novada administratīvajām teritorijām Rīgas līča krastā. Robežojas ar sava novada Salacgrīvas, Viļķenes, Limbažu un Skultes pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Liepupe, Zaķupīte.

Vēsture 
1322. gadā Turaidas pils fogts noteica Liepupes draudzes robežas. 1403. gadā Rīgas arhibīskaps Jānis V draudzes novadu izlēņoja H. Fītinghofam, pēc tam to ieguva Ikšķiļu dzimta, 1467. gadā H. Koskuls, 1490. gadā V. Rozens. Zviedru Vidzemes laikā 1630. gadā to ieguva A. Tīzenhauzens. 1783.-1784. gadā uzcēla tagadējo Liepupes mūra baznīcu. 
Pēc 1920. gada agrārās reformas Perniģeles muiža tika sadalīta 92 vienībās (7 bija rentes mājas) 2498 ha kopplatībā.

1935. gadā Liepupes pagasta platība bija 43,2 km² un tajā dzīvoja 776 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Liepupes ciema padomi, kuru gan 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidāciju, atjaunoja. Liepupes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Duntes ciemu, 1962. gadā — Tūjas ciemu. 1977. gadā daļu Liepupes ciema teritorijas pievienoja Limbažu un Skultes ciemiem. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Liepupes pagastu kā administratīvu teritoriju iekļāva  Salacgrīvas novadā. 2021. gadā Salacgrīvas novadu iekļāva Limbažu novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Liepupe (576 iedz.), Tūja (328), Jelgavkrasti (156), Tūjasmuiža (117), Mustkalni (100; pagasta centrs), Dunte (75), Prinkas (72), Ķurmrags (22), Lembuži (9).

Ievērojamas personības 
 Pēteris Šnore (1860—1928), kuģu kapteinis, ar burinieku "Rota" veica transatlantiskos braucienus uz Ameriku (1886), kā pirmais latviešu kapteinis šķērsoja ekvatoru kuģojumā uz Dienvidameriku (1887).

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Limbažu novada pagasti
Vostok-5

Vostok-5 (Восток-5) bija PSRS kosmosa kuģis, kas piedalījās divu kuģu grupveida lidojumā. 

Kosmosa kuģis tika palaists , un tajā atradās Valērijs Bikovskis. Divas dienas vēlāk,  startēja Vostok-6 ar pirmo sievieti kosmosā Valentīnu Tereškovu.

Sākotnēji lidojums bija plānots astoņām dienām, bet Saules uzliesmojumu pieauguma dēļ Bikovskis uz zemes atgriezās pēc piecām dienām. Līdz šai dienai tas ir ilgākais viena cilvēka lidojums kosmosā. 

Kosmosa kuģim radās problēmas ar tualeti, tādēļ kapsulā bija nepatīkama smaka. Atgriežoties uz zemes, nolaižamais aparāts neatdalījās no instrumentu nodalījuma kā paredzēts.

Apkalpe 
 Valērijs Bikovskis

Dubliera apkalpe 
 Boriss Volinovs

Rezerves apkalpe 
 Aleksejs Ļeonovs

Atsauces 

Vostok kosmosa kuģi
Vostok-6

Vostok-6 (Восток-6) bija PSRS kosmosa kuģis, ar kuru kosmosā devas pirmā sieviete Valentīna Tereškova. 

Kosmosa kuģis tika palaists . Divas dienas agrāk,  startēja Vostok-5, kurā lidoja Valērijs Bikovskis. 

Tas bija pēdējais no Vostok 3KA sērijas.

Apkalpe 
 Valentīna Tereškova

Dubliera apkalpe 
 Irina Solovjova

Rezerves apkalpe 
 Valentīna Ponomarjova

Atsauces 

Vostok kosmosa kuģi
12. autobusu maršruts (Rīga)

12. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Kooperatīvam "Ziedonis", kas atrodas Ķekavas novada Ķekavas pagastā.

Līdz 2008. gada 31. decembrim, pirms Dienvidu tilta uzcelšanas, 12. autobusu maršruts kursēja no Kooperatīva "Ziedonis" gar Rīgas piena kombinātu, tālāk pa Bauskas ielu, Kārļa Ulmaņa gatvi un Mūkusalas ielu, pāri Akmens tiltam uz galapunktu Abrenes ielā. No 2009. gada 1. janvāra tas tika novirzīts pa Krasta ielu un tad pa Dienvidu tiltu uz Valdlaučiem un "Ziedoni", pateicoties kam tika slēgts 17E. autobusu maršruts.

12. autobusu maršruta kopējais garums ir 23,086 km. Maršruta Abrenes iela — Kooperatīvs "Ziedonis" kopējais garums ir 11,433 km, bet maršruta Kooperatīvs "Ziedonis" — Abrenes iela kopējais garums ir 11,653 km.

Darbdienās pa 12. autobusu maršrutu kursē 3 autobusi, bet brīvdienās — tikai 2 autobusi.

12. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

Maršruts 

Abrenes iela — Kooperatīvs "Ziedonis" kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Krasta iela, Dienvidu tilts, Jāņa Čakstes gatve, Bauskas iela un ceļš uz Katlakalna kapiem.

Kooperatīvs "Ziedonis" — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: ceļš uz Katlakalna kapiem, Bauskas iela, Jāņa Čakstes gatve, Dienvidu tilts, Krasta iela, Puškina iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
12. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 28 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Kooperatīvs "Ziedonis" ir 14 pieturas, tāpat arī maršrutā Kooperatīvs "Ziedonis" — Abrenes iela ir 14 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

12
Džuljāno Racoli

Džuljāno Racoli (; dzimis  Kastelnovonemonti (Castelnovo ne' Monti), Emīlijā-Romanjā, Itālijā) ir itāļu kalnu slēpotājs. Viņš ir 2010. gada Vankūveras olimpisko spēļu čempions slalomā un vienīgais zelta medaļas ieguvējs Itālijas delegācijā šajās olimpiskajās spēlēs. Dž. Racoli zelta medaļa bija negaidīta, jo līdz tam viņš bija izcīnījis tikai vienu uzvaru Pasaules kausa posmā (Zagrebā, 2010. gadā) un trīs reizes bijis labāko trijniekā, visi šie panākumi tāpat gūti slalomā. Dž. Racoli kļuva par pirmo itāli, kurš ieguvis olimpisko zelta medaļu slalomā pēc 22 gadu pārtraukuma, kad Kalgari olimpiādē 1988. gadā to paveica leģendārais Alberto Tomba.

Ārējās saites 
  

1984. gadā dzimušie
Itālijas kalnu slēpotāji
Itālijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Austrumprūsija

Austrumprūsija (;  vai Mažoji Lietuva — 'Mazā Lietuva'; ; ) bija viens no Prūsijas reģioniem Baltijas jūras piekrastes dienvidaustrumos, kas pastāvēja no 13. gadsimta līdz Otrā pasaules kara beigām 1945. gada maijā. No 1772. līdz 1829 un no 1878 līdz 1945. gadam Austrumprūsijas province () bija Vācijas impērijas Prūsijas province ar galvaspilsētu Kēnigsbergā.

Vēsture 

Austrumprūsijas teritorijā sākotnēji dzīvoja dažādas baltu ciltis, lielākoties prūši. Prūsijas krusta karu laikā 13. gadsimtā šīs teritorijas iekaroja un prūšus pakļāva Vācu ordenis. Dzīvi palikušie balti tika kristīti. Turpmākajos gados veiktā pārvācošana un teritoriju kolonizēšana padarīja vāciešus par dominējošo etnisko grupu Austrumprūsijas reģionā, kamēr poļi un lietuvieši bija mazākumtautības. Kopš 13. gadsimta šis reģions bija daļa no Vācu ordeņa valsts ().

Pēc Vācu ordeņa sakāves Grīnvaldes kaujā 1466. gadā Polijas sastāvā iekļāvās Karaļa Prūsija, bet atlikusī daļa 1525. gadā pārtapa par Prūsijas hercogisti. Prūšu valoda izzuda apmēram 17. gadsimtā vai 18. gadsimta sākumā.
No 1618. līdz 1701. gadam Austrumprūsijas teritorija iekļāvās Brandenburgas-Prūsijas valstī, kuras galvaspilsēta bija Berlīnē. 1701. gadā Austrumprūsija kļuva par daļu no Prūsijas karalistes. Septiņgadu kara laikā tajā Krievijas Impērijas karaspēks ģenerālanšefa Fermora vadībā no Kurzemes hercogistes teritorijas iebruka Austrumprūsijā, ieņēma Mēmeles cietoksni un uzvarēja prūšu armiju Grosjēgersdorfas kaujā (1757). 1758. gadā krievi ieņēma Kēnigsbergas cietoksni, taču tika apturēti kaujā pie Corndorfas. 1762. gadā jaunais Krievijas Impērijas ķeizars Pēteris III pavēlēja izvest krievu karaspēku no Prūsijas.

Pēc Pirmā pasaules kara poļiem tika piešķirta pieeja jūrai, kas nošķīra Austrumprūsiju no pārējām Vācijas teritorijām. Klaipēdas apgabals tika pievienots Lietuvai 1924. gadā. Arī Trešā reiha sastāvā Austrumprūsija ietilpa kā viens no valsts reģioniem. Vācu Austrumu ekspansijas panākumu iemūžināšanai tika uzcelts Tannenbergas memoriāls, ko likvidēja 1945. gadā.

Pēc Otrā pasaules kara Austrumprūsijas teritorija tika sadalīta starp PSRS un Poliju. Klaipēdas apgabalu pievienoja Lietuvas PSR, Austrumprūsijas ziemeļu daļu nosauca par Kaļiņingradas apgabalu, pievienojot Krievijas PFSR, savukārt dienvidu daļa pievienota Polijai kā Varmijas-Mazūrijas vojevodiste. Šajās zemēs iepriekš dzīvojušie vācieši gāja bojā kara laikā vai piespiedu kārtā tika deportēti uz Vāciju.

Atsauces

Ārējās saites 

 Austrumprūsija un Rietumprūsija fotoattēlos 
 Austrumprūsijas vēsturei veltīta mājaslapa

Lietuvas vēsturiskās daļas  

Prūsija
Senprūši
Vācijas vēsture
13. autobusu maršruts (Rīga)

13. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Babītes dzelzceļa stacijas, kas atrodas Mārupes novada Babītes pagastā, līdz Preču 2.

13. autobusu maršruta kopējais garums ir 58,227 km. Maršruta Babītes stacija — Kleisti — Preču 2 kopējais garums ir 29,910 km, bet maršruta Babītes stacija — Kleisti — Preču 2 kopējais garums ir 28,317 km.

Darbdienās pa 13. autobusu maršrutu kursē 8 autobusi, bet brīvdienās — 6 autobusi.

13. autobusu maršrutu apkalpo gan 6. autobusu parks, gan 7. autobusu parks. Šobrīd 13. autobusu maršruts ir trešais garākais autobusu maršruts Rīgā.

Austrumu maģistrāles izbūves darbu dēļ no 2021. gada 27. novembra tika izmainīts maršruts Dārzciemā uz remontdarbu laiku. Slēgta kustība Stopiņu, Piedrujas un Vestienas ielā. Maršruts abos virzienos novirzīts pa Nīcgales ielu.

Nākotnē maršrutu paredzēts pagarināt līdz Piņķiem  lai arī pati iecere nav jauna. Šādi plāni bija jau 2017. gadā, taču netika realizēti.

Maršruts 

Babītes stacija — Kleisti — Preču 2 kursē pa šādām ielām: ceļš bez nosaukuma, A5, Mēness iela (Babītes pagasts), Kleistu ceļš (Babītes pagasts), Rātsupītes iela, iebrauc galapunktā "Kleisti", Rātsupītes iela, Kleistu iela, Kurzemes prospekts, Slokas iela, Dzirciema iela, Buļļu iela, Daugavgrīvas iela, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Raiņa bulvāris, Marijas iela, A. Čaka iela, Stabu iela, Avotu iela, A. Deglava iela, Nīcgales iela, Stopiņu iela, Vestienas iela, Pildas iela, Dārzciema iela, Lubānas iela, Meirānu iela un Rencēnu iela.

Preču 2 — Kleisti — Babītes stacija kursē pa šādām ielām: Rencēnu iela, Meirānu iela, Lubānas iela, Dārzciema iela, Pildas iela, Piedrujas iela, Vestienas iela, Stopiņu iela, Nīcgales iela, A. Deglava iela, Avotu iela, Stabu iela, A. Čaka iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Vanšu tilts, K. Valdemāra iela, Daugavgrīvas iela, Buļļu iela, Dzirciema iela, Slokas iela, Kurzemes prospekts, Kleistu iela, Rātsupītes iela, Kleistu ceļš (Babītes pagasts), Mēness iela (Babītes pagasts), A5, Mēness iela un ceļš bez nosaukuma.

Saistībā ar Iekšlietu ministra Sanda Ģirģena rīkojumu slēgt Deglava tiltu satiksmei, pamatojoties uz Būvniecības valsts kontroles biroja ekspertu atzinumu par tā drošumu no 2019. gada 25. aprīļa līdz 4. maijam maršruts tika novirzīts pa Matīsa ielu.

Pieturvietas 
13. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 87 pieturas. Maršrutā Babītes stacija — Kleisti — Preču 2 ir 46 pieturas, bet maršrutā Preču 2 — Kleisti — Babītes stacija ir 41 pietura.

Agrākie pieturu nosaukumi 

 Lauksaimniecības mašīnu rūpnīca (no 2013. gada 1. novembra - Kliņģeru iela)

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 

13
Eiropas čempionāts vieglatlētikā

Eiropas čempionāts vieglatlētikā ir vieglatlētikas sacensības, ko organizē Eiropas vieglatlētikas asociācija. Sacensības notika ik pēc četriem gadiem, Vasaras Olimpisko spēļu cikla pusē. Pēc 2010. gada Eiropas čempionāta vieglatlētikā, kas norisinājās Barselonā, čempionāts tiek organizēts ik pēc 2 gadiem.

Čempionāti

Ārējās saites 
 Iepriekšējo Eiropas čempionātu rezultāti 

Vieglatlētika
Eiropas čempionāti
Jevgeņijs Miļevskis

Jevgeņijs Miļevskis (dzimis ) ir bijušais ebreju izcelsmes Latvijas futbola uzbrucējs, kurš kopā ar Aleksandru Starkovu veidoja FK Daugava uzbrukuma duetu 20. gadsimta 80. gados. Šobrīd dzīvo Austrijā, kurp pārcēlās 1989. gadā (lai gan sākotnēji bija plānojis nonākt ASV), ieguva Austrijas pilsonību un beidza savu karjeru un strādā par futbola aģentu. 1990. gadā bija kandidātu lokā spēlēšanai Austrijas izlasē Pasaules kausa izcīņā, taču to liedza gūtās traumas.

2006. gadā Latvijas Futbola federācija Miļevski atzina par vienu no 11 labākajiem Latvijas futbolistiem Latvijas futbola simtgadē.

Atsauces

Ārējās saites 

1961. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
FK Spartak Maskava spēlētāji
Simons Ammans

Simons Ammans (; dzimis  Grabsā, Šveicē) ir Šveices tramplīnlēcējs. Viņš ir četrkārtējs olimpiskais čempions — triumfēja abos individuālajos tramplīnlēkšanas veidos gan 2002. gada Soltleiksitijas Olimpiskajās spēlēs, gan 2010. gada Vankūveras Olimpiskajās spēlēs. Tāpat S. Ammans ir bijis Pasaules čempions un vairākkārtējs Pasaules kausa posmu uzvarētājs.

Pasaules kausa posmos startē kopš 1997.—1998. gada sezonas. Jau savā pirmajā startā, būdams tikai 16 gadus vecs S. Ammans ieguva debitantam cienīgo 15. vietu lecot no Oberstdorfas tramplīna. 1998. gadā, 17 gadu vecumā debitēja Olimpiskajās spēlēs Nagano, kur ieņēma gan tikai 35. vietu. Vēlākajos gados uzvarējis 14 Pasaules kausa posmos, bet uz pjedestāla kāpis 49 reizes, lai arī ne reizi nav kļuvis par sezonas uzvarētāju Pasaules kausa kopvērtējumā. 2002. gadā atzīts par Šveices gada sportistu.

Ārējās saites 
 

1981. gadā dzimušie
Sanktgallenes kantonā dzimušie
Šveices tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki tramplīnlēkšanā
Šveices olimpiskie zelta medaļnieki
Tramplīnlēcēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
11. autobusu maršruts (Rīga)

11. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Sužiem. Atsevišķos reisos autobuss veic saīsinātu maršrutu līdz Jaunciema kapiem.

11. autobusu maršruta kopējais garums ir 46,803 km. Maršruta Abrenes iela — Jaunciems — Suži kopējais garums ir 23,374 km, bet maršruta Suži — Jaunciems — Abrenes iela kopējais garums ir 23,429 km.

Darbdienās pa 11. autobusu maršrutu kursē 6 autobusi, bet brīvdienās — tikai 4 autobusi.

11. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

Maršruts 
Abrenes iela — Jaunciems — Suži kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Turgeņeva iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Duntes iela, Tilta iela, Viestura prospekts, Mīlgrāvja iela un Jaunciema gatve.

Suži — Jaunciems — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Jaunciema gatve, Mīlgrāvja iela, Viestura prospekts, Tilta iela, Duntes iela, K. Valdemāra iela, Raiņa bulvāris, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
11. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 80 pietura. Maršrutā Abrenes iela — Jaunciems — Suži ir 41 pietura, bet maršrutā Suži — Jaunciems — Abrenes iela arī ir 41 pietura.

Maršruta ar mainītu virzienu maršruts 
Abrenes iela — Jaunciema kapi kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Turgeņeva iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Duntes iela, Tilta iela, Viestura prospekts, Mīlgrāvja iela, Jaunciema gatve un Jaunciema 8. šķērslīnija.

Jaunciema kapi — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Jaunciema 8. šķērslīnija, Jaunciema gatve, Mīlgrāvja iela, Viestura prospekts, Tilta iela, Duntes iela, K. Valdemāra iela, Raiņa bulvāris, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Maršruta ar mainītu virzienu pieturvietas 
11. autobusu maršruta maršrutā ar mainītu virzienu pavisam kopā ir 80 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Jaunciema kapi ir 40 pieturas, bet maršrutā Jaunciema kapi — Abrenes iela ir 40 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 

11
Valentīna Tereškova

Valentīna Tereškova (Валентина Владимировна Терешкова, dzimusi ) ir PSRS kosmonaute, pasaulē pirmā sieviete, kas lidojusi kosmosā, PSRS un Krievijas Federācijas militārpersona un politiķe. No 1966. līdz 1989. gada bija PSRS Augstākās Padomes deputāte, PSRS Augstākās Padomes Prezidija locekle (1974—1989), Padomju Sieviešu komitejas vadītāja (1968—1987), PSRS un ārzemju draudzibas un kultūras sakaru biedrību savienības valdes priekšsēdētāja (1987—1992). PSRS bruņoto spēku pulkvede un Krievijas Federācijas bruņoto spēku ģenerālmajore.

Tereškova kosmisko lidojumu veica 1963. gadā no 16. līdz 19. jūnijam ar kosmosa kuģi Vostok-6. Lidojums notika vienlaicīgi ar otru kuģi Vostok-5, kurā atradās Valērijs Bikovskis.

Partijas «Vienotā Krievija» Augstākās Padomes locekle.. No 2011. gada ir ievēlēta Krievijas Valsts Domē, 2016. gadā un 2021. gadā ievēlēta atkārtoti, bijusi Federācijas struktūras un pašvaldību komitejas priekšsēdētāja vietniece, 2022. gadā ir Ārlietu komitejas priekšsēdētāja vietniece un Krievija Valsts domes Ētikas komisijas priekšsēdētāja. 2020. gada 10. martā tieši Tereškova bija tā, kas Krievijas Federācijas konstitūcijā iesniedza priekšlikumu anulēt pilnvaru termiņu limitu attiecībā uz Vladimiru Putinu, ļaujot viņam valdīt līdz 2036. gadam.

2014. gada 7. februārī V. Tereškova piedalījās ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā Sočos.

Atsauces

Ārējās saites 

 Tereškovas biogrāfija 
 V. Tereškova Padomju Savienības Varoņu mājaslapā 

PSRS kosmonauti
Kosmonautes
Padomju Savienības Varoņi
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
PSKP CK locekļi
Krievijas politiķi
Ar Goda ordeni apbalvotie
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Jaroslavļas apgabalā dzimušie
Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Krievijas Federācijas valdības prēmijas laureāti
1960. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1960. gada notikumi Latvijas PSR. Latvija atradās PSRS sastāvā.

Notikumi

Janvāris 
 27. janvāris — Rīgā tika atklāta VEF Kultūras pils.

Februāris 
 4. februāris — Zinātņu akadēmijas augstceltne tika nodota Latvijas Zinātņu akadēmijas bilancē.
 16.—17. februāris — Rīgā notika Latvijas Komunistiskās partijas (LKP) 17. kongress.

Aprīlis 
 Sāka iznākt informatīvais kinobiļetens "Kino".

Jūnijs 
 23. jūnijs — pirmoreiz notika Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki.

Jūlijs 
 18. jūlijs—24. jūlijs — notika XIII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki.
 20. jūlijs — Ekspluatācijā tika nodota Rīgas Centrālās dzelzceļa pasažieru stacijas kompleksa 1. kārta, kurā ietilpa pasažieru stacija, dienesta un tehniskās telpas.

Augusts 
 Sāka iznākt žurnāls "Zinātne un Tehnika".

Novembris 
 30. novembris — Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijā tika izveidota Mūzikas skolotāju nodaļa.

Decembris 
 19. decembris — emigrācijā dzīvojošie bijušie Latvijas politiķi Fēlikss Cielēns, Bruno Kalniņš, Jānis Breikšs un Voldemārs Bastjānis nosūtīja vēstuli jaunievēlētajam ASV prezidentam Džonam Kenedijam par Baltijas valstu neatkarības atjaunošanas nepieciešamību.

Nezināms datums 
 Latvijas PSR tika veikta administratīvi teritoriālā reforma.
 Par Latvijas nacionālo putnu tika atzīta Baltā cielava.
 Mihails Tāls kļuva par astoto pasaules čempionu šahā.
 Rīgas Augstākā aviācijas inženieru kara skola tika pārveidota par Rīgas Civilās aviācijas inženieru institūtu (tagad Transporta un sakaru institūts).
 Aloizs Tumiņš kļuva par PSRS čempionu boksā.
 Tika atklāts Kundziņsalas tilts pār Sarkandaugavas kanālu.
 Sāka darboties pirmā pagarinātās darba dienas skola.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Tava laime" (režisore Ada Armīda Neretniece) 
 "Vētra" (režisori Varis Krūmiņš un Rolands Kalniņš)

Dzimuši 
 7. janvāris — Gundars Āboliņš, aktieris
 29. janvāris — Ziedonis Čevers, politiķis
 22. februāris — Andrejs Veisbergs, valodnieks
 8. marts — Maira Asare, dzejniece (mirusi 2015. gadā)
 21. maijs — Zigurds Lanka, šahists
 21. jūnijs:
 Ingrīda Amantova, kamaniņu braucēja
 Anatolijs Kreipāns, sporta žurnālists
 23. jūnijs — Jānis Reiniks, policijas ģenerālis, Drošības policijas priekšnieks
 26. jūlijs — Kārlis Streips, žurnālists
 10. septembris:
 Ēriks Kalnmeiers, jurists, LR ģenerālprokurors
 Ainars Mielavs, dziedātājs
 2. novembris — Aigars Jirgens, žurnālists, dzejnieks, politiķis (miris 2005. gadā)
 18. novembris — Ivans Klementjevs, kanoe airētājs, treneris, politiķis
 24. novembris — Egils Baldzēns, politiķis

Miruši 
 20. februāris — Ačuks (Arnolds Ruberts), publicists, satīriķis (dzimis 1893. gadā)
 5. novembris — Rihards Rudzītis, rakstnieks, filozofs un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1898. gadā)
 30. decembris — Ernests Birznieks-Upītis, rakstnieks (dzimis 1871. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1909. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1909. gada notikumi Latvijas vēsturē. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

Notikumi

Februāris 
 15. februāris — Rīgā notika pirmā zināmā hokeja spēlē Latvijā.

Marts 
 22. marts — Krišjānis Barons pārcēlās uz "Burnieku māju".

Jūnijs 
 8. jūnijs — Rīgā no Russo-Balt rūpnīcas vārtiem izbrauca pirmais automobilis.

Jūlijs 
 14.—18. jūlijs — notika Rīgas rallijs, pārbrauciens Sanktpēterburga—Rīga—Sanktpēterburga.

Decembris 
 10. decembris — Vilhelmam Ostvaldam tika piešķirta Nobela prēmija ķīmijā par katalīzes procesu un ķīmisko reakciju ātrumu fundamentālajiem pētījumiem.
 26. decembris — Raiņa lugas "Zelta zirgs" pirmizrāde Jaunajā Rīgas teātrī.

Nezināms datums 
 izdota "Latvju Dainu" 3.sējuma 3. daļa.
 Salacgrīvā pār Salacu un Strenčos pār Gauju uzbūvēti vieni no pirmajiem dzelzsbetona tiltiem Latvijā.
 Sākta Dzelzceļa tilta būvniecība pār Daugavu Rīgā.
 Rīgā, Hanzas ielā atklāta ugunsdzēsēju depo ēka.

Dzimuši 
 9. februāris — Teodors Tomsons, latviešu dzejnieks (miris 1988. gadā)
 10. februāris — Austra Skujiņa, latviešu dzejniece (mirusi 1932. gadā)
 26. februāris — Oļģerts Ābelīte, latviešu grafiķis (miris 1972. gadā)
 9. marts — Pēteris Dambergs, lībiešu valodnieks, dzejnieks un skolotājs (miris 1987. gadā)
 25. aprīlis — Jūlijs Viļumainis, latviešu gleznotājs (miris 1981. gadā)
 30. aprīlis — Konstantīns Raudive, latviešu filozofs, parapsihologs (miris 1974. gadā)
 25. maijs (j.s., pēc v.s 12. maijā) — Igors Činnovs ( Игорь Чиннов), krievu dzejnieks (miris 1996. gadā)
 6. jūnijs — Jesaja Berlins (Isaiah Berlin), Latvijā dzimis angļu filozofs (miris 1997. gadā)
 1. jūlijs — Staņislavs Kreics, latviešu gleznotājs (miris 1992. gadā)
 18. septembris — Alfrēds Porietis, latviešu virsnieks, mežkopis (miris 2009. gadā)
 6. oktobris — Fricis Rokpelnis, latviešu dzejnieks, rakstnieks (miris 1969. gadā)
 7. oktobris — Ēriks Pētersons, Latvijas futbolists un hokejists (miris 1987. gadā)

Miruši 
 19. janvāris — Jūlijs Feders, latviešu gleznotājs, ainavists (dzimis 1838. gadā)

Skatīt arī 
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Jans Nepomuks

Jans Nepomuks (; dzimis apmēram , miris ) bija katoļu svētais, kas pēc karaļa Vāclava IV pavēles tika iesviests Vltavā no Kārļa tilta Prāgā, jo neatklāja grēksūdzes noslēpumu. Čehijas nacionālais svētais. Plaši tiek godāts arī Itālijā, Vācijā, Polijā un Lietuvā. Saistībā ar Jana Nepomuka nāves apstākļiem tiek godāts kā aizstāvis pret plūdiem un nereti šī svētā skulptūras grezno tiltus.

Dzīvesgājums 
Ziņas par Jana Nepomuka dzīvi ir visai neskaidras un pretrunīgas. Viņš esot dzimis Nepomukā, Bohēmijas dienvidaustrumos. Studējis Prāgas un Padujas universitātēs. 

1393. gadā esot pēc karaļa pavēles iesviests Vltavā. Tā laika avoti liecina, ka pēc karaļa pavēles ar nāvi tika sodīts garīdznieks strīdā par to, kurš būs Kladrubu abatijas vadītājs — Romas (kuru atbalstīja arhibīskaps) vai Avinjonas (kuru atbalstīja karalis) pāvesta cilvēks.

Pēc nāves 
1459. gadā parādījās liecības par to, ka Jans Nepomuks esot noslīcināts, jo attiecies izpaust grēksūdzes noslēpumu. Vēlākos rakstos parādās avoti, kuri izšķir divus Janus Nepomukus — to, kurš strīdējās par abatiju, un to, kurš atteicās izpaust grēksūdzi.

Jans Nepomuks tika kanonizēts tikai 1729. gadā, kad viņa kults jau bija plaši izplatīts. Rezultātā katoļiem Jans Nepomuks ir grēksūdzes noslēpuma aizstāvis, čehu romantiskajiem nacionālistiem — cīņas pret ķeizaru upuris, bet vēsturniekiem —  upuris strīdā par investitūrām. Daži čehu protestanti uzskata, ka Jans Nepomuks ir katoļu baznīcas leģenda, bet viņa prototips ir Jans Huss.

Ārējās saites 

 Jana Nepomuka "oficiālā" mājaslapa , , 
 

Katoļu svētie
1345. gadā dzimušie
1393. gadā mirušie
14. autobusu maršruts (Rīga)

14. autobusu maršruts bija Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursēja no Abrenes ielas līdz Juglas zvēraudzētavai Juglas apkaimē.

14. autobusu maršruta kopējais garums bija 28,215 km. Maršruta Abrenes iela — Zvēraudzētava kopējais garums bija 13,791 km, bet maršruta Zvēraudzētava — Abrenes iela kopējais garums bija 14,424 km.

Darbdienās pa 14. autobusu maršrutu kursēja 3 autobusi, bet brīvdienās — tikai 2 autobusi.

14. autobusu maršrutu apkalpoja 7. autobusu parks.

No 2022. gada 1.septembra aizvietots ar 34. maršruta trolejbusu.

Maršruts 

Abrenes iela — Zvēraudzētava kursēja pa šādām ielām: Abrenes iela, Turgeņeva iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Brīvības gatve, Juglas iela, Ūdeļu iela un Mazā Juglas iela. Autobuss nepietur šādās pieturās: Palmu iela.

Zvēraudzētava — Abrenes iela kursēja pa šādām ielām: Mazā Juglas iela, Ūdeļu iela, Juglas iela, Brīvības gatve, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela. Autobuss nepietur šādās pieturās: Palmu iela, Esplanāde, Brīvības piemineklis un Centrālā stacija.

Pieturvietas 
14. autobusu maršrutā pavisam kopā bija 54 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Zvēraudzētava bija 28 pieturas, bet maršrutā Zvēraudzētava — Abrenes iela bija 26 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

14
Vana Mena

Vana Mena (; ; dzimusi  Cjitahē, Heilundzjanā, Ķīnas Tautas Republikā) ir ķīniešu šorttrekiste, četrkārtējā olimpiskā čempione un četrpadsmitkārtējā pasaules čempione. Ar šo sporta veidu viņa sāka nodarboties deviņu gadu vecumā 1994. gadā.

Uzvarot 500 m distancē 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Turīnā, Vana Mena kļuva par pirmo ziemas olimpisko spēļu čempioni Ķīnas sporta vēsturē. Nākamajās Olimpiskajās spēlēs Vankūverā 2010. gadā viņa kļuva par trīskārtējo olimpisko čempioni, uzvarot divās individuālajās distancēs un stafetē. Laikā no 2003. gada Vana Mena ir izcīnījusi 30 medaļas pasaules čempionātos, tai skaitā 14 zelta medaļas. Viņai pieder Pasaules rekordi šorttrekā 500 m (42,609) un 1000 m (1:29,495) individuālajās distancēs, bet kopā ar Ķīnas komandu arī Pasaules rekords 3000 m stafetē.

1985. gadā dzimušie
Heilundzjanā dzimušie
Ķīnas šorttrekisti
Šorttrekisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Šorttrekisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki šorttrekā
Olimpiskie sudraba medaļnieki šorttrekā
Olimpiskie bronzas medaļnieki šorttrekā
Raits

Raits () ir populārs angļu uzvārds.
Raits var būt:

 Raits (personvārds), vīriešu personvārds

 brāļi Raiti (Wright brothers — Orvils Raits (Orville Wright) un Vilburs Raits (Wilbur Wright)) — amerikāņu izgudrotāji un konstruktori, izgudroja pirmo lidmašīnu;
 Beilijs Raits (Bailey Wright) — Austrālijas futbolists (1992);
 Billijs Raits (William Wright) — Anglijas futbolists un futbola treneris (1924—1994);
 Dorels Raits (Dorell Wright) — amerikāņu basketbolists (1985);
 Džefrijs Raits (Jeffrey Wright) — amerikāņu aktieris (1965);
 Džo Raits (Joe Wright) — angļu kinorežisors (1972);
 Edgars Raits (Edgar Wright) — angļu režisors, scenārists un producents (1974);
 Frenks Loids Raits (Frank Lloyd Wright) — amerikāņu arhitekts (1867-1959);
 Giljermo Heidens Raits (Guillermo Hayden Wright) — meksikāņu polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (1872—1949);
 Ians Raits (Ian Wright) — angļu futbolists un komentētājs (1963).
 Riks Raits (Rick Wright) — angļu mūziķis (1943-2008);

Uzvārdi
Sapieris (filma)

"Sapieris" () ir 2008. gada ASV kinofilma, kara trilleris. Filmas režisore ir Ketrina Bigelova, scenāriju sarakstīja Marks Bols. Filmas darbība lielākoties notiek Irākā, bet filmēšana norisinājās Jordānijā, netālu no Irākas robežas.

Filma tika nominēta deviņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām un sešās nominācijās tā uzvarēja, tajā skaitā arī nominācijās labākā filma, labākais režisors un labākais oriģinālscenārijs. Šī ir Summit Entertainment veiksmīgākā filma.

Atsauces

Ārējās saites 
  

ASV filmas
2008. gada filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
BAFTA kino balvas ieguvēji (filmas)
Summit Entertainment filmas
Ketrinas Bigelovas filmas
15. autobusu maršruts (Rīga)

15. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Juglas līdz Dārziņiem .

15. autobusu maršruta kopējais garums ir 52,828 km. Maršruta Jugla—Dārziņi kopējais garums ir 26,522 km, bet maršruta Dārziņi—Jugla kopējais garums ir 26,306 km.

Darbdienās pa 15. autobusu maršrutu kursē 10 autobusi, bet brīvdienās — 6 autobusi.

15. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

Maršruts 
Jugla—Dārziņi kursē pa šādām ielām: Murjāņu iela, Juglas iela, Malienas iela, S. Eizenšteina iela, Gaiļezera iela, Hipokrāta iela, Biķernieku iela, Ieriķu iela, Stirnu iela, Dzelzavas iela, Ilūkstes iela, Akadēmiķa M. Keldiša iela, A. Saharova iela, Lubānas iela, Slāvu iela, Maskavas iela, Taisnā iela un Dārziņu iela.

Dārziņi—Jugla kursē pa šādām ielām: Dārziņu iela, Taisnā iela, Maskavas iela, Slāvu iela, Lubānas iela, A. Saharova iela, Akadēmiķa M. Keldiša iela, Ilūkstes iela, Dzelzavas iela, Stirnu iela, Ieriķu iela, Biķernieku iela, Hipokrāta iela, Gaiļezera iela, S. Eizenšteina iela, Malienas iela, Juglas iela un Murjāņu iela.

Pieturvietas 

15. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 87 pieturas. Maršrutā Jugla—Dārziņi ir 44 pieturas, bet maršrutā Dārziņi—Jugla ir 43 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

15
Donalds Tusks

Donalds Francišeks Tusks (; dzimis ) ir Polijas politiķis, labējās, Sejmā lielākās partijas "Pilsoņu platforma" līderis, Polijas premjerministrs 2007. - 2014. gadā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1957. gadā kašūbu izcelsmes ģimenē, studēja vēsturi Gdaņskas universitātē. 

Viens no trijiem galvenajiem labējās partijas "Pilsoņu platforma" dibinātājiem 2001. gadā. Pirms tam bijis labējo partiju "Liberāli demokrātiskais kongress" (Kongres Liberalno-Demokratyczny) un "Brīvības ūnija" (Unia Wolności) biedrs. No 2001. līdz 2005. gadam bija viens no Sejma vicespīkeriem. 2005. gada prezidenta vēlēšanās otrajā kārtā zaudēja Leham Kačiņskim.

2014. gada 30. augustā ievēlēts par Eiropadomes prezidentu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Polijas Ministru padomes prezidenta mājaslapa , 

1957. gadā dzimušie
Polijas premjerministri
Kašūbi
Pomožes vojevodistē dzimušie
Lielās mammas māja

"Lielās mammas māja" () ir 2000. gada ASV kinokomēdija. Filmas režisors ir Radža Gosnels, scenārija autori ir Derils Kverlss un Dons Raimers. Galvenajā lomā ir Mārtins Lorenss, kas atveido FBI aģentu, kuram ir jāizseko izbēdzis noziedznieks ar laupījumu, tādēļ viņš pārģērbjas par noziedznieka bijušās draudzenes vecomāti. Pārējās lomās filmējas Nia Longa, Pols Džamati un Terenss Hauards.

Filma "Lielās mammas māja" pārsvarā saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, bet neskatoties uz to filma bija finansiāli veiksmīga visā pasaulē nopelnot vairāk nekā  ASV dolāru. Filmai ir divi turpinājumi - "Lielās mammas māja 2" (2006) un "Lielās mammas: Kāds tēvs, tāds dēls" (Big Mommas: Like Father, Like Son, 2011).

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
20th Century Fox filmas
Viens pats mājās

"Viens pats mājās" () ir 1990. gada Ziemassvētku kinokomēdija, kuras režisors ir Kriss Kolumbuss. Galvenajā lomā Makolijs Kalkins, kurš atveido Kevinu Makalisteru.

Filmas pirmizrāde notika . Pirmizrādes nedēļā filma kļuva par kases grāvēju, nopelnot vairāk nekā 17 miljonus dolāru. ASV tā bija skatītākā filma 12 nedēļas pēc kārtas un līdz 1991. gada jūnijam noturējās pasaulē skatītāko filmu desmitniekā. Filma iekļauta Ginesa rekordu grāmatā, kā visu laiku ienesīgākā sava žanra filma.

Sižets 
Mazais Kevins ir jaunākais bērns daudzbērnu ģimenē. Katru gadu pirms Ziemassvētkiem viņa ģimene brauc ārvalstu ceļojumos. Tieši vienu dienu pirms ceļojuma uz Parīzi Kevins sastrīdas ar vecākiem un pārējiem ģimenes iemītniekiem, kas par sodu viņu aizsūta gulēt bēniņos. Ģimene aizguļas un laikā, kad viņi pamostas, jau vajadzēja braukt uz lidostu. Viss notiek lielā steigā, un Kevins pat nepamostas. Viss jau būtu labi, jo Kevins gribēja, lai viņš būtu viens pats, taču "Slapjie bandīti" ir iekārojuši Makalisteru māju, un Kevinam neklāsies viegli.

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
20th Century Fox filmas
Viens pats mājās
Krisa Kolumbusa filmas
Viens pats mājās 2

"Viens pats mājās 2: Apmaldījies Ņujorkā" (, vai vienkārši Viens pats mājās 2) ir 1992. gada Ziemassvētku kinokomēdija, kuras režisors ir Kriss Kolumbuss. Tas ir turpinājums 1990. gada filmai "Viens pats mājās".

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
20th Century Fox filmas
Viens pats mājās
Krisa Kolumbusa filmas
Lielās mammas māja 2

"Lielās mammas māja 2" () ir 2006. gada ASV kinokomēdija, kas ir turpinājums filmai "Lielās mammas māja" (2000) un otrā filma "Lielās mammas" filmu sērijā. Filmas režisors ir Džons Vaitsels. Galvenā lomā ir Mārtins Lorenss, kas atveido FIB aģentu Malkolmu Tērneru, pārējās lomās filmējās Nia Longa, Zekerijs Līvajs, Marks Mozess, Emīlija Protektera, Keta Deningsa un Hloja Greisa Moreca. Tāpat kā filmas iepriekšējā daļa, arī šī filma saņēma lielākoties negatīvas kritiķu atsauksmes.

Salīdzinot ar pirmajā daļā pieaugušajiem paredzēto saturu, šī ir ģimenēm draudzīgāka filma. Filmas pirmizrāde notika . Neskatoties uz sliktajām kritiķu atsauksmēm šī daļa arī bija komerciāli veiksmīga visā pasaulē nopelnot vairāk nekā  ASV dolāru pie  budžeta. Nākošā filmu sērijas daļa "Lielās mammas: Kāds tēvs, tāds dēls" (Big Mommas: Like Father, Like Son) tika izdota .

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
20th Century Fox filmas
16. autobusu maršruts (Rīga)

16. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Sunīšiem, kas atrodas Garkalnes novadā.

16. autobusu maršruta kopējais garums ir 44,127 km. Virzienā Abrenes iela — Sunīši garums ir 21,826 km, bet virzienā Sunīši — Abrenes iela garums ir 22,301 km.

Darbdienās pa 16. autobusu maršrutu kursē 3 autobusi, bet brīvdienās 2 autobusi. 16. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks (RP SIA "Rīgas Satiksme").

No 2018. gada 26. janvāra saistībā ar valsts finansējuma samazināšanu tika samazināts reisu skaits ārpus Rīgas pilsētas, galapunkts "Garkalnes Mucenieki" tika pārdēvēts par "Sunīšiem". Lielākā daļa reisu tika saīsināta līdz Juglas papīrfabrikai

No 2022. gada 23. augusta, lai mazinātu sastrēgumu Struktoru ielas un Brīvības gatves krustojumā ietekmi uz transporta kustību, maršruts virzienā uz Abrenes ielu tiek novirzīts pa Biķernieku un Viļa Ģelbes ielu, ierīkojot sabiedriskā transporta joslu.

Maršruts 
Virzienā Abrenes iela — Sunīši kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Turgeņeva iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Gaisa tilts, Brīvības gatve, Biķernieku iela, Viļa Ģelbes iela, ceļš P2, ceļš A4, ceļš uz Garkalnes Muceniekiem un Kaiceles iela.

Virzienā Sunīši — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Kaiceles iela, ceļš uz Garkalnes Muceniekiem, ceļš A4, ceļš P2, Biķernieku iela, Viļa Ģelbes iela, Brīvības gatve, Gaisa tilts, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Gogoļa iela, Turgeņeva iela un Abrenes iela.

Pieturvietas 
16. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 55 pieturas.

Virzienā Abrenes iela — Sunīši ir 28 pieturas, bet virzienā Sunīši — Abrenes iela ir 27 pieturas.

 Maršruts ar mainītu virzienu 
Virzienā Abrenes iela — 80. vidusskola — Mucenieki — Sunīši) kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Turgeņeva iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības bulvāris, Brīvības iela, Gaisa tilts, Brīvības gatve, Viļa Ģelbes iela, Biķernieku iela, Lielvārdes iela, Dzelzavas iela, Ulbrokas iela, Biķernieku iela, ceļš P2, ceļš A4, ceļš uz Muceniekiem, ceļš uz Garkalnes Muceniekiem un Kaiceles iela (Garkalnes Mucenieki).

Virzienā Sunīši — Mucenieki — 80. vidusskola — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Kaiceles iela (Garkalnes Mucenieki), ceļš uz Garkalnes Muceniekiem, ceļš uz Muceniekiem, ceļš A4, ceļš P2, Biķernieku iela, Ulbrokas iela, Dzelzavas iela, Lielvārdes iela, Biķernieku iela, Viļa Ģelbes iela, Brīvības gatve, Gaisa tilts, Brīvības iela, Brīvības bulvāris, Raiņa bulvāris, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

 Pieturvietas ar mainītu virzienu 
Virzienā Abrenes iela — 80. vidusskola — Mucenieki — Sunīši ir 30 pieturas, bet virzienā Sunīši — Mucenieki — 80. vidusskola — Abrenes iela''' ir 29 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

16
Skubijs Dū (filma)

"Skubijs Dū" () ir 2002. gada piedzīvojumu filma uzņemta pēc Viljama Hannas un Džozefa Barberas animācijas filmas. Tās režisors ir Raja Gosnells.

Aktieri 
 Freds - Fredijs Prinzs juniors
 Šagijs - Metjū Lillards
 Velma - Linda Cardellini
 Dafne - Sāra Mišela Gelāra
 Mondavarius - Rovans Atkinsons

Sižets 
Dažus gadus pēc kompānijas Mistery inc. izjukšanas Atrakciju parka direktors Emils Mondavarius sasauc komandu kopā, lai tā varētu izmeklēt, kāpēc ar apmeklētājiem notiek, kas dīvains. Dodoties mājās daļa kļūst ļauni un maģiski. Izrādās, ka Spoku salā, kā sauc atrakciju parku, mīt dēmoni, kas iemiesojas atpūtnieku ķermeņos, un panāk, lai pasaulē nepastāvētu draudzība. Vai komandai izdosies aizmirst strīdus, un atrisināt, kurš vada briesmīgos dēmonus?

Atsauces

Ārējās saites 

Skubijs Dū
2002. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
Warner Bros. filmas
Silīcija ieleja

Silīcija ieleja (), dažkārt nepareizi tulkota kā Silikona ieleja, ir reģions Sanfrancisko līča reģiona dienvidu daļā, Kalifornijā, ASV. Nosaukums sākotnēji attiecās uz lielo reģionā esošo integrālo shēmu projektētāju un ražotāju skaitu, bet vēlāk sāka attiekties uz visiem reģionā esošajiem augsto tehnoloģiju uzņēmumiem. Šobrīd to izmanto kā metonīmu augsto tehnoloģiju sektoram. Lai arī dažādos citos ASV reģionos tehnoloģiju izstrāde ir spēcīgi attīstījusies, Silīcija ieleja saglabā savu vadošo lomu ar saviem spējīgajiem uzņēmējiem, inženieriem un riska kapitālistiem. Ģeogrāfiski Silīcija ieleja iekļauj visu Santaklaras ieleju, tostarp Sanhosē pilsētu un pieguļošās komūnas, Sanfrancisko pussalas dienvidu daļu un Austrumu līci.

Atsauces

Ārējās saites 
 Velta Mika. Silīcija ieleja. No garāžas līdz tehnoloģiju milzim. Sakaru pasaule.

Kalifornija
18. autobusu maršruts (Rīga)

18. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Dārziņiem.

18. autobusu maršruta kopējais garums ir 36,422 km. Maršruta Abrenes iela — Dārziņi kopējais garums ir 17,879 km, bet maršruta Dārziņi — Abrenes iela kopējais garums ir 18,543 km.

Darbdienās pa 18. autobusu maršrutu kursē 5 autobusi, bet brīvdienās — tikai 4 autobusi.

18. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

No 2022. gada 6. jūnija līdz 20. jūnijam sakarā ar Dzirnavu ielas pārvada slēgšanu Rail Baltic būvdarbu dēļ maršruts virzienā uz Dārziņiem tika novirzīts, braucot pa Turgeņeva ielu, Elijas ielu, Puškina ielu līdz Gogoļa ielai. Savukārt virzienā uz Abrenes ielu maršruta posms pa Satekles ielu tika pagarināts līdz Lāčplēša ielai. Autobuss Abrenes ielas galapunktā nonāca pa Lāčplēša un Rūsiņa ielu.

Maršruts 

Abrenes iela — Dārziņi kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, Gogoļa iela, Firsa Sadovņikova iela, Ludzas iela, Lauvas iela, Lomonosova iela, Lubānas iela, Salaspils iela, Lokomotīves iela, Višķu iela, Maskavas iela, Taisnā iela, Jāņogu iela un Dārziņu iela.

Dārziņi — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Dārziņu iela, Jāņogu iela, Taisnā iela, Maskavas iela, Višķu iela, Lokomotīves iela, Salaspils iela, Lubānas iela, Lomonosova iela, Lauvas iela, Kalna iela, Lazdonas iela, Firsa Sadovņikova iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Satekles iela, Lāčplēša iela un Rūsiņa iela.

Pieturvietas 
18. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 69 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Dārziņi ir 34 pieturas, bet maršrutā Dārziņi — Abrenes iela ir 35 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

18
Aļaksejs Grišins

Aļaksejs Grišins (, ; dzimis  Minskā, Baltkrievijā) ir Baltkrievijas frīstailists, kas specializējies akrobātikas disciplīnā. Viņš ir 2010. gada Vankūveras olimpisko spēļu čempions.

Savu pirmo olimpisko medaļu A. Grišins izcīnīja 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Soltleiksitijā, kur viņš palika trešais. Viņa bronzas medaļa bija vienīgā medaļa, ko Baltkrievijas sportisti izcīnīja Soltleiksitijas olimpiskajās spēlēs. Piedalījās arī 2006. gada Turīnas olimpiskajās spēlēs, kur palika ceturtais. 2010. gada olimpiskajās spēlēs Vankūverā viņš izcīnīja zelta medaļu, kļūstot par pirmo un vienīgo ziemas olimpisko čempionu neatkarīgās Baltkrievijas sporta vēsturē. A. Grišinam pieder arī visu kalumu medaļas, kas iegūtas frīstaila Pasaules čempionātos. Atzīts par Baltkrievijas gada labāko sportistu 2002. gadā.

Ārējās saites 
  

1979. gadā dzimušie
Baltkrievijas frīstailisti
Frīstaila slēpotāji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Frīstaila slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Frīstaila slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Frīstaila slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Frīstaila slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātie sporta meistari
Minskā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki frīstaila slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki frīstaila slēpošanā