joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Throw It on Me

"Throw It on Me" ir sadarbības dziesmas starp Timbaland un The Hives, no albuma Timbaland Presents Shock Value. The Hives ierakstīja dziesmas vokālu un ģitāras partiju. Timbaland atskaņoja dziesmu, kad viņš piedalījās radiostacijas DC 101 raidījumā Elliot in the Morning. Dziesma dzirdama Verizon reklāmā, viņa tālrunim LG Voyager.

Singls tika izdots tikai dažos reģionos. Throw It on Me kalpoja kā otrais singls Austrālijā (nevis "The Way I Are"). Dziesma sasniedza 50. vietu Austrālijas topā. Dziesma tika arī atskaņota dažās alternatīvās radiostacijās ASV.

Cenzētā dziesmas versija tika atskaņota 2008. gada komēdijā Izdzīvošanas skola, kurā piedalās arī Ovens Vilsons.

Dziesmu saraksts 
 Austrālijas CD Singls
 "Throw It on Me" (albums cersija)
 "Throw It on Me" (video)

Topu pozīcijas

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 

2007. gada singli
Timbaland dziesmas
Lietuvas futbola čempionāta A līga

A līga () ir augstākā futbola līga Lietuvā, kura tika dibināta . To organizē Lietuvas Futbola federācija.

Turnīra dalībieku skaits pēdējos gados svārstījies no 8 līdz 12 komandām; 2021. gada sezonā līgā spēlēja 10 komandas.

Visvairāk čempiona titulus (9) izcīnījuša komanda Viļņas "Žalgiris".

Klubi 2022. gada sezonā

Čempioni

1922—1939

1990—

Visu laiku A līgas uzvarētāji 

 treknrakstā iezīmēts klubs spēlē A līga.
 † — Bijušis klubs.

Atsauces

Ārējās saites 
 alyga.lt oficiālā vietne 
 lietuvosfutbolas.lt (A Lyga) oficiālā vietne 
 A līgas sadaļa Lietuvas Futbola fererācijas tīmekļa vietnē 
 Futbolinis — Lietuvas futbola rezultāti, spēļu kalendārs, turnīra tabulas un tiešsaistes enciklopēdija
 Lietuvas futbola vēsture un statistika, apkopojis Almantas Lauzadis

Futbols Lietuvā
Paģiras (filma)

"Paģiras" () ir 2009. gada amerikāņu filma, kuras režisors ir Tods Filips. Filmas darbība notiek ASV pilsētā Lasvegasā, kur notika vecpuišu ballīte, pēc kuras tika pazaudēts līgavainis. Filmā izklāstīta līgavaiņa meklēšanas darbība. Filmas veidotāji ietekmējušies no cilvēku personīgās pieredzes.

Filma iznāca  ASV.

Aktieri 
 Bredlijs Kūpers tēlo Filu Veneku, skolotāju ar garlaicīgu laulības dzīvi.
 Eds Helms tēlo Stjū Praisu, ASV ebreju, kurš draudzējas ar viņu kontrolējošu draudzeni.
 Zaks Galifianakis tēlo Alanu Gārneru, lempīgu cilvēku, kurš drīz būs līgavaiņa svainis.
 Džastins Bārts tēlo Dagu Billingu, līgavaini.
 Hertera Grehama tēlo Džeidu, striptīzdejotāju un vientuļo māmiņu, ko apprec Stjū vecpuišu ballītes laikā.
 Saša Barese tēlo Treisiju Gārneri, līgavu.

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
  

ASV filmas
2009. gada filmas
Kinokomēdijas
Warner Bros. filmas
Carry Out

Carry Out ir trešais singls no Timbaland trešā solo studijas albuma Timbaland Presents Shock Value II. Dziesma sarakstīja Timbaland kopā ar Džastinu Timberleiku, un tajā piedalās arī pats Timberleiks. Timbaland ir teicis ka Carry Out ir viņa mīļākā dziesma no albuma.

Mūzikas video 
Mūzikas video singlam "Carry Out" tika uzfilmēts 2009. gada decembrī, un tiks izdots 2010. gada janvārī.

Vietas topos 
Šobrīd' 'Carry Out' ir visveiksmīgākais singls no albuma, sasniedzot 11. vietu Billboard Hot 100.

Piezīmes un atsauces 

2009. gada singli
Timbaland dziesmas
Džastina Timberleika dziesmas
Počepa

Počepa () — pilsēta Krievijā, Brjanskas apgabala centrālajā daļā, Počepas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 17,1 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Sudostes upes abos krastos, 80 km uz dienvidrietumiem no Brjanskas.

Vēsture 

Počepa ir pazīstama no 15. gadsimta; 1500. gadā tā pirmoreiz minēta kā pilsēta. 17.-18. gadsimtā, Starodubas pulka sastāvā, tā arī bija pilsēta, Počepas simta (apriņķa analogs) centrs. No 1782. Počepa tika noteikta par miestu, Mgļinas apriņķa Čerņigovas guberņas sastāvā, lai gan šis miests bija lielāks nekā apriņķa pilsēta (Mgļina). 

1918. gadā bija dibināts Počepas apriņķis, kas 1923. gadā pievienots Brjanskas guberņai. No 1925. gada Počepa atkal oficiāli ir pilsēta. No 1929. gada tā ir rajona centrs.

Iedzīvotāju skaits

Piezīmes un atsauces 

Brjanskas apgabala pilsētas
Inčukalns

Inčukalns ir apdzīvota vieta Siguldas novada Inčukalna pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pie Rīgas - Valkas dzelzceļa 40 km no Rīgas centra.

Ciems vēsturiski veidojies uz Inčukalna (Hinzenberg) muižas zemes ap Heniņu pusmuižu. Apdzīvotā vieta sākusi strauji attīstīties pēc Inčukalna (Hincenbergas) dzelzceļa stacijas izbūves 19. gadsimta 80. gados. 1925. gadā Inčukalnam piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. Strauja attīstība turpinājās padomju gados, kad Inčukalnā tika izveidots kolhoza centrs. 1957. gadā, apvienojot mežsaimniecības, izveidoja MRS.

Inčukalnā ir pagasta administratīvās iestādes, pamatskola, mūzikas skola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, sporta komplekss ar peldbaseinu, pašvaldības policija, ambulance un brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrība.

Inčukalnā iebrauc autobusi Saulkrasti—Inčukalns—Sigulda, kā arī tajā ap 10 reizes dienā uz katru pusi apstājas Rīgas—Siguldas līnijas vilcieni.

Apskates vietas Inčukalnā: bijusī Inčukalna medību pils, Hincenbergas muiža un Indrānu parks, Inčukalna Velnala,  Kārļa Zāles piemineklis "Sērojošā māte", Baltic Bonsai parks, Rāmkalnu atpūtas parks un citi. 

Inčukalna vēsture ir apkopota 2001. gadā izdotajā grāmatā "Inčukalna mozaīka (palīgs novadpētniecībā)" (autori: Janīna Zandberga, Aiga Veckalne).

Atsauces 

 
Latvijas pagastu centri
Latvijas lielciemi
Simons Dubnovs

Simons (arī Šimons un Semjons) Dubnovs (, ; dzimis , miris ) bija ebreju vēsturnieks un sabiedrisks darbinieks. Viens no ebreju kultūras autonomijas galvenajiem teorētiķiem, un uzstājās gan pret ebreju asimilāciju, gan cionismu. Dubnovs uzskatāms arī par vienu no ebreju tautas vēstures zinātnes pamatlicējiem. Rakstīja jidišā un krievu valodā.

Dzīvesgājums 
Dzimis lielā, nabadzīgā ebreju ģimenē, mūsdienu Baltkrievijas teritorijā. Jau bērnībā interesējās par vēsturi, filozofiju un valodniecību. 1880. gadā, ar viltotiem dokumentiem pārkāpdams nometinājuma joslas likumu, Dubnovs ieradās Sanktpēterburgā. Sanktpēterburgā viņš pirmoreiz publicējās ebreju krievvalodīgajā presē. 1890. gadā ebreji tika izraidīti no Sanktpēterburgas, tāpēc Dubnovs dzīvoja Odesā, bet vēlāk — Viļņā. Aktīvi piedalījās ebreju sabiedriskajā un kultūras dzīvē. 1906. gadā atgriezās Sanktpēterburgā, kur vadīja Ebreju literatūras un vēsturiski-etnogrāfisko biedrību un rediģēja Ebreju enciklopēdiju. 

1917. gadā Dubnovs apsveica Februāra revolūciju Krievijā, tomēr krasi nostājās pret boļševiku vadīto Oktobra revolūciju. Par Trocki un citiem boļševiku līderiem — ebrejiem viņš sacīja, ka viņus nevar uzskatīt par ebrejiem, jo, izmantojot pseidonīmus, viņi demonstrē, ka kaunas no savas ebrejības un ir tai sveši. 1922. gadā Dubnovs emigrēja no Krievijas, vispirms uz Kauņu, tad uz Berlīni. 

Berlīnē Dubnovs publicēja savu vispazīstamāko darbu Weltgeschichte des Jüdischen Volkes ("Pasaules ebreju tautas vēsture") desmit sējumos. Pēc Hitlera nākšanas pie varas, Simons Dubnovs emigrēja uz Rīgu. Kad 1941. gadā Latviju okupēja nacistu karaspēks, Dubnovs tika ievietots Rīgas geto. Pēc dažu izdzīvojušo liecībām, Dubnovs geto laikā visu laiku aicinājis Yidn, shreibt un fershreibt (Ebreji, visu pierakstiet!). Dubnovs tika nogalināts Rumbulas akcijas laikā.

Dubnova vārdā ir nosaukta Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola. 

Holokausta upuri
Ebreju vēsturnieki
Jidišā rakstošie
Latvijas ebreji
Krievu valodā rakstošie
Jaunpiebalga

Jaunpiebalga ir apdzīvota vieta Vidzemē, Gaujas krastā, Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastā. Jaunpiebalgas pagasta centrs autoceļu P29 un P33 krustojumā.
Apdzīvotā vieta izvietojusies Gaujas labajā krastā un veidojusies teritorijā starp bijušo Jaunpiebalgas muižu (Neu-Pebalg) un Piebalgas dzelzceļa staciju.
Ciemā ir pagasta administratīvās iestādes, kultūras nams, vidusskola, krājbanka, aptieka, ambulance, novadpētniecības muzejs, luterāņu baznīca.

Lielākie darba devēji ir "Piebalgas alus", "Wenden Furniture"

Vēsture 
 Jaunpiebalgai piešķirts biezi apdzīvotas vietas (ciema),  — strādnieku ciemata (no 1961. gada — pilsētciemata) statuss. No 1949. līdz 1956. gadam Gaujienas rajona centrs. 1957. gadā pievienots likvidētais Abrupes ciems, izveidojot Jaunpiebalgas lauku teritoriju. 1990. gadā Jaunpiebalga zaudēja pilsētciemata statusu un kopā ar lauku teritoriju tika reorganizēta par pagastu.

Cilvēki 
Jaunpiebalgā dzimuši:
 Imants Robežnieks (1947) — koncertkokļu būves meistars.
 Andris Vilks (1963) - bijušais finanšu ministrs (2009-2014)
 Marģeris Zariņš (1910—1993), latviešu rakstnieks un komponists. Viņš tiek uzskatīts par pirmo postmodernisma stila pārstāvi latviešu literatūrā.

Atsauces 

 
Jaunpiebalgas pagasts
Cēsu novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Latvijas rajonu centri
Latvijas lielciemi
Latvijas pilsētciemati
Jaunpils

Jaunpils ir apdzīvota vieta Zemgalē, Tukuma novada Jaunpils pagasta centrs. Ciems izvietojies Bikstupes krastos pie autoceļa P104.
Jaunpilī ir novada dome un administratīvās iestādes, vidusskola, bibliotēka, luterāņu baznīca, sporta nams, pienotava , kafejnīcas, veikali, aptieka, viesnīca un pils.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta veidojusies pie Jaunpils muižas (Neuenburg) un 14. gadsimta otrajā pusē celtās Jaunpils pils. 1932. gadā Jaunpils kā vienīgā Tukuma apriņķī ieguva biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 2009. gadā Jaunpils kļuva par novada centru. 2021. gadā Jaunpils novadu iekļāva Tukuma novadā, līdz ar to Jaunpils kļuva par Tukuma novada Jaunpils pagasta administratīvo centru.

Starptautiskā sadarbība 
Jaunpils arī iesaistās vispasaules Jaunpiļu konferencē Newcastles of the World. Konferencē iekļautas Jaunpilis no: Vācijas, Šveices, Lielbritānijas, Čehijas, Slovākijas, Japānas, ASV, Dienvidāfrikas, Gruzijas, Malaizījas, Kanādas, Austrālijas un  Dānijas.

Atsauces

Ārējās saites
 Jaunpils fotogrāfijās (Panoramio)

Latvijas pagastu centri
Teilora Svifta

Teilora Elisone Svifta (; dzimusi ) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore. Augusi Pensilvānijā, 14 gadu vecumā Teilora pārcēlās uz Našvilu, Tenesī, lai veidotu kantrimūzikas dziedātājas karjeru. Viņa parakstīja līgumu ar ierakstu kompāniju Big Machine Records. Teiloras Sviftas pirmā albuma izdošana parādīja viņu kā īstu kantrimūzikas žanra pārstāvi. "Our Song" viņas trešais singls padarīja viņu par visjaunāko dziedātāju, kura pilnībā pati sarakstījusi un izpildījusi valsts topa dziesmu. 2008. gada Grammy balvu pasniegšanas ceremonijā viņa saņēma Labākā jaunā mākslinieka nomināciju.

Teiloras Sviftas otrais studijas albums "Fearless" tika izdots 2008. gadā. Ņemot vērā singlu "Love Story" un "You Belong with Me" panākumus, "Fearless" kļuva par vislabāk pārdoto albumu 2009. gadā un tam sekoja plaša koncertturneja. Ieraksts ieguva četras Grammy balvas, Sviftai kļūstot par jaunāko dziedātāju kura jebkad ieguvusi Gada albuma nomināciju. Sviftas trešais albums 2010. gada "Speak Now" savā pirmajā izdošanas nedēļā ASV pārdeva vairāk nekā vienu miljonu kopiju. Albums "Red", kurš tika izlaists 2012. gada 22. oktobrī,ieguva arī 2 Grammy balvas nominācijas, kuras diemžēl Teilore neieguva, kaut gan viņas albums bija visveiksmīgākais un vispārdotākais albums starp nominētajiem sāncenšiem. Pēc tam, 2014. gadā māksliniece izdeva savu pirmo pop albumu "1989", kas Teilorei deva veselas 3 Grammy balvas.

Diskogrāfija

Studijas albumi

Singli

2000. gadi

2010. gadi

Atsauces

Ārējās saites 
 

 
Pensilvānijā dzimušie
Kļinci

Kļinci () — pilsēta Krievijā, Brjanskas apgabala rietumos. Kļinci ir apgabala pakļautības pilsēta un arī Kļincu rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 64,2 tūkstoši iedzīvotāju (otrā lielākā apgabala pilsēta); kopā ar piepilsētām — 72 tūkst. iedz. Pilsēta atrodas Moskovkas upes krastos, 170 km uz dienvidrietumiem no Brjanskas.

Vecticība 

Kļincus dibināja vecticībnieki ap 1707. gadu un tie slaveni kā viena no nozīmīgākajām vecticībnieku pilsētām Krievijā. Līdz 2004. gadam Kļincos atradās popiešu (belokrinickā) novirziena vecticībnieku bīskapija, bet tagad tā ir pārvietota uz Pēterburgas bīskapiju.

Kļincu audumi 

19. gadsimta sākumā Kļincos parādījās vairākas audumu fabrikas, un drīz to produkcija bija apbalvota Viskrievijas un Vispasaules izstādēs. Pirms Otrā pasaules kara Kļincu fabrikas ražoja 20% vadmalas no visas PSRS ražošanas.

Līdz 1921. gadam Kļinci bija Suražas apriņķa sastāvā, lai gan Kļinci bija vismaz divreiz lielāki nekā Suraža. 1921. gadā nodibināja Kļincu apriņķi; no 1929. gada Kļinci ir rajona centrs.

Iedzīvotāju skaits

Sadraudzības pilsētas 
  Kjustendila, Bulgārija

Atsauces 

Brjanskas apgabala pilsētas
Vamsuta

Vamsuta (ap 1634.-1662.), arī Aleksandrs Pokanokets, bija vampanoagu cilts indiāņu sačems.

Ģimene 
Vamsuta bija Masasoita vecākais dēls un Metakometa brālis. Viņš bija precējies ar Veetamoo. Vārdu "Aleksandrs" viņam piešķīra angļu kolonisti 1656. g.

Valdīšana un nāve 
Vamsuta kļuva par sačemu pēc Masasoita nāves 1660. g. Reģionā samazinājās kažokādu tirdzniecībai, un Vamsuta palielināja 
cilts ietekmi, apejot Masačūsetsas varasiestādes un pārdodot zemi citām kolonijām. Kā suverēna cilts, vampanoagi bija pārliecināti ka ir tiesīgi īstenot no eiropiešiem neatkarīgu politiku. Kā rezultātā 1662. g. Vamsuta tika nodevīgi arestēts un stājās Plimutas tiesas priekšā. Aresta laikā viņš saslima un pēc atbrīvošanas ceļā uz mājām nomira.

Vamsutas nāves apstākļi ir neskaidri. Viņa brālis un jaunais cilts sačems Metakomets bija pārliecināts, ka angļi Vamsutu noindēja. Jebkurā gadījumā gan nelikumīgais virsaiša arests, gan viņa mīklainā nāve vampanoagu vidū izraisīja pamatotu sašutumu, un kļuva par vienu no iemesliem kas izraisīja Karaļa Filipa. Proporcionāli iedzīvotāju skaitam tas izvērtās par asiņaināko indiāņu un eiropiešu ieceļotāju konfliktu Savienoto Valstu vēsturē.

Kā netiešs pierādījums vampanoagu pārliecībai par cilts sačema noslepkavošanu kalpo kāds to dienu Plimutas tiesas pieraksts. Tajā ir minēts rēķins indes iegādei, lai "tiktu vaļā no kaitēkļa".

Ziemeļamerikas indiāņi
Indiāņu virsaiši
Algonkini
Vampanoagi
Karaļa Filipa karš
Ūlavs V

Ūlavs V (; dzimis , miris ) bija Norvēģijas karalis no sava tēva karaļa Hokona VII nāves 1957. gadā līdz savai nāvei 1991. gadā.

Biogrāfija 
Dzimis Lielbritānijā, Norfolkā, kā Aleksandrs Edvards Kristiāns Frederiks (Alexander Edward Christian Frederik) Dānijas prinča Kārļa (nākamā Norvēģijas karaļa Hokona VII) un Lielbritānijas karaļa Eduarda VII meitas Modas ģimenē. Tā kā 1905. gadā Ūlava tēvs kļuva par neatkarīgās Norvēģijas karali, Ūlavs tika stingri audzināts par Norvēģijas patriotu.

1928. gadā Vasaras olimpiskajās spēlēs Amsterdamā, Ūlavs ieguva zelta medaļu burāšanā. Arī tālākajā dzīves laikā Ūlavs bija burāšanas sporta cienītājs. 1929. gadā Ūlavs apprecējās ar Zviedrijas princesi Martu. Otrā pasaules kara laikā Ūlavs kopā ar tēvu, atšķirībā no sievas un bērniem, kuri uzturējās Vašingtonā, pavadīja Lielbritānijā pie trimdas valdības. Tā kā Ūlavs V bija apguvis militāru izglītību, viņa militārās zināšanas lieti noderēja un 1944. gadā Ūlavs kļuva par Norvēģijas militāro spēku virspavēlnieku. 1954. gadā, pirms Ūlavs kļuva par karali, mira viņa sieva Marta.

1957. gadā, Ūlavs V kļuva par karali. Savas pieticības un vienkāršības dēļ Ūlavs V ieguva milzu popularitāti. Ūlavs V vienmēr pats centās vadīt savu automašīnu un, kaut arī karalim bija atļauts pilsētā izmantot sabiedriskā transporta joslas, viņš vienmēr kopā ar pārējiem iekļāvās vispārējā satiksmē. Visu savu 33 gadu valdīšanas laiku Ūlavs tika cienīts kā monarhs, viņš kļuva pazīstams kā “Tautas karalis”. Kad 1991. gadā karalis mira, pie viņa pils ļaudis aizdedza desmitiem tūkstošu sveču. Tas turpinājās vairākas dienas, ļaudis nāca, lai aizdedzinātu sveces un atstātu ziedus, godinot karali. Ūlavs tika apbedīts Oslo Akershusas pils karaliskajā mauzolejā.

Atsauces

Ārējās saites 

Norvēģija
Gliksburgu dinastija
1903. gadā dzimušie
1991. gadā mirušie
1928. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Ar Olimpisko ordeni apbalvotie
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Ar Krizantēmas ordeni apbalvotie
Olimpiskie zelta medaļnieki burāšanā
Senā Persija

Persijas impērija ( (Iran-e bozorg),  (Iranzamin)) ir apzīmējums persiešu lielvalstij un civilizācijai senajos laikos Centrālāzijā laikā posmā no 6. gadsimta p.m.ē. līdz 7. gadsimtam mūsu ērā.

Ahemenīdu impērija 

Ahemenīdu impērija, dažreiz zināma kā Pirmā persiešu impērija, bija valsts, kuru aptuveni 550. gadā p.m.ē. izveidoja Kīrs Lielais, un kura pastāvēja līdz 336. gadam p.m.ē., kad to iekaroja Maķedonijas Aleksandrs Lielais. Ahemenīdu impērija tika izveidota, balstoties uz Mīdijas konfederācijas pārvaldītajām teritorijām. Impērijas uzplaukuma laikā Ahemenīdu kontrolē atradās Senā Ēģipte, Auglīgais pusmēness, Mazāzija (Līdija), daļa no Senās Grieķijas un citas teritorijas.

Maķedonijas impērija 
Persijas varenība tomēr nebija ilgstoša. Tā zaudēja grieķiem Persiešu karus, kuru rezultātā Persijas varenība sāka arvien vairāk izplēnēt. Nāvējošu triecienu Persijas impērijai deva Maķedonijas Aleksandra karaspēks, vairākkārt sagraujot persiešu spēkus no 334. līdz 331. gadam p.m.ē. Maķedonieši pielietoja inovatīvu militāro stratēģiju, kas deva lielas priekšrocības pār citu valstu spēkiem.

Seleikīdu impērija 

Neskatoties uz šīm un daudzām vēlākām militārām neveiksmēm, kas mijās arī ar veiksmēm, Persija ilgi pārdzīvoja Maķedoniju. Pēc Maķedonijas Aleksandra negaidītās nāves starp viņa ģenerāļiem sekoja ilgstoša ķīvēšanās par Persijas troni. To beidzot ieguva Seleikīds I, kas atjaunoja Persijas impērijas robežas līdz Indai, pakļāva Babiloniju un Sīriju, kā arī visu Mazāziju. Seleikīdu dinastija, kas bija arī faktiskie Maķedonijas valdnieki, pārvaldīja impēriju līdz pat 2. gadsimtam p.m.ē.

Partas un Sasanīdu impērijas 

Pēc Seleikīdu dinastijas norieta izveidojās Partas lielvalsts (150. gads p.m.ē — 224. gads) un Sasanīdu impērija (224—650), kuru 7. gadsimtā iekaroja arābi.

Skatīt arī 
 Abāsīdu kalifāts

Ārējās saites 
 Īsa Persijas vēsture no Ahamenīdu laika līdz Pirmajam Pasaules karam

Bijušās valstis Āzijā
Bijušās impērijas
Bijušās Āzijas monarhijas
Irānas vēsture
Kioto

Kioto (, Kyōto) ir pilsēta Japānā. Izvietojusies valsts ziemeļos uz Honsju salas, Kansai reģionā, Kioto prefektūrā. Kioto atrodas 364 kilometru attālumā no Japānas galvaspilsētas Tokijas un 55 kilometru attālumā no Japānas trešās lielākās pilsētas Osakas. Kioto prefektūras administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsētas kopējā platība ir 827,90 km², pēc 2014. gada datiem pilsētā dzīvo 1 469 604 iedzīvotāji. Tā ir septītā lielākā Japānas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita.

Kioto ir viens no Japānas kultūras, izglītības un tehnoloģijas centriem. Kioto universitāte ir otra vecākā universitāte Japānā. Pilsēta saukta arī par Tūkstoš tempļu pilsētu, jo pilsētas teritorijā atrodas daudz un dažādu tempļu. Saukta arī par Japānas otro galvaspilsētu, jo no 794. līdz 1180. gadam un no 1180. līdz 1868. gadam Kioto bija Japānas galvaspilsēta. Tajā laikā Japānas imperatori dzīvoja šajā pilsētā.

Ārējās saites 

Japānas pilsētas
Bijušās galvaspilsētas
Ventas rumba

Ventas rumba ir platākais ūdenskritums Eiropā. Atrodas uz Ventas Kuldīgā. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100 — 110 m, palu laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6 — 2,2 m. Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir dabas piemineklis un ietilpst Ventas ielejas dabas liegumā.

Ventas rumba rada pastāvīgu šalkoņu tās tuvumā. Kuldīgas iedzīvotāji un viesi izsenis ir rumbu izmantojuši kā pāreju pār upi. Pavasaros pēcpusdienas saulē var redzēt, kā zivis cenšas uzveikt rumbu un pārlekt tai pāri. Šo vietu ir iecienījuši makšķernieki. Vasarās rumbu izmanto gan peldēt gribētāji, gan tie, kas tic ūdenskrituma ārstnieciskajai iedarbībai.

Ventas rumbas rašanās (nostāsts)

Tautas teika

Atsauces

Ārējās saites 

Kuldīga
Latvijas ūdenskritumi
Venta
Demija Lovāto

Demetrija Devonna Lovāto (, ; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore. Pazīstama ar Mičijas Toresas () lomu Camp Rock filmu sērijā un Sonijas Monro () lomu filmā Dodiet Sonijai iespēju (). Filmējusies arī "Radīti skatuvei" 5. sezonā kā Denija (Dani).

Bērnība 
Lovāto ir dzimusi Dalasā, Teksasā. Viņai ir viena vecākā māsa un jaunāka pusmāsa. Viņas māte bija Dalasas Kovboju karsējmeitene un kantrimūzikas dziedātāja. 1994. gadā pēc laulības šķiršanas Lovāto tēvs pārcēlās uz Ņūmeksiku. Lovāto senči cēlušies no Meksikas, Itālijas un Īrijas.

Karjera 
Lovāto aktrises karjera sākās 6 gadu vecumā, bērnu televīzijas seriālā Barney&Friends. 2006. gadā Lovāto kā viešņa piedalījās "Izlaušanās" () sērijas First Down uzņemšanā, tēlojot Denjelu Kērtinu.

2008. gadā Lovāto piedalījās filmā Camp Rock. Viņas attēloto varoni sauca Mičija Toresa, četrpadsmit gadīga meitene, kas vēlas kļūt par dziedātāju. Filmas pirmizrāde notika 2008. gada 20. jūnijā. Lovāto arī ierakstīja trīs dziesmas Camp Rock skaņuceliņam.

Paralēli aktiermākslai, Lovāto darbojas arī mūzikas jomā.  viņa izdeva debijas albumu Don’t Forget. Albums debitēja 2. vietā Billboard 200 topā un pirmajā pārdošanas nedēļā tika pārdotas vairāk nekā 89 000 albuma kopijas.  Lovāto izdeva otro studijas albumu Here We Go Again. Albums debitēja 1. vietā Billboard 200 topā un pirmajā pārdošanas nedēļā tika pārdotas vairāk nekā 108 000 albuma kopijas.  mūziķe izdeva trešo studijas albumu Unbroken. 2013. gadā viņa izdeva savu 4. albumu ar nosaukumu "Demi". Šis albums debitēja Billboard 200 topa 3. vietā, un pirmajā nedēļā tika pārdotas 110 000 albuma kopijas.

2021. gadā sāka raidierakstu "4D with Demi Lovato".

Diskogrāfija 
 Don’t Forget (2008)
 Here We Go Again (2009)
 Unbroken (2011)
 Demi (2013)
 Confident (2015)
 Tell me you love me (2017)
 Dancing with the Devil... the Art of Starting Over (2021)

Singli

Koncerturnejas 
 2008: Burnin’ Up Tour
 2009: Demi Lovato Summer Tour 2009
 2009: Demi Lovato Fall Tour 2009

Atsauces

Ārējās saites 

 

 
 

1992. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Amerikāņu dziedātāji
Popmūziķi
Ņūmeksikā dzimušie
Normunds Miezis

Normunds Miezis (dzimis ) ir Latvijas šahists, lielmeistars. 

Starptautiskais lielmeistars kopš 1997. gada. Ir ilggadīgs Latvijas izlases šahā līderis.

Nozīmīgākās sacensības 

 1991. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
 2006. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
 2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 104. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Atsauces

Ārējās saites 

Latvijas šahisti
Olaines novadā dzimušie
Navļa

Navļa () ir pilsētciemats Krievijā, Brjanskas apgabala austrumos, Navļas rajona administratīvais centrs. Tajā dzīvo 14,2 tūkstoši iedzīvotāju (vislielākais pilsētciemats Brjanskas apgabalā). Pilsētciemats atrodas Navļas upes labajā krastā, apmēram 50 km uz dienvidiem no Brjanskas.

Ciemats bija dibināts ap 1895. gadu ka stacija Brjanskas—Ļgovas dzelzceļā; tās nosaukums ir pēc upes. 1904. gadā tika izbūvēta līnija Navļa—Hutor-Mihajlovskija, un kopš tada laika Navļa kļuva nozīmīgs dzelzceļa mezgls. Šodien Navļas uzņēmumu vairākums ir saistīts ar dzelzceļu; arī ir kokapstrādes, pārtikas un citi uzņēmumi.

Otrā pasaules kara gados Navļas rajons kļuva par svarīgu partizānu centru.

Iedzīvotāju skaits

Piezīmes un atsauces 

Brjanskas apgabala pilsētas
Valmieras pagasts

Valmieras pagasts ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Valmieras pilsētu un Burtnieku, Rencēnu, Jērcēnu, Trikātas, Brenguļu un Kauguru pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Andrupe, Badupīte, Lielupe, Mellupe, Varīte.

Ezeri 
Āžkalna ezers, Ezeris.

Vēsture 
Valmieras pagasts izveidots 1894. gadā, apvienojot Valmiermuižas un Valmieras mācītāja muižas pagastus. 1906. gadā daļa teritorijas (Oliņu novads) tika pievienots Trikātas pagastam. 1935. gadā pagasta platība bija 144,4 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Valmieras un Ausekļa ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1958. gadā Valmieras ciemam pievienoja daļu Ausekļa ciema. 1967. gadā daļu Valmieras ciema teritorijas pievienoja Rencēnu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Valmieras pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva reorganizētajā Burtnieku novadā. 2021. gadā Burtnieku novadu iekļāva Valmieras novadā.

Pieminekļi 
 Sīmanēnu Svētozols - kulta vieta, smagi cietis vētrā 2019. gadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Valmiermuiža, Viestura laukums, Rūpnieki, Vanagi (pagasta centrs), Jeri, Pilāti, Daliņi, Annasmuiža.

Ievērojamas personības 
 Anna Ābele (1881—1975),  latviešu valodniece. Latviešu eksperimentālās fonētikas pamatlicēja.
 Pēteris Ābele (1893—1986), latviešu ginekologs, Latvijas Universitātes docents. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Valmieras novada pagasti
Valmieras pagasts
Das Schwarze Korps

Das Schwarze Korps () bija oficiālais SS (Schutzstaffel) laikraksts.

Šis laikraksts iznāca katras nedēļas trešdienā un tika izplatīts SS biedriem par velti. Katram SS biedram bija vēlams lasīt šo laikrakstu. Par Das Schwarze Korps izdošanu atbildēja Makss Āmanns. Laikraksta drukāšana notika Franca Ehera izdevniecībā. Galvenais redaktors bija SS štandartenfīrers Gunters d'Alkens (). Pirmais numurs iznāca 1935. gada 6. martā 70 000 eksemplāru tirāžā. Tā paša gada novembrī tā tirāža sasniedza jau 200 tūkstošus eksemplārus, bet 1944. gadā — 750 tūkstošus. Das Schwarze Korps pēdējais numurs iznāca 1945. gada 29. martā.

Ārējās saites 
 Karikatūras no Das Schwarze Korps .

Bijušie Vācijā izdotie laikraksti
Bijušie laikraksti vācu valodā
Trešais reihs
Sinovīts

Sinovīts (no  - locītavas šķidrums) ir locītavas somiņas sinoviālas membrānas iekaisums. 
Locītavas somiņas sinoviālā membrāna ir plāna, tā izdala sinoviju (sinoviālo šķidrumu), kas samitrina locītavu virsmas un tādēļ kopā ar skrimsli samazina berzi. 
Iekaisuma rezultātā notiek sinoviālā šķidruma uzkrāšanās locītavas dobumā, kas rada locītavas pietūkumu un sāpes, īpaši kustību laikā. Šāda locītava taustot ir karsta.

Izraisītāji 
Sinovīts var rasties dažādu slimību gadījumos:
 trauma
 osteoartrīts
 infekcijas (virālas, bakteriālas, tuberkuloze)
 autoimūnas slimības (piemēram, reimatoīdais artrīts, sistēmas sarkanā vilkēde, spondilartropātija u.c.)
 podagra, pseidopodagra
 hemofilija u.c.

Pazīmes 
Sinovīta rezultātā locītava kļūst pietūkusi, sāpīga, karsta. Ja cēlonis ir bakteriāla infekcija, tad locītava var būt arī apsārtusi. Novēro kustību ierobežojumus bojātajās locītavās.

Izmeklēšana 
Lai noteiktu sinovīta izraisītāju, var būt nepieciešama locītavas šķidruma izmeklēšana (īpaši podagras, pseidopodagras, bakteriālas infekcijas gadījumā).
Var būt noderīga arī locītavu ultrasonogrāfija un/vai magnētiskā rezonanse.

Ārstēšana 
Sinovīta simptomus var ārstēt ar pretiekaisuma zālēm, piemēram, nesteroīdajiem pretiekaisuma līdzekļiem (NSPL). Simptomus var atvieglot arī aukstuma aplikācijas.
Specifiska ārstēšana ir atkarīga no sinovīta pamatcēloņa.

Atsauces

Ārējās saites 
 Synovitis 
 The Cause of Knee Pain: Step-By-Step 

Ortopēdija
Reimatoloģija
Durbes pagasts

Durbes pagasts ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām tā vidienē Durbes ezera austrumu krastā. Robežojas ar sava novada Tadaiķu, Dunalkas, Vecpils, Bunkas pagastiem un Durbes pilsētu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Kalējupīte, Lāņupe, Plūģupīte, Rasūte, Trumpe.

Ezeri 
Durbes ezers

Vēsture 
Mūsdienu Durbes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ligutes muiža (Gut Ligutten, Līguti), Padones muiža (Gut Padohnen).

1935. gadā Durbes pagasta platība bija 64,8 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Durbes un Padones ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Durbes ciemam pievienoja Padones ciemu, bet 1956. gadā Durbes ciemu reorganizēja par Durbes pilsētas lauku teritoriju. 2000. gadā Durbes pilsēta ar lauku teritoriju apvienojās ar Tadaiķu pagastu, izveidojot Durbes novadu. 2009. gada administratīvi teritoriālajā reformā Durbes lauku teritorija tika izdalīta par atsevišķu administratīvo teritoriju novada sastāvā, bet 2010. gada sākumā pārdēvēta par Durbes pagastu. 2021. gadā Durbes novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

Pieminekļi 
 Šilderu Elkas kalns - nocietināta senvieta
 Dižprāmu un Dīru senkapi

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Līguti, Prāmciems, Krupmuiža, Padones skola.

Ievērojamas personības 
 Jēkabs Alksnis (1870—1957), ķirurgs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors (1924–1944), Rīgas pilsētas 2. slimnīcas direktors (1930-1931), aktīvs sabiedrisks darbinieks. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.
 Oto Kārkliņš (1884–1939/1942), latviešu marksists un revolucionārs. Vidzemes Zemes padomes valdes priekšsēdis (1917), Latvijas strādnieku, kareivju un bezzemnieku deputātu padomes izpildkomitejas (Iskolata) pirmais priekšēdis (1917), LSPR Komisāru padomes priekšsēdētāja biedrs (1919).

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Grobiņas apriņķis
Kurzeme
Dienvidkurzemes novada pagasti
 
Durbe
Latvijas pilsētu lauku teritorijas
Kopa (nozīmju atdalīšana)

Ar vārdu kopa saprot dažādu atsevišķu objektu apvienojumu vienā veselumā:
 matemātikā kopas un to īpašības pēta kopu teorija,
 astronomijā ar jēdzienu kopa saprot zvaigžņu kopu,
 folkloristikā - folkloras ansambli, t.i., dziesmu vai deju kopu.
 no aprites izgājis grieķu alfabēta burts - kopa

 Raimons Kopa - franču futbolists
Release (Timbaland dziesma)

Release ir amerikāņu repera un producenta Timbaland dziesma. Tajā piedalās arī Džastins Timberleiks, un tā ir no Timbaland 2007. gada albuma Timbaland Presents Shock Value. 

Kaut arī dziesma nekad netika izdota kā singls, tā ciparu lejupielāžu dēļ tomēr iekļuva Billboard Hot 100 topa 91. vietā. Pirms piektā singla izdošanas Timbaland savā mājaslapā izveidoja aptauju, lai fani balso kuru dziesmu izdot kā piekto singlu. Aptaujā piedalījās četras dziesmas - Release, Scream, Miscommunication un One and Only. Dziesma no vairāk nekā 5000 balsīm ieguva tikai 21%. 

Dziesma ir iekļauta videospēles Madden NFL 08 skaņas celiņā.

Release tika digitāli izdots Portugālē.

Vietas topos

Piezīmes un atsauces 

2007. gada singli
2008. gada singli
Timbaland dziesmas
Džastina Timberleika dziesmas
Trigonometrisko funkciju integrēšana

Trigonometrisko funkciju integrēšana ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju atvasināšanai (tiek meklēta tāda funkcija, kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

Nenoteiktais integrālis 

Apskatīsim vispārīgu metodi, kā noteikt integrāli
 
kur p un q ir reāli skaitļi, no kuriem vismaz viens ir pozitīvs nepāra skaitlis. Piemēram, p = 2n + 1, kur n ir naturāls skaitlis vai nulle. Izmantojot sakarību
 
integrāli pārveido šādi:
 
Pēc iekavu atvēršanas tiek iegūta summa no šāda tipa integrāļiem:
 
Līdzīgi var apskatīt arī gadījumu, kad q = 2n′ + 1, kur n′ ir naturāls skaitlis vai nulle.

 Piemērs

Lai aprēķinātu integrāli
 
izmanto sakarību
 
Sekojot vispārīgajai metodei, iegūst

Skatīt arī 

 Integrālis
 Trigonometriskās funkcijas

Atsauces

Ārējās saites 

 Vitolds Gedroics, 1.7. Trigonometrisko funkciju integrēšana, lekciju materiāli (Daugavpils Universitāte, 2002).
 Nalaļja Budkina, Trigonometrisku funkciju integrēšana, lekciju materiāli (Rīgas Tehniskā universitāte, 2008).
 Pēteris Daugulis, Trigonometrisku funkciju integrēšana, 12. lpp., lekciju materiāli (Rēzeknes Augstskola, 2004).

Trigonometrija
Integrāļi
Lieģi

Lieģi (arī Jaunlieģi) ir ciems Dienvidkurzemes novada Tadaiķu pagastā pie autoceļa A9, Trumpes upes palienes kreisajā krastā. Atrodas līdzās Latvijas mazākajai pilsētai Durbei. Lieģi ir pagasta centrs, bet līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai bija arī Durbes novada centrs. Vēsturiski sastāv no divām daļām — Lieģiem ceļa ziemeļu pusē un Jaunlieģiem — dienvidu pusē.

Vēsture 

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēc Otrā pasaules kara pie bijušās Lieģes (Leegen) muižas pretī kādreizējā Aizteres pagasta valdei ceļa dienvidu pusē. Ciemā pārsvarā daudzdzīvokļu māju apbūve, rietumu daļā mazstāvu apbūve. Lieģos atrodas pagasta pārvalde, Tadaiķu kultūras nams, bērnudārzs, pasta nodaļa "Tadaiķi".

Lieģos atradās 1900. gadā atklātās šaursliežu Liepājas—Aizputes dzelzceļa līnijas stacija "Durbe", vēlāk pieturas punkts "Lieģi", kas slēgts 1964. gadā.

Atsauces 

 
Dienvidkurzemes novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Ragana (ciems)

Ragana ir apdzīvota vieta Siguldas novada Krimuldas pagastā, pagasta centrs. Apdzīvotā vieta veidojusies pie vēsturiskās Raganas pasta stacijas un atrodas autoceļa A3 krustojumā ar reģionālajiem ceļiem P6, P7 un P9.

Ciemā atrodas pagasta pārvalde un citas administratīvās iestādes, pasta nodaļa, Krimuldas vidusskola, kultūras nams, doktorāts. Ciemā var saņemt zobārsta un frizieres pakalpojumus, atrodas trīs veikali. Dienvidos no Raganas atrodas Inčukalna gāzes krātuve.

Attēlu galerija

Atsauces 

 
Latvijas pagastu centri
Latvijas lielciemi
Pārkere

Pārkere (, vīriešu dzimtē Pārkers) ir izplatīts angļu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Anisa Pārkere (Annise Parker; 1956) — amerikāņu politiķe;
 Evelīna Pārkere (īstajā vārdā Evelīna Gvena Lukša; 2000) — latviešu aktrise un video blogere;
 Sāra Džesika Pārkere (Sarah Jessica Parker; 1965) — amerikāņu aktrise.

Angļu uzvārdi
Afganistānas Tautas Demokrātiskā partija

Afganistānas Tautas Demokrātiskā partija () bija marksistiski orientēta politiska partija Afganistānā laikā no 1965. līdz 1992. gadam. No 1978. gada vienīgā un valdošā partija valstī. Partija apvienoja vairāk nekā 20 000 biedru.

Dibināšana 

Partijas dibināšanas kongress notika 1965. gada 1. janvārī necilā māla ēkā Kabulas nomalē, kur sapulcējās divdesmit septiņi jaunieši, kurus bija deleģējušas dažādas marksistu grupas. Kongresu vadīja kara lidotājs Adams Hans Džadži. Par partijas centrālkomitejas pirmo sekretāru un viņa vietnieku tika ievēlēti rakstnieks Nūrs Mohammads Tarakī un ministrijas ierēdnis Babraks Karmals.

Afganistānas Tautas Demokrātiskās partijas pirmajā kongresā nepiedalījās neviens strādnieku šķiras pārstāvis. Debatēs daudzi kaunējās no savas izcelšanās. Šahs Vali, piemēram, uzsvēra, ka ir buržuāzijas pārstāvis un tāpēc varot kļūdīties. Nūrs Ahmads Nūrs atzinās, ka ir bagāta beka dēls, kura rīcībā ir 30 000 bruņotu karavīru liela personīgā armija, taču solīja, ka turpmāk tā kalpos partijas interesēm.

Darbība 

1966. gadā partija piedalījās Afganistānas parlamenta vēlēšanās un 3 tās pārstāvji (t.sk. B.Karmals) kļuva par apakšpalātas deputātiem.

1967. gadā radās domstarpības starp Tarakī un Karmalu, kā rezultātā partijā izveidojas divas naidīgas frakcijas: Karmala vadītais labējais spārns "Parčam" (karogs) un Tarakī piekritēji, kreisi radikāli noskaņotie, kurus dēvēja par "Halk" (tauta). Abām frakcijām bija sava organizācija, savi finanšu līdzekļi un pat katrai savs zīmogs. Halkisti lielākoties bija puštuni no lauku apvidiem, parčamisti bija bagātāki, izglītotāki un pilsētnieki. Šķelšanās pastāvēja gandrīz 10 gadus.

1978. gada 27. aprīlī (1357. gada saura mēneša 7. dienā) partijas biedri virsnieki īstenoja valsts apvērsumu un pasludināja Afganistānu par demokrātisku republiku. Revolucionārā padome iecēla Mohammadu Tarakī par valsts pagaidu vadītāju un revolucionārās padomes priekšsēdētāju. Dienu vēlāk — 3. maijā, par priekšsēdētāja vietnieku tika ievēlēts Babraks Karmals, bet par Tarakī kā premjerministra vietnieku un ārlietu ministru tika iecelts Hafizulla Amins. Aizsardzības ministra pienākumus piekrita pildīt pats Abduls Kadirs. 9. maijā notikušo nosauca par Saura (aprīļa) revolūciju, kas tika pasludināta kā rūpīgi plānota un gatavota jau kopš partijas dibināšanas.

No 1988. gada maija līdz 1989. gada februārim no Afganistānas tiks izvests PSRS karaspēks.
1990. gada jūnijā partija tika pārdēvēta par Tēvzemes partiju.
1992. gadā, kad Ziemeļu alianse ieņēma Kabulu, partija tika likvidēta.

Atsauces un paskaidrojumi 

Afganistānas vēsture
Putnu vērošana

Putnu vērošana ir hobijs, kas ietver putnu vērošanu dabā un parasti ir saistīts ar padziļinātu interesi par tiem, izpēti, kā arī iegūtās informācijas apkopošanu, ziņošanu par neparastākajiem novērojumiem putnu vērotāju vidē un profesionāliem ornitologiem.

Putnu vērotāji parasti nav ornitologi un bieži tiem nav bioloģijas izglītības, tomēr, nopietni aizraujoties ar putnu vērošanu, pieredze, zināšanas un prasme strauji pieaug un neprofesionāļu novērojumiem bieži ir liela nozīme nopietnos ornitoloģiskajos pētījumos, īpaši faunistikas pētījumos. Nopietnākie putnu vērotāji parasti apkopo novēroto sugu sarakstus gan pēc reģionālā principa (savam dārzam, pilsētai, valstij, kontinentam, Pasaulei), gan laika griezumā (mēneša, gada, mūža). Sevišķi iecienīts vaļasprieks tas ir Skandināvijas valstīs un Somijā, Lielbritānijā, citās Rietumeiropas valstīs, ASV; bieži putnu vērošana tiek apvienota ar ceļojumiem. Lai vērotu putnus, var iztikt bez īpaša aprīkojuma, tomēr labāki rezultāti sasniedzami, izmantojot binokli, teleskopu, fotoaparātu, putnu noteicēju un balsu ierakstus. Izcilākajās putnu vērošanas vietās tiek būvēti īpaši putnu vērošanas torņi, kas ļauj pārskatīt plašāku apkārtni un vērojot mazāk traucēt putniem (Latvijā ir ap 20 putnu vērošanai īpaši būvētu torņu).

Pēdējos gados putnu vērošana kļūst aizvien populārāka arī Latvijā. Latvijas Ornitoloģijas biedrība apvieno ne vien profesionālus ornitologus, bet arī amatierus putnu vērotājus un vienkārši dabas draugus. Katru gadu notiek vairāki ar putnu vērošanu saistīti pasākumi, kā ikgadējās putnu dienas, dažādas uzskaites un ekskursijas. Kopš 2002. gada pavasaros notiek putnu vērošanas sacensības "Torņu cīņas", kur komandas sacenšas, lai diennakti ilgās sacensībās reģistrētu iespējami lielāku putnu sugu skaitu, veicot vērojumus no izlozē noteiktā putnu vērošanas torņa.

Skatīt arī 
 Ornitoloģija

Atsauces

Ārējās saites 
 LOB.lv Putnu vērošana
 Putni.lv Putnu vērošanas principi
 Dabasdati.lv Dabas novērojumu dienasgrāmata
 Latvijasputni.lv  Jaunākie retumu novērojumi
 GlobalTwicher.com Sugu saraksti 
 Putni.lv Labākās putnu vērošanas vietas Latvijā

Putnu vērošana
Riebiņi

Riebiņi (agrāk Ribene) ir apdzīvota vieta Latgalē, Preiļu novadā. Riebiņu pagasta centrs. Izvietojušies Feimankas krastos 6 km no Preiļiem un 213 km no Rīgas.

Riebiņos ir pagasta administrācija, vidusskola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, Svētā Franciska katoļu baznīca, Svētā Nikolaja pareizticīgo baznīca. Apskates objekti ir Riebiņu muiža ar parku un Riebiņu zirgaudzētava.

Vēsture  
Riebiņu muižas nosaukums cēlies no Livonijas ordeņa bruņnieka Gerharda Rēbindera vārda, kuram ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs 16. gadsimtā izlēņojis zemes Latgales vidienē. Inflantijas vaivadijas laikā 17. gadsimtā muiža nonāca Korfu dzimtas īpašumā un to dēvēja par Krēvenmuižu (Krewenmujży). No 1716. gada muiža piederēja Berku dzimtai (von Berck), no 1758. gada Inflantijas seimika rakstvedim Mihalam Veisenhofam (Michał Weyssenhoff). 18. gadsimtā pie muižas sāka veidoties apdzīvotā vieta ar nosaukumu Ribeniški (). 
1874. gadā muižu nopirka lietuviešu izcelsmes inženieris ģenerālmajors Staņislavs Kerbedzis (1810—1899), kas bija vadījis dzelzceļa līnijas Pēterburga—Varšava būvniecību. Viņa meita Jevgēnija Kerbedža vasarās savā muižā izmitināja poļu gleznotājus, piemēram, Staņislavu Maslovski, Marianu Tšebiņski (Trzebiński) un citus.

1920. gada zemes reformas laikā Riebiņu muižu sadalīja 66 vienībās 573 ha kopplatībā, bijušajā muižas pilī iekārtoja Silajāņu pagasta Riebiņu II pakāpes pamatskolu. 
1925. gadā Rībeniem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

Riebiņu ebreji 
Jau 19. gadsimta pirmajā pusē šeit sāka apmesties ebreji, un pēc 1897. gada tautas skaitīšanas datiem, Riebiņos (jidišā: Ribinishok) dzīvoja 533 ebreji (91%). 20. gadsimta sākumā daudzi ebreji izbrauca uz Palestīnu un ASV un 1935. gadā 317 ebreji veidoja 68% no kopējā iedzīvotāju skaita (464).

Atsauces 

 
Riebiņu pagasts
Preiļu novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Latvijas ciemi
Ebreju komūnas Latvijā
Pilsrundāle

Pilsrundāle (arī Rundāle) ir apdzīvota vieta Zemgalē, Bauskas novadā. Rundāles pagasta centrs. Atrodas pie Bērsteles ietekas Īslīcē dienvidos no autoceļa P103.

Vēstures avotos Rundāle pirmo reizi esot minēta 1280. gadā, kad Livonijas ordeņa mestrs Konrāds pēc Upmales zemes dalīšanas piešķīris bruņiniekam Rūvenam zemes lēni, kas vēlāk nodēvēts par Rūventāli (Ruhenthal). 

1505. gadā Livonijas mestra Valtera fon Pletenberga brālis Johans pārdeva Rundāles muižu pārdeva Grothusiem, senākā muiža kungu māja atradusies Īslīces upītes krastā. 1681. gadā Grothusi šo īpašumu pārdeva.
Hercogienes Annas valdīšanas laikā Rundāles muižu ieguva Ernsts Johans Bīrons. Rundāles hercoga pils metu izstrādāja Pēterburgas galma arhitekts Bartolomeo Rastrelli, viņa klātbūtnē 1736. gadā tika ielikts pils pamatakmens. Līdz 1740. gadam šeit tika uzcelta Rundāles pils, kas bija iecerēta kā Kurzemes hercoga Ernsta Johana Bīrona vasaras rezidence.

Pilsrundālē atrodas pagasta administrācija, vidusskola, bērnudārzs, bibliotēka, pasts, aptieka, viesnīca "Baltā māja". Apskates objekti ir Rundāles pils, ūdensdzirnavas, retro auto kolekcija.

Atsauces 

 
Bauskas novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Aprīļa revolūcija Afganistānā

Aprīļa revolūcija jeb Saura revolūcija (pers. انقلاب ثور‎ ) - 1978. gada 27. aprīlī (1357. gada Saura mēneša 7. dienā) marksistiski orientētu Afganistānas armijas virsnieku īstenots valsts apvērsums pulkveža Abdula Kadira vadībā, kura rezultātā varu valstī sagrāba Afganistānas Tautas Demokrātiskā partija (ATDP), kas proklamēja Afganistānas Demokrātisko Republiku. Drīz pēc apvērsuma, 9. maijā to nosauca par "Saura (aprīļa) revolūciju", kuru pasludināta kā rūpīgi plānotu un gatavotu jau kopš ATDP dibināšanas 1965. gadā.

Tikai vēlāk atklājās fakti par PSRS Valsts drošības komitejas saistību ne tikai ar Mohammadu Tarakī, bet arī ar Afganistānas armijas vadību un pat gāztās Mohammada Dauda valdības ministriem. Atklājās arī tas, ka VDK nebija plānojusi šo apvērsumu, un, nonākot izvēles priekšā - kurus no saviem aģentiem atbalstīt - izšķīrusies pēdējā brīdī.

Situācija valstī
1973. gada apvērsumā, kurā tika gāzta konstitucionālā Afganistānas monarhija ar karali Mohamedu Zahiru Šahu galvgalī, pie varas nākušais bijušais premjerministrs Mohammads Dauds centās iegūt bagātās kaimiņvalsts Irānas atbalstu. Mohammads Rezā Pehlevī bija gatavs palīdzēt, taču prasīja, lai Dauds atbrīvojas no komunistu ietekmes valstī. Tas izsauca neapmierinātību armijā, kurā daudzi virsnieki bija ATDP radikālās Halk frakcijas piekritēji. 1977. gada decembrī Dauds veica plašus ATDP biedru arestus. 1978. gada 17. aprīlī pie savas mājas Kabulā nošāva vienu no ATDP vadītājiem, kas bija daļa no mērenās Parčam frakcijas. Viņa bērēs piedalījās ap 15 000 cilvēku. 25. aprīlī Dauds pavēlēja arestēt vēl brīvībā esošos ATDP vadoņus, dažiem no kuriem atradās mājas arestā. Viens no tādiem bija Hafizula Amins, kurš deva rīkojumu armijas virsniekiem no Halk frakcijas sākt dumpi.

Norise 
Aprīļa revolūcijas plānošana notika Kabulas zooloģiskajā dārzā. 27. aprīlī ap 10:00 no rīta Kabulas ielās parādījās tanku kolonnas, kas izvietojās pie pasta, telegrāfa un ielenca prezidenta pili, kur šajā laikā valsts prezidents Mohammads Dauds vadīja Ministru kabineta sēdi. Ap pusdienas laiku sākās tanku un aviācijas uzbrukums valdības iestādēm. Dumpinieku tanki sāka prezidenta pils apšaudi. Dauds ļāva ministriem pamest pili, pats turpinot ar ieroci rokās cīnīties līdz nāvei. Valdībai uzticīgā 7. divīzija centās izlauzties līdz bloķētajam pilsētas centram, lai pārrautu ielenkuma loku, taču ar kauju tika apturēta. Agri otrā rītā pārtrauca pretoties pēdējie valdības aizstāvji. 

Pučisti „par pretošanos” nošāva valdību un varu pārņēma Revolucionārā padome, kas iecēla Mohammadu Tarakī par valsts pagaidu vadītāju un revolucionārās padomes priekšsēdētāju. Savu neilgo valstsvīra karjeras laiku Tarakī ziedoja, lai uzsvērtu ATDP lomu un mazinātu armijas nozīmi Aprīļa revolūcijas īstenošanā. Lai arī apvērsumu bija veikusi galvenokārt Halk frakcija, sākotnēji Halk un Parčam frakcijas centās ievērot amatu līdzsvaru, taču drīz sākās asiņainas iekšējās cīņas starp abām frakcijām.

Atsauces

Ārējās saites 

Afganistānas vēsture
Sala (Jēkabpils novads)

Sala ir apdzīvota vieta Sēlijā, Jēkabpils novadā 7 km no Jēkabpils un 130 km no Rīgas. Ciems izvietojies pie autoceļa P76 vietā, kur Ziemeļsusēja ietek Daugavas attekā Sakā.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados vietā, kur atradās agrākā Salas skola. Pārsvarā dominē daudzdzīvokļu namu apbūve. Ar Salu praktiski saplūduši apkārtējie ciemi Mālkalni (Pēternieki), Boķi, Kalvāni.

Salā atrodas pagasta administrācija, vidusskola, bērnudārzs "Ābelīte", kultūras nams, bibliotēka, aptieka.

Ārējās saites 
 Salas novada mājaslapa
Sabiles pilskalns

Sabiles pilskalns atrodas Talsu novadā, Sabiles pilsētas robežās. 
Līdz 13. gadsimtam nocietinājums atradās kuršu Vanemas zemē, pēc tam Livonijas ordeņa Kandavas fogtejas sastāvā.

Raksturojums 
Kalna apdzīvotība attiecas uz vēlo dzelzs laikmetu un tiek saistīta ar kuršiem.  Pilskalna kultūrslāņa biezums sasniedz . Aiz pilskalna grāvja konstatēta ap  liela apmetne (senpilsēta), kurā kultūrslāņa biezums arī sasniedz . Apmetnē konstatēti divi dažādi apbūves periodi no 11.—13. gadsimta un no Livonijas ordeņa laika 14.—16. gadsimtā.

Pilskalna ierīkošanai izmantota dabīgi grūti pieejama vieta starp divām gravām Abavas ielejas krastā. Radusies zemes mēle, kas atdalīta no apkārtējiem laukiem ar  dziļu un  platu grāvi un  augstu valni. Pilskalna augstums . Plakuma izmēri . Kalna pakājē izveidota  plata terase.

Vēsture 
Ir zināms, ka Sabilē atradās nocietināts Kursas zemes Vanemas pilskalns ar senpilsētu, kas rakstos pirmo reizi pieminēta 1253. gadā, kad Livonijas ordenis un Kurzemes bīskaps sadalīja kuršu zemes. Tiek uzskatīts, ka pēc tam pilskalns  kādu laiku vairs nav apdzīvots. Sabile atkal tiek minēta tikai sākot ar 14. gadsimtu, kad tās vietā jau ir izveidojusies plašāka apmetne.

Uzskata, ka Sabiles ordeņa pils (, ) pie Kursas kara ceļa starp kuršu pilskalnu un Abavas upi ir celta pirms 1282. gada. Sabiles pilī 1438. gada augustā notika Livonijas ordeņa tā sauktās Vestfāļu partijas pārstāvju sarunas ar Vācu ordeņa virsmestra sūtņiem par bruņinieka Finkes virzīšanu mestra amatam. 1462. gadā Sabile bija ordeņa Kandavas fogtejas pilsnovada centrs.

Pēc Livonijas ordeņa likvidācijas 1563. gadā Sabiles pils bija tuvu sabrukšanai. Ir rakstītas liecības, ka 1600.—1604. gadā Kurzemes hercogam Frīdriham esot lūgta atļauja izlietot pils akmeņus baznīcas remontam un iežogojuma celšanai. 1794. gada J. K. Broces zīmējumā vēl ir redzamas nelielas Sabiles pils drupas. 20. gadsimtā ordeņpils vietu apbūvēja ar jaunām ēkām.

Pilskalnu pirmais aprakstījis Augusts Bīlenšteins 1869. gadā. 1923.gadā savas Kurzemes pilskalnu apsekošanas laikā pilskalnu apsekojis un izmērījis Ernests Brastiņš. Plašākus arheoloģiskus pētījumus pilskalnā veicis Ēvalds Mugurēvičs 1975.—1979. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 
 Sabiles pilskalns

Sabile
Pilskalni Talsu novadā
Pilskalni Kurzemē
Tukuma pilskalns

Tukuma pilskalns, arī Vilkāju pilskalns, atrodas Tukuma pilsētas robežās, Veļķu dzīvojamajā rajonā.

Tukuma pilskalns atrodas Pilskalna ielā 30, uz rietumiem no mūsdienu pilsētas centra. Pilskalna augstums ir 15 m. Plakumam iegareni apaļa forma, tam visapkārt stiepjas nevienāda augstuma valnis. Pilskalna rietumu un ziemeļu nogāzes mākslīgi stāvinātas, kā rezultātā šajās kalna pusēs ir izveidots grāvis.

Pilskalna apdzīvotība tiek saistīta ar vēlo dzelzs laikmetu. Tukuma pilskalns atrodas kādreizējās kuršu Vanemas zemē un visticamāk to apdzīvojuši etniski jaukti (kurši, līvi, vendi) iedzīvotāji. Tukums minēts senrakstos, sākot no 1253. gada, kā Tuckemen.

Pilskalnu pirmais aprakstījis Augusts Bīlenšteins. 1923. gadā savas Kurzemes pilskalnu pētīšanas ekspedīcijas laikā pilskalnu pētījis un uzmērījis Ernests Brastiņš.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 Tukuma pilskalns

Tukums
Pilskalni Zemgalē