joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
UTC+10

UTC+10 atbilst šīm laika zonām:

Kā standarta laiks (visu gadu) 
  (AEST - Austrālijas austrumu standarta laiks)
 
 
 
 
  (teritorija)
  (sadraudzība)

Kā standarta laiks ziemā dienvidu puslodē 
  (AEST - Austrālijas austrumu standarta laiks)

Kā standarta laiks ziemā ziemeļu puslodē 
 
 Piejūras novads (ieskaitot Vladivostoku)
 Sahalīna
 Saha - centrālā daļa

Kā vasaras laiks ziemeļu puslodē 
 
 Amūras apgabals
 Aizbaikāla novads
 Saha - rietumu daļa, ieskaitot Jakutsku

Laika joslas

es:Huso horario#UTC+10:00, K
UTC+11

UTC+11 atbilst šīm laika zonām:

Kā standarta laiks (visu gadu) 
 
 Kosrae, Pohnpei un to apkārtne

Kā standarta laiks ziemā ziemeļu puslodē 
 
 Kuriļu Salas
 Magadanas apgabals
 Saha - austrumu daļa
 Kamčatkas novads
 Čukotkas autonomais apvidus

Kā vasaras laiks ziemā ziemeļu puslodē 
 
 Piejūras novads (ieskaitot Vladivostoku)
 Sahalīna
 Saha - centrālā daļa

Kā vasaras laiks dienvidu puslodē 
  (AEST - Austrālijas austrumu vasaras laiks)
 
 
 
 

Laika joslas

es:Huso horario#UTC+11:00, L
UTC+12

UTC+12 atbilst šīm laika zonām:

Kā standarta laiks (visu gadu) 
 
 Gilberta Sala un Banaba
 
 
 Kosrae
 
 Veika sala

Kā standarta laiks ziemā dienvidu puslodē

Kā vasaras laiks ziemeļu puslodē 
 Kuriļu Salas
 Magadanas apgabals
 Saha - austrumu daļa
 Kamčatkas novads
 Čukotkas autonomais apvidus

Laika joslas

es:Huso horario#UTC+11:30, L†
Līmes krāsu glezniecība

Līmes krāsu glezniecība ir glezniecības tehnika, kurā par pigmentu saistvielu tiek izmantota augu un dzīvnieku izcelsmes līme.
Šī glezniecības tehnika galvenokārt tiek izmantota monumentālajā mākslā.

Līmes krāsu glezniecība ir viens no ūdens krāsvielu glezniecības veidiem. Līmes krāsu glezniecībā klājošās krāsas ir necaurspīdīgas, bet virsma matēta. Krāsām saturot lielu daudzumu līmes, gleznojamā virsma iegūst spīdumu, bet pašas krāsas — palielinātu intensivitāti. Savukārt, krāsai saturot nepietiekamu daudzumu līmes, mākslas darbs zaudē izturību.

Tā ir vissenākā pasaulei zināmā glezniecības tehnika, kuru pielietoja etruski, ēģiptieši, grieķi un romieši. Līmes krāsu glezniecības tehnikas metode tika pielietota Ēģiptes sarkofāgu un kapeņu glezniecībā, taču galvenokārt šī glezniecības tehnika tika izmantota monumentālās mākslas darbos Austrumu zemēs antīkajos laikos, Ķīnā, Japānā, Indijā un Vidusāzijas valstīs viduslaikos. Turklāt viduslaikos līmes krāsu tehnika tika pielietota pat pēc eļļas krāsu glezniecības tehnikas izgudrošanas sienu un manuskriptu glezniecībā. 17. gadsimtā līmes krāsu glezniecības tehnika parādījās jau Eiropā, kur tā tika pielietota mākslas darbu radīšanā vienlaikus ar freskas vai temperas metodi. 18. gadsimta otrajā pusē un 19. gadsimtā glezniecība šajā tehnikā ir redzama Eiropas un Amerikas pilīs, sakrālās celtnēs un sabiedriskās ēkās. Mūsdienās šo tehniku galvenokārt izmato teātra dekorāciju, skiču, plakātu un panno glezniecībā. Šī tehnika bieži tiek jaukta ar temperu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Tehnika

Glezniecības tehnikas

ja:絵具#水性の絵具
Deivids Rudiša

Deivids Lekuta Rudiša (, dzimis  Kilgorisā, Kenijā) ir masaju tautības Kenijas vieglatlēts, vidējo distanču skrējējs. Kopš 2010. gada — pasaules rekordists 800 m distancē. 2011. gadā kļuva par Pasaules čempionu šajā distancē un pēc gada — Olimpisko spēļu čempionu. Viņa tēvs Daniels Rudiša arī bijis vieglatlēts,  Mehiko viņš kļuva par sudraba medaļas ieguvēju Kenijas 4×400 m stafetes komandā.

Karjera 
D. Rudiša sākotnēji trenējās 400 m distancē, bet pēc tam pievērsās 800 m distancei, kur ātri guva panākumus. 2006. gadā Pekinā D. Rudiša kļuva par pasaules junioru čempionu, 2007. gadā to pašu atkārtoja Āfrikas junioru čempionātā Vagadugu. Nākamajās sezonās viņam izdevās kļūt par vienu no šīs distances līderiem arī starp pieaugušajiem. 2008. gadā (Adisabebā) un 2010. gadā (Nairobi) D. Rudiša kļuva par Āfrikas čempionu 800 m. Piedalījies 2009. gada Pasaules čempionātā vieglatlētikā, kur izstājās pusfinālā.

2009. gada rudenī laboja 25 gadus veco Āfrikas rekordu 800 m distancē (1:42,01, Rieti, Itālijā), kas iepriekš piederēja Samijam Koskei. 2010. gada jūlijā viņš uzlaboja savu personisko rekordu līdz 1:41,51, kas bija visu laiku otrais ātrākais skrējiens šajā distancē.  Berlīnē D. Rudiša kļuva par pasaules rekordistu 800 m distancē ar rezultātu 1:41,09, kas ir par 0,02 sekundēm labāks nekā Dāniju pārstāvošā viņa tautieša Vilsona Kipketera 1997. gadā sasniegtais iepriekšējais rekords.

2011. gada Pasaules čempionātā Korejas pilsētā Tegu D. Rudiša izcīnīja savu lielāko uzvaru, kļūdams par Pasaules čempionu. Līdzīgu panākumu sasniedza pēc gada , kur viņš izcīnīja uzvaru ar jaunu pasaules rekordu.

Personīgie rekordi

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Kenijas vieglatlēti
Pasaules rekordisti vieglatlētikā
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Vidējo distanču skrējēji
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
UTC+12:45

UTC+12:45 ir identifikators laika nobīdei no UTC par +12:45. Šo laiku izmanto:

Kā standarta laiku - dienvidu puslodes ziema

Ārējās saites 
 Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC+12:45 laika zonā

Laika joslas

es:Huso horario#UTC+12:45, M†
UTC+13

UTC+13 ir identifikators laika nobīdei no UTC par +13. Šo laiku izmanto:

Kā standarta laiks (visu gadu) 
 
 Fēniksa Salas

Kā vasaras laiks dienvidu puslodē

Ārējās saites 
 Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC+13 laika zonā 

Laika joslas

es:Huso horario#UTC+12:45, M†
UTC-9

UTC-9 ir identifikators laika nobīdei no UTC par -9. Šo laiku izmanto:

Kā standarta laiku 
 
 Gambier salas

Kā standarta laiku ziemeļu puslodes ziemā 
  
  - izņemot Aleutu salas

Kā vasaras laiku 
 
  - tikai Aleutu salas

Ārējās saites 
 Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-9 laika zonā

Laika joslas

es:Huso horario#UTC−09:00, V
Teodors Momzens

Kristians Matiass Teodors Momzens (Christian Matthias Theodor Mommsen; dzimis , miris ) vācu vēsturnieks, jurists, žurnālists, politiķis, arheologs, filologs un rakstnieks. 1902. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā par darbu "Romas vēsture". Ietekmīgs vācu politiķis, Prūsijas un Vācijas parlamentu loceklis.

Ārējās saites 

 Nobeļa prēmijas laureātu biogrāfijas 
 Momsena biogrāfija
 Teodora Momsena biogrāfija no Momsena ģimenes lapas

Vācu valodā rakstošie
Vācu rakstnieki
Nobela prēmijas laureāti literatūrā
Prūsijas politiķi
Vācu zinātnieki
Vācijas politiķi
Vācijas publicisti
Vācijas valodnieki
Vācijas zinātnieki
Vācijas vēsturnieki
Šlēsvigā-Holšteinā dzimušie
1524. gads

1524. gads (MDXXIV) ir garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi 
 Augusts—Septembris — Marseļu aplenc Svētās Romas impērijas karaspēks.

Dzimuši 
 17. marts — Djego de Landa, Jukatānas bīskaps (miris 1579. gadā)
 iespējams
 Luišs di Kamoišs, portugāļu dzejnieks (miris 1580. gadā)

Miruši 
 24. decembris — Vasko da Gama (Vasco da Gama), portugāļu jūrasbraucējs (dzimis 1460. vai 1469. gadā)
Utarakhanda

Utarakhanda (, ,  — ‘Ziemeļu zeme’), pirms 2007. gada zināma kā Utarančala, ir viens no Indijas štatiem. Atrodas Indijas ziemeļos, robežojas ar trijiem Indijas štatiem — Himāčalu Pradēšu, Harjānu un Utarpradēšu —, un ar divām valstīm — Ķīnu un Nepālu. Utarakhandas platība ir . Administratīvais centrs ir Dehrādūna, kas ir arī lielākā štata pilsēta. Utarakhandā 2011. gadā dzīvoja 10,1 miljons iedzīvotāju. Štats administratīvi sīkāk dalās 13 apgabalos.

Štats tika izveidots , atdaloties no Utarpradēšas štata. Sākotnēji bija zināma kā Utarančala, bet 2007. gadā štata nosaukums mainīts uz Utarakhanda.

Ģeogrāfija 
Utarakhandā iestiepjas Himalaji. 93% no štata teritorijas veido kalni. Augstākā virsotne štatā ir Nanda Devi (7816 m), kas ir arī Indijas augstākā virsotne. Štata dienvidos plešas Indas—Gangas līdzenums. Himalaju kalnos atrodas Gangas un Jamunas izteka.

Demogrāfija 
2011. gadā štatā dzīvoja 10,09 miljoni iedzīvotāju. Kalnainā reljefa dēļ Utarakhanda ir maz apdzīvota, salīdzinot ar citiem Indijas štatiem. Apdzīvotības blīvums ir 189 cilvēki uz km². Tas ir nevienmērīgs. Utarakhandas dienvidos, kur atrodas Indas—Gangas līdzenums, blīvums sasniedz 800 cilvēkus uz km², savukārt štata ziemeļos, kur ir Himalaji, iedzīvotāju blīvums ir ļoti mazs.

Aptuveni 70% no iedzīvotājiem dzīvo laukos, pārējie 30% ir pilsētu iedzīvotāji. Lielākās pilsētas ir Dehrādūna (2011. gadā bija 578 tūkstoši), Haridvāra (229 tūkstoši) un Haldvāni-Kāthgodāma (156 tūkstoši).

Atsauces

Ārējās saites 

 

Indijas štati
Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš

Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš jeb ASV Neatkarības karš, pazīstams arī kā Amerikas Neatkarības karš (), kā arī amerikāņu literatūrā dēvēts par Amerikas Revolūcijas karu (American Revolutionary War), bija bruņots konflikts, kas 1775. gadā sākās starp Lielbritānijas Karalisti un tās Trīspadsmit Ziemeļamerikas Atlantijas krasta kolonijām. Karš ilga līdz 1783. gadam un ar laiku tajā iesaistījās arī citas pasaules lielvalstis, kas līdz ar to karadarbību izvērsa globālā mērogā.

Neatkarības kara izskaņā kolonijas Džordža Vašingtona vadībā kļuva neatkarīgas no Britu impērijas, kā rezultātā tika likti pamati mūsdienu Amerikas Savienoto Valstu izveidei. Šī iemesla dēļ ASV Neatkarības karš ir palicis zīmīgs ar to, ka tas bija pirmais bruņotais konflikts vēsturē, kurā kolonija izcīnīja politisko patstāvību no Eiropas impērijām.

Skatīt arī 
 ASV Neatkarības deklarācija

Atsauces

Bibliogrāfija

Ārējās saites 

 Dokumentāla filma par ASV Neatkarības karu  

Kari ar ASV
Kari ar Lielbritānijas Karalisti
Kari ar Franciju
Kari ar Spāniju
Neatkarības kari
18. gadsimta kari
ASV vēsture
Imants Daksis

Imants Daksis (pilnajā vārdā Imants Aurora Daksis; dzimis ) ir latviešu dziesmu autors, dziedātājs, komponists un mākslinieks.

Biogrāfija 
Dzīvojis un mācījies Teravādas budisma klosteros 1999., 2003. un 2008. gadā. Interesējas par pasaules tautu mūziku un tantrisko budismu. Paralēli muzikālajai darbībai veido fotokolāžas.
Sacerēto dziesmu skaits mērāms vairākos simtos. Pazīstams ar savu ekspresīvo uzstāšanās manieri un vokāla daudzveidību. Imanta Dakša lirikas raksturo plaša tēlu sistēma, kuru mūziķis dēvē par savu personīgo mitoloģiju. 
Ir bijis grupu "Pasaules gaisma", "Pērkonvīri" un mūzikas projekta "Antarktīda" dalībnieks. Kopš 2004. gada pārsvarā uzstājas kā solomākslinieks. 2017. gadā izveidojis elektroniskās mūzikas grupu The Bubble Gum expLOTION, kurā darbojas kā solists un dziesmu autors.
Albums "Ass" un minialbums "Ilgais ceļš kapos" nominēti Mūzikas ierakstu gada balvai "Zelta Mikrofons". Albums "Ass" nominēts arī "Austras balvai".

Diskogrāfija

Solo albumi 
 Elpo, bērns! (1. versija; 2004/2005, Pienene)
 Mežs ieiet sevī (2007; Lauska)
 Vēl nedzimušas reliģijas templī (2007; Lauska)
 Tu esi dziļa (erotiskas dziesmiņas) (2008; Lauska)
 Elpo bērns! (2. versija; 2009; Lauska)
 Mūžīgā ģeogrāfa piedzīvojumi (2016; Lauska)
 Ass / Self-Destructive (2018; Diadema Totalis & MOO)
 Ilgais ceļš kapos (minialbums, 2020; Diadema Totalis)

Internetā publicētas dziesmu izlases 
 Этот мир требует шамана (2006)
 Mēs esam tukšums (koncertieraksti 2007​—​2008)
 Domas nogalina (2009)
 Soviet Ghosts (2003—2009)

Pašizdotie lo-fi albumi 
 Революция в психушке (2003; Home Rec.; Pienene)
 Aiz vēja — aizvējā (2003; Home Rec.; Pienene)
 Atbalsis no atblāzmām* (2003; Home Rec.; Pienene)
 Kosmoss jeb mūzika, kāda tā skan sapņos gravitācijas spiediena ietekmē* (2003; Home Rec.; Pienene)
 Rīts, kad atausa atmiņa par saules civilizāciju (2004/2005; Home Rec.; Pienene)
 Āda ir drēbes* (2005; Home Rec.; Pienene)

*ar pseidonīmu Džefras asinis:

Citu grupu sastāvā 

Ar grupu Pasaules gaisma (solists, ģitārists, dziesmu autors):
 Pasaules gaisma (2003)
 Matērijas bilžu grāmata (2003)

Ar muzikālo apvienību Antarktīda (solists, mūzikas līdzautors)
 Antarktīdai un brīvībai! (2010, STURM)

Ar grupu Pērkonvīri (solists)
 Dindaru (2015, Lauska)

Ar grupu The Bubble Gum expLOTION (solists, dziesmu autors)
 SeXpLOTION (2018, Naba Music)

Kolāžas 

Paralēli muzikālajai un literārajai darbībai Imants Daksis nodarbojas ar analogu fotokolāžu veidošanu, ar kuru palīdzību pēta cilvēka psihiskās uztveres spējas, savienojot objektīvajā realitātē  šķietami nesaistītas lietas. Darbiem raksturīga psihedēlija, detaļu bagātība un blīvums, popkultūras tēlu un vēsturisku personāžu izmantošana, atsevišķiem kolāžu cikliem - arī provokatīva erotika. Tāpat kā dziesmās, Imanta Dakša fotokolāžās eksistē sava tēlu sistēma un kodi.  

Piedalījies grupas izstādēs Latvijā (Rīgā), Austrijā (Grācā, Vīnē).

Ārējās saites 

 Facebook
 YouTube
 Bandcamp

1983. gadā dzimušie
Latviešu dziedātāji
Latviešu komponisti
UTC-8

UTC-8 ir identifikators laika nobīdei no UTC par -8. Šo laiku izmanto:

Kā standarta laiku 
  
 Ziemeļrietumu Teritorijas
  
 Klarjonas sala, vistālāk rietumos esošā Reviļahihedo arhipelāga sala.
 
 Klipertona sala

Kā standarta laiku ziemeļu puslodes ziemā 
  
 Britu Kolumbija (provinces lielākā daļa) 
 Jukona
 
 Ziemeļu Lejaskalifornija
  
 Kalifornija
 Aidaho (ziemeļu daļa)
 Nevada (štata lielākā daļa)
 Oregona (štata lielākā daļa)
 Vašingtona

Kā vasaras laiku 
 
  - štata lielākā daļa

Ārējās saites 
 Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-8 laika zonā

Laika joslas

es:Huso horario#UTC−08:00, U
UTC-7

UTC-7 ir identifikators laika nobīdei no UTC par -7. Šo laiku izmanto:

Kā standarta laiku 
  
 Britu Kolumbija (Pīsriveras baseins)
 
 Arizona - izņemot Navaho teritoriju
 
 Sonora
 Reviljahihedo salas (izņemot Klarjonas salu)

Kā standarta laiku ziemeļu puslodes ziemā 
 
 Alberta
 Britu Kolumbija (dienvidaustrumu reģions) 
 Ziemeļrietumu Teritorijas (lielākā daļa)
 Nunavuta
 Saskačevana (tikai Lloidminstera un tās apkārtne)
  
 Kolorādo, Montāna, Ņūmeksika, Juta, Vaiominga
 Navaho teritorija (arī Arizonas daļa)
 Aidaho (štata lielākā daļa)
 Kanzasa, Nebraska, Dienviddakota, Teksasa (rietumu daļa)
 Ziemeļdakota (dienvidrietumu daļa)
 Oregona, Nevada (neliela daļa austrumos)
 
 Dienvidu Lejaskalifornija
 Čivava
 Najarita
 Sinaloa

Kā vasaras laiku 
  
 Britu Kolumbija (provinces lielākā daļa) 
 Jukona
 
 Ziemeļu Lejaskalifornija
  
 Kalifornija
 Aidaho (ziemeļu daļa)
 Nevada (štata lielākā daļa)
 Oregona (štata lielākā daļa)
 Vašingtona

Ārējās saites 
 Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-7 laika zonā

Laika joslas

es:Huso horario#UTC−07:00, T
Ozolsala

Ozolsala var būt:

 Ozolsala — apdzīvota vieta Balvu novada Balvu pagastā.
 Ozolsala — apdzīvota vieta Krustpils novada Mežāres pagastā.
 Ozolsala — apdzīvota vieta Pļaviņu novada Aiviekstes pagastā.
 Ozolsala — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Gaigalavas pagastā.
 Ozolsala — dzelzceļa stacija līnijā Rīga—Krustpils.

Skatīt arī 
 Ozolsalas mežs
 Ozolsalas purvs
1926. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1926. gada notikumi Latvijā.

Notikumi

Janvāris 
 25. janvāris - ugunsgrēkā pilnībā izdeg Asares muižas kungu māja. Tā vairs netiek atjaunota.

Februāris 
 5. februāris — pie Ikšķiles stacijas vilcienā Maskava - Riga notika bruņots uzbrukums PSRS diplomātiskajiem kurjeriem. Aizstāvot diplomātisko pastu bojā gāja diplomātiskais kurjers Teodors Nete.

Marts 
 12. marts — Rīgā, Kalēju ielā 48, sāka darboties pirmā automātiskā telefonu centrāle ar vācu firmas "Mix und Genest" ražoto iekārtu.

Aprīlis 
 5. aprīlis — Rīgas 1. ģimnāzijas telpās tika atklāta pirmā Latvijas radiouztvērēju izstāde.

Maijs 
 13.—19. maijs — Valsts prezidents Jānis Čakste ieradās oficiālā vizītē Somijā.

Jūnijs 
 7. jūnijs — Madonai tika piešķirtas pilsētas tiesības.
 18.—21. jūnijs — Rīgā notika VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki. Kopkori veidoja 6526 dziedātāji.

Jūlijs 
 1. jūlijs — Francijas kuģu būvētavā "Ateliers et Chantier de la Loire" tika nolaista ūdenī Latvijas republikas pirmā zemūdene "Ronis".

Septembris 
 9. septembris — iepretī Vecāķiem nogrima tvaikonis “Neibāde”. Bojā aizgāja 38 cilvēki. Izglābās 7 cilvēki.
 16. septembris — tika dibināta studentu korporācija "Fraternitas Lataviensis".
 20. septembris — tika dibināta studentu korporācija "Patria".
 26. septembris - pirmās arāju sacensības Latvijā, Durbes muižā.

Oktobris 
 6. oktobris — Francijas kuģu būvētavā "Chantiers et Ateliers Augustin Normand" ūdenī tika nolaista Latvijas otrā zemūdene "Spīdola".
 25. oktobris — Ābramam Leibovicam izdota atļauja radioaparātu ražošanai, kā rezultātā tika dibināta radioaparātu ražotne a/s "Ābrama Leibovica foto radio centrāle", kas vēlāk saražoja ap 40 radioaparātu modeļu.
 29. oktobris — tika dibināta studentu korporācija "Fraternitas Livonica".

Nezināms datums 
 Sasmakas pilsētiņa tika pardēvēta par Valdemārpili.
 Emīls Melngailis uzrakstīja baletu „Maija”.
 kā Latvijas Radiofona simfoniskais orķestris dibināts tagadējais Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris.

Dzimuši 
 17. janvāris — Hercs Franks, ebreju izcelsmes dokumentālo filmu veidotājs (miris 2013)
 2. marts — Egons Zablovskis, fiziķis, LU docētājs, alpīnists, orientierists (miris 2020. gadā)
 6. aprīlis — Elija Kacs, ebreju izcelsmes komiksu mākslinieks (miris 2000)
 10. jūlijs — Laimonis Siliņš, aktieris un režisors (miris 2019. gadā)
 25. oktobris — Harijs Gulbis, rakstnieks un dramaturgs (miris 2019. gadā)
 25. decembris — Zigmunds Skujiņš, žurnālists un prozaiķis, Latvijas PSR Tautas rakstnieks (miris 2022. gadā)

Miruši 
 6. aprīlis — Francis Trasuns, sabiedrisks darbinieks, publicists un katoļu garīdznieks (1864)
 14. maijs — Ernests Bauers, politiķis un agronoms (1882)
 8. novembris — Matīss Kaudzīte, rakstnieks (1848)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Voshod-2

Voshod-2 (Восход-2) bija PSRS divvietīgs kosmosa kuģis no Voshod sērijas. Tas bija apgādāts ar piepūšamu slūžu kameru; no tā pirmoreiz atklātā kosmosā izgāja cilvēks.

Apkalpes

Pamatapkalpe

Dublieru apkalpe 
 Dmitrijs Zaikins (Дмитрий Алексеевич Заикинв), komandieris
 Jevgēņijs Hrunovs (Евгений Васильевич Хрунов), pilots
Piezīme. Starta vietā skafandros tērpti bija Beļajevs, Ļeonovs un Hrunovs. J. Hrunovs vajadzības gadījumā varēja aizstāt kā pilotu, kuram bija paredzēta iziešana kosmosā, tā arī komandieri.

Rezerves apkalpe 
 Viktors Gorbatko (Виктор Васильевич Горбатко), komandieris
 Pjotrs Kolodins (Пётр Иванович Колодин), pilots

Lidojuma gaita 
Kosmosa kuģis startēja  07:00 UTC.

Lidojuma laikā A. Ļeonovs kā pirmais cilvēks pasaulē izgāja atklātā kosmosā. Iziešanas laikā radās vairākas neparedzētas situācijas. Kosmosa kuģim, atgriežoties uz zemes, sabojājās automātiskā orientācijas sistēma, un Voshod-2 nolaižamais aparāts nolaidās tālu no paredzētās vietas — 180 km uz ziemeļiem no Permas. Divas naktis kosmonauti pavadīja piesnigušā taigā, salā, kamēr glābēji ar slēpēm ieradās un iztīrīja vietu helikoptera laukumam.

Iziešana atklātā kosmosā 

Voshod projekts
Blackpool FC

Blackpool Football Club () ir Anglijas futbola klubs, kurš dibināts 1887. gadā Lankašīras piejūras pilsētā Blekpūlā. Šobrīd klubs piedalās Anglijas Pirmās līgas (League One) turnīrā, kas ir trešā augstākā profesionālā futbola līga Angljā.

Klubs agrāk daļēji piederēja Latvijas uzņēmējam Valērijam Belokoņam, bet tā direktors bija latvietis Normunds Malnačs. Tajā vairākas sezonas spēlējis Latvijas izlases aizsargs Kaspars Gorkšs, bet uz atrādīšanos bijuši ieradušies arī vairāki citi spēlētāji.

Sasniegumi 
 Anglijas futbola augstākais līmenis (līdz 1992. gadam Pirmā divīzija; tagad — Premjerlīga)
 Vicečempioni (1): 1955–56
 Anglijas futbola 2. līmenis (1893.—1992. Otrā divīzija; 1992.—2004. Pirmā divīzija; tagad — Championship)
 Čempioni (1): 1929–30
 Vicečempioni (2): 1936–37, 1969–70
 FA kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1952–53 
 Finālisti (2): 1947–48, 1950–51

Komandas sastāvs

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā vietne
 Blackpool F.C. jauniešu nodaļas vietne
 Blackpool F.C. meiteņu un sieviešu futbola vietne
 BBC Sports:
 Spēļu kalendārs 
 Rezultāti 
 Turnīra tabula 
 Statistika

Anglijas futbola klubi
Blackpool F.C.
UTC-6

UTC-6 ir identifikators laika nobīdei no UTC par -6. Šo laiku izmanto:

Kā standarta laiku

Centralamerika

Klusā okeāna austrumi 
 
 Galapagu salas

Ziemeļamerika 
  
 Saskačevana (izņemot Lloidminstera un tās apkārtne)

Kā standarta laiku ziemeļu puslodes ziemā 
 
 Manitoba
 Nunavuta (centrālā daļa)
 Ontārio
  
 Alabama, Ārkanzasa, Ilinoisa, Aiova, Luiziāna, Minesota,Misisipi (štats), Misūri (štats), Viskonsina, Oklahoma
 Kanzasa, Nebraska, Ziemeļdakota, Dienviddakota (štata lielākā daļa)
 Florida, Indiāna, Kentuki, Mičigana (rietumu daļa)
 , visi štati, izņemot:
 Lejaskalifornija
 Dienvidu Lejaskalifornija 
 Čivava
 Najarita
 Sinaloa
 Sonora

Kā standarta laiku dienvidu puslodes ziemā 
 
 Lieldienu sala

Kā vasaras laiku 
 
 Alberta
 Britu Kolumbija (dienvidaustrumu reģions) 
 Ziemeļrietumu Teritorijas (štata lielākā daļa)
 Nunavuta
 Saskačevana (tikai Lloidminstera un tās apkārtne)
  
 Kolorādo, Montāna, Ņūmeksika, Juta, Vaiominga
 Navaho teritorija (arī Arizonas daļa)
 Aidaho (štata lielākā daļa)
 Kanzasa, Nebraska, Dienviddakota, Teksasa (rietumu daļa)
 Ziemeļdakota (dienvidrietumu daļa)
 Oregona, Nevada (neliela daļa austrumos)
 
 Dienvidu Lejaskalifornija
 Čivava
 Najarita
 Sinaloa

Ārējās saites 
 Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-6 laika zonā

Laika joslas

cs:Časové pásmo#UTC-6 S, CST (Central Standard Time)
Apvienotās Karalistes himna

„Dievs, sargi karali” () vai „Dievs, sargi karalieni” (God Save the Queen), ja par Apvienotās Karalistes monarhu kļūst sieviete, ir Apvienotās Karalistes un Jaunzēlandes valsts himna. Tā ir arī vairāku Nāciju Sadraudzības valstu, kā Antigvas un Barbudas, Austrālijas, Bahamu, Barbadosas, Belizas, Grenādas, Jamaikas, Kanādas, Sentkitsas un Nevisas un Tuvalu karaliskā himna. Himnas vārdu un mūzikas autori nav zināmi.

Himnas vārdi 
 God save our gracious King,
 Long live our noble Kingn,
 God save the King!
 Send him victorious,
 Happy and glorious,
 Long to reign over us,
 God save the King!

 O Lord our God arise,
 Scatter our enemies,
 And make them fall!
 Confound their politics,
 Frustrate their knavish tricks,
 On thee our hopes we fix,
 God save us all!

 Thy choicest gifts in store,
 On her be pleased to pour,
 Long may he reign!
 May he defend our laws,
 And ever give us cause,
 To sing with heart and voice,
 God save the King!

 Not in this land alone,
 But be God's mercies known,
 From shore to shore!
 Lord make the nations see,
 That men should brothers be,
 And form one family,
 The wide world o'er.

 From every latent foe,
 From the assassins blow,
 God save the King!
 O'er his thine arm extend,
 For Britain's sake defend,
 Our father, prince, and friend,
 God save the King!

Ārējās saites 

Valstu himnas
Apvienotās Karalistes nacionālie simboli
2008. gada Jaunais Vilnis

7. starptautiskais jauno izpildītāju konkurss "Jaunais Vilnis" norisinājās 2008. gadā, laikposmā no  līdz . Konkurss norisinājās Dzintaru koncertzālē, Jūrmalā. Latviju konkursā pārstāvēja Dons. Konkursā uzvarēja duets no Gruzijas Georgia, otro vietu ieguva Krievijas dziedātāja Īriss un trešo — Alesandro Ristori. Dons ieņēma 4. vietu.

Dalībnieki

Žūrijas komisija 
 Raimonds Pauls
 Igors Krutojs
 Laima Vaikule
 Konstantīns Meladze
 Nikolajs Baskovs
 Valērijs Meladze
 Valērija
 Makss Fadējevs
 Fjodars Bondarčuks
 Leonīds Agutins
 Igors Nikolajevs

Ārējās saites 
 Konkursa mājaslapa \

Jaunais vilnis
Jaunais Vilnis
Jaunais Vilnis
UTC-5

UTC-5 ir identifikators laika nobīdei no UTC par -5. Šo laiku izmanto:

Kā standarta laiku

Centralamerika 
 
 
 (izņemot Galapagu salas)

Karību jūras baseins

Ziemeļamerika 
  
 Suthemptona sala

Kā standarta laiku ziemā 
 
 
  (UK)
 
 Nunavuta (austrudala), Ontārio un Kvebekas lielākā daļa
 
 Konektikuta, Delavēra, Vašingtona, Džordžija, Meina, Mērilenda, Masačūsetsa, Ņūhempšīra, Ņūdžersija, Ņujorka, Ziemeļkarolīna, Ohaio, Pensilvānija, Rodailenda, Dienvidkarolīna, Vērmonta, Virdžīnija, Rietumvirdžīnija
 Floridas, Indiānas un Mičiganas lielākā daļa 
 Kentuki un Tenesī austrumdaļa

Kā vasaras laiku ziemeļu puslodē 
 
 Manitoba
 Nunavuta (centrālā daļa)
 Ontārio
  
 Alabama, Ārkanzasa, Ilinoisa, Aiova, Luiziāna, Minesota,Misisipi (štats), Misūri (štats), Viskonsina, Oklahoma
 Kanzasa, Nebraska, Ziemeļdakota, Dienviddakota (štata lielākā daļa)
 Florida, Indiāna, Kentuki, Mičigana (rietumu daļa)
 , visi štati, izņemot:
 Lejaskalifornija
 Dienvidu Lejaskalifornija 
 Čivava
 Najarita
 Sinaloa
 Sonora

Kā vasaras laiku dienvidu puslodē 
 
 Lieldienu sala

Ārējās saites 
 Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC-5 laika zonā

Laika joslas

cs:Časové pásmo#UTC-5 R, EST (Eastern Standard Time)
Giro d'Italia

Giro d'Italia ir šosejas riteņbraukšanas daudzdienu  sacensības, viena no trim riteņbraukšanas lielajām tūrēm kopā ar Tour de France un Vuelta a Espana. Sacensības notiek maija beigās un jūnija sākumā Itālijā, bet daži posmi regulāri arī tās kaimiņvalstīs. Giro d'Italia 1909. gadā dibināja laikraksta La Gazzetta dello Sport redaktors Emilio Kostamanja.

Uzvarētāji

Braucēji

Valstis

Latviešu velobraucēji 
1999. gadā vienā no sacīkstes posmiem uzvarēja latviešu riteņbraucējs Romāns Vainšteins.

Piezīmes

Ārējās saites 

   

Giro d'Italia
Riteņbraukšanas sacensības Itālijā
UCI Pasaules tūre
Francijas kino

Francijas kino ir reģionāls kino žanrs, kas ietver dažāda veida filmu mākslu, kas ir radīta Francijas robežās vai kuru ir veidojuši Francijas nācijas pārstāvji. Francija, būdama vieta, kur ir radies kino, ir ietekmējusi arī visa turpmākā kino attīstību. Tā ir viena no valstīm, kur kino tradīcijas ir vismazāk izmainījušās kopš to pirmsākumiem. Daudzi nozīmīgas kino kustības ir radušās Francijā 20. un 21. gadsimtā, tai skaitā Cinéma pur un franču jaunais vilnis. Francijas kinofilmu raksturīgākās iezīmes ir lēna sižeta attīstība, spēcīgi izteikti tēlu raksturi un neesošs beigu iedalījums laimīgās vai nelaimīgās beigās.

Francijas kinoindustriju var ierindot kā trešo spēcīgāko pasaulē pēc komerciālā apgrozījuma uzreiz aiz ASV un Indijas kinoindustrijām. Francijas kinoindustrija atrodas Francijas valdības aizsardzībā.

 
Kino pēc valsts
Red (King Crimson albums)

Red ir progresīvā roka grupas King Crimson septītais studijas albums. Tas tika izdots 1974. gada novembrī. Tas ir pēdējais King Crimson studijas albums pirms grupas izjukšanas no 1974. līdz 1981. gadam. Albuma skanējums ir smagāks nekā tas ir grupas iepriekšējos albumus.

Skaņdarbu saraksts

Pirmā puse 
 "Red" (Roberts Frips) — 9:16
 "Fallen Angel" (Frips, Ričards Palmers-Džeimss, Džons Vetons) — 6:03
 "One More Red Nightmare" (Frips, Vetons) — 7:10

Otrā puse 
 "Providence" (Bils Brufords, Deivids Kross, Frips, Vetons) — 8:10
 "Starless" (Brufords, Kross, Frips, Palmers-Džeimss, Vetons) — 12:16

Ārējās saites 
 Dziesmu vārdi 
 Albuma analizējošs apraksts 

1974. gada albumi
King Crimson albumi
2001. gada Eiropas čempionāts basketbolā

2001. gada Eiropas čempionāts basketbolā (EuroBasket 2001) bija 32. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Turcijā laika posmā no  līdz . Par Eiropas čempioniem kļuva Dienvidslāvijas izlase, kas finālā uzvarēja Turcijas izlasi. Bronzas medaļu izcīnīja Spānijas izlase, kas cīņā par bronzas medaļām uzvarēja Vācijas izlasi. Par turnīra vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Dienvidslāvijas basketbolists Predrags Stojakovičs, taču turnīra rezultatīvākais bija Vācijas izlases dalībnieks Dirks Novickis.

Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Latvijas basketbola izlase turnīrā ieņēma 8. vietu — labāko pēc neatkarības atjaunošanas.

Grupu turnīrs

A grupa 

|}

B grupa 

|}

C grupa 

|}

D grupa 

|}

Izslēgšanas kārta 

|}

Izslēgšanas spēles

Vietu sadalījums

Ārējās saites 
 FIBA Europe profils 
 Eurobasket profils 
 Linguasport profils 
 Todor66 profils 

2001. gads sportā
Eiropas čempionāts basketbolā
Basketbols Turcijā
Fernando Martins

Fernando Martins Espina (; dzimis  Madridē, Spānijā, miris  Madridē, Spānijā) bija spāņu basketbolists, spēlēja spēka uzbrucēja un centra pozīcijās, bijis Spānijas basketbola izlases dalībnieks. F. Martins ir pirmais spāņu un viens no pirmajiem Eiropas basketbolistiem, kas spēlējis NBA līgā. 1986.—1987. gada NBA sezonā viņš pārstāvēja Portlendas "Trail Blazers". 1985. gada NBA draftā viņu ar kopējo 38. kārtas numuru 2. kārtā izvēlējās Ņūdžersijas "Nets". Vēl ir spēlējis Spānijas klubu Madrides "Estudiantes" (1979—1981) un Madrides "Real" (1981—1986; 1987—1989) sastāvā. "Trail Blazers" sastāva viņš nospēlēja 24 spēles, bet divus mēnešus nespēlēja savainojuma dēļ. Sezonas beigās viņš atgriezās Eiropā, lai otro reizi savā karjerā spēlētu "Real" sastāvā.

F. Martins bija viens no labākajiem un vadošajiem Spānijas basketbola izlases spēlētājiem un kopā ar valstsvienību izcīnīja sudraba medaļu 1984. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs. Tāpat viņš startēja trijos Eiropas čempionātos (1981, 1983, 1985) un 1983. gadā izcīnīja sudraba medaļu.

Viņš gāja bojā autoavārijā . 2007. gadā tika uzņemts FIBA Slavas zālē. F. Martina nēsātais 10. krekla numurs tika iemūžināts "Real" sastāvā.

F. Martina piemiņai 2009. gada Slam dunk konkursā Portlendas "Trail Blazers" spēlētājs Rūdijs Fernandess izpildot pirmo triecienu grozā no augšas bija uzvilcis F. Martina nēsāto "Trail Blazers" kluba kreklu ar 10. numuru.

Ārējās saites 
 FIBA Slavas zāles profils 

1962. gadā dzimušie
1989. gadā mirušie
Madrides apgabalā dzimušie
Spānijas basketbolisti
Portlendas "Trail Blazers" spēlētāji
Spēka uzbrucēji
Basketbola centri
1984. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
FIBA slavas zālē uzņemtie
Martins

Martins var būt:

 Martins (personvārds)

Cilvēki ar šādu vārdu 
 Martins Bormans, politiķis
 Martins Brodērs, hokejists
 Martins Dukurs, skeletonists
 Martins Heidegers, filozofs
 Martins Škrtels, futbolists
 Martins Van Burens, politiķis

Cilvēki ar šādu uzvārdu 
 Fernando Martins (Fernando Martín), spāņu basketbolists (dzimis 1962);
 Tonijs Martins (Tony Martin), vācu riteņbraucējs (dzimis 1985).

Skatīt arī 
 Mārtiņš
 Mārtins
Adams Mališs

Adams Henriks Mališs (; dzimis  Vislā, Polijā) ir bijušais poļu tramplīnlēcējs. A. Mališs ir viens no visu laiku veiksmīgākajiem tramplīnlēcējiem ar izcīnītām 39 uzvarām Pasaules kausa posmos, vairāk uzvaru ir tikai somam Mati Nikanenam (46). Tāpat viņš kopā ar M. Nikanenu dala pirmo vietu starp visvairāk Pasaules kausus ieguvušajiem tramplīnlēcējiem (4 Pasaules kausi), turklāt A. Mališs ir vienīgais, kam izdevies uzvarēt kopvērtējumā trīs sezonas pēc kārtas. Pasaules čempionātos izcīnījis četras zelta medaļas. Četrkārtējs Polijas gada labākais sportists (2001—2003, 2007).

Piedalījies četrās Olimpiskajās spēlēs (1998, 2002, 2006, 2010). Kopumā izcīnījis 4 medaļas (visas izcīnītas individuālajās sacensībās): trīs sudraba un vienu bronzu. 2002. gadā Soltleiksitijā viņš bija otrais lēcienos no lielā tramplīna un trešais no normālā tramplīna, 2010. gadā Vankūverā viņš abās šajās sacensībās izcīnīja sudraba medaļu.

2011. gada martā A. Mališs paziņoja par karjeras beigām. 26. martā Polijas ziemas sporta centā Zakopanē notika īpaši viņam veltītas atvadu sacensības. Pēdējā Pasaules kausa posmā 2011. gada 20. martā viņš izcīnīja trešo vietu.

Atsauces

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Polijas tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Silēzijas vojevodistē dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki tramplīnlēkšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki tramplīnlēkšanā
Aksels Lunns Svindāls

Aksels Lunns Svindāls (; dzimis  Lēreskūgā, Norvēģijā) ir norvēģu kalnu slēpotājs. 2010. gada Olimpisko spēļu čempions supergigantā, tāpat izcīnīja sudrabu nobraucienā un bronzu milzu slalomā. Ar trim izcīnītām medaļām kļuva par 2010. gada Olimpisko spēļu veiksmīgāko kalnu slēpotāju starp vīriešiem. Vēl ir svinējis 5 uzvaras Pasaules čempionātos (kombinācijā, nobraucienā un milzu slalomā).

Pasaules kausā ir izcīnījis divus kopvērtējuma titulus: 2007. un 2009. gadā. 2010. gada Olimpiskajās spēlēs izcīnīta sudraba medaļa bija 100. izcīnītā sudraba medaļa Norvēģijai ziemas olimpiskajās spēlēs. Norvēģija ir pirmā 100 sudraba medaļu ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnījusi valsts pasaulē.

Ārējās saites 
  

 Ski-DBprofils 

1982. gadā dzimušie
Norvēģijas kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Kalnu slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Norvēģijā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki kalnu slēpošanā
Karlo Janka

Karlo Janka (; dzimis  Šveicē) ir profesionāls šveiciešu kalnu slēpotājs. 2010. gada Olimpisko spēļu čempions milzu slalomā. Vēl ir svinējis uzvaru 2009. gada Pasaules čempionātā milzu slalomā un 2010. gada Pasaules kausa kopvērtējumā.

Pirmoreiz starptautiskās FIS sacensībās piedalījās 2001. gada decembrī. 2004. gada janvārī sāka piedalīties Eiropas kausā. 2005. gada decembrī pirmoreiz piedalījās Pasaules kausa posmos, kurās gan nevienu reizi nefinišēja. 2008. gada 29. novembrī, daudziem par pārsteigumu, izcīnīja otro vietu Leikpleisidā nobraucienā. Savā pirmajā pasaules čempionātā 2009. gadā Francijā K. Janka izcīnīja zeltu milzu slalomā un bronzu nobraucienā. 2010. gada 23. februārī viņš izcīnīja zelta medaļu 2010. gada Olimpisko spēļu milzu slalomā. 2010. gada sezonas finālsacensībās 2010. gada martā viņš kļuva par ceturto šveicieti, kas ir uzvarējis PK kopvērtējumā.

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Graubindenes kantonā dzimušie
Šveices kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Kalnu slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Patrick

Patrick ir uzvārds angļu valodā. Tas var būt uzvārds šādiem cilvēkiem:
 Danika Patrika (Danica Patrick; 1982) — amerikāņu autosportiste,
 Ričards Patriks (Richard Patrick; 1968) — amerikāņu mūziķis.
Evana Reičela Vuda

Evana Reičela Vuda (; dzimusi  Relejā, Ziemeļkarolīnā, ASV) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja. Savu aktrises karjeru uzsāka 1990. gadu vidū ar filmēšanos vairākos TV seriālos, tai skaitā American Gothic un Once and Again. Kā filmu aktrise viņa debitēja ar lomu filmā "Lielie mazie noslēpumi" (2002) un kļuva pazīstama pēc filmēšanās Zelta globusa balvai izvirzītajā filmā "Trīspadsmitgadnieces" (2003). Vēl ir filmējusies filmās "Jaukā pārliecība" (2005), "Tas notika ielejā" (2006), "Skrienot ar šķērēm" (2006), "Pāri Visumam" (2007). Laikraksts The Guardian viņu nosauca par vienu no labākajām savas paaudzes aktrisēm. 2005. gadā viņa piedalījās amerikāņu pankroka grupas Green Day dziesmas Wake Me Up When September Ends videoklipa filmēšanā.

Atsauces

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Ziemeļkarolīnā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Elizabete Benksa

Elizabete Benksa (; dzimusi Elizabete Irēna Mišela ()  Pitsfīldā, Masačūsetsas štatā, ASV) ir amerikāņu aktrise. Pazīstamākās filmas, kurās ir filmējusies E. Benksa, ir "Noteikti, varbūt" (2008), "Zaks un Miri taisa porno" (2008), "W." (2008), "Noķer mani, ja vari" (2002), "Paraugdžeki" ( 2008), "Karstā amerikāņu vasara" (2001), "Iepazīstieties, Deivs" (2008), "Nelūgtie" (2009) un "Zirnekļcilvēka" filmu sērija. Režisore un scenārija autore filmai "Čārlija eņģeļi". Tāpat ir pazīstama ar filmēšanos TV seriālā "Dakterīši".

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

1974. gadā dzimušie
Masačūsetsā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Par prezidentālu republiku

Par prezidentālu republiku (saīsināti: PPR) ir 2010. gadā izveidota politiskā apvienība. Tās vadītājs ir Einars Grigors. Partija iestājas par lielākas varas piešķiršanu Valsts prezidentam, prezidenta vēlēšanu kārtības maiņu, lai to ievēlētu tauta, kā arī par Saeimas deputātu skaita samazināšanu.

Vēsture 
Partijas dibināšanas kongress notika  Mazajā ģildē. Par tās vadītāju ievēlēja Einaru Grigoru. Partijas dibināšanas brīdī lielākā daļa tās biedru bija uzņēmēji.  partija tika reģistrēta Uzņēmumu reģistrā.  Rīgā, partijas birojā, tika dibināta partijas Rīgas nodaļa. Dibināšanas gaitā tika pieņemts Rīgas nodaļas nolikums un ievēlēta valde 7 cilvēku sastāvā, par tās priekšsēdētāju kļuva Eduars Mihaļevičs.

 partija reģistrēja savu sarakstu 10. Saeimas vēlēšanām. Tās saraksta līderi bija Guntis Šēnhofs (Rīga), Aigars Taukulis (Vidzeme), Dainārs Dambergs (Kurzeme), Leons Bojārs (Latgale) un Einars Grigors (Zemgale). Partijas sarakstā bija iekļauti vairāki bijušie Saeimas deputāti: Bojārs, Odisejs Kostanda, Andris Rubins un Oskars Grīgs.

Vēlēšanās tā nepārvarēja 5% barjeru un tādējādi neieguva nevienu vietu Saeimā. Tā paša gada decembrī partija piedalījās gan Rojas novada, gan Mērsraga novada domju ārkārtas vēlēšanās, tomēr netika ievēlēta ne vienā, ne otrā.

11. Saeimas vēlēšanās partija ieguva 0,74% balsu. 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās partija ieguva 0,15% balsu, neiekļūstot parlamentā. 

2014. gada 28. jūlijā partija iekļāvās Latvijas Reģionu apvienībā, kuras sastāvā startēja 12. Saeimas vēlēšanās. PPR joprojām (2021. gadā) eksistē kā biedrība.

Dalība Saeimas vēlēšanās

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa - vairs nestrādā

Latvijas politiskās partijas
Didjē Defago

Didjē Defago (; dzimis  Morginsā, Šveicē) ir profesionāls šveiciešu kalnu slēpotājs. 2010. gada Olimpisko spēļu čempions nobraucienā, kopumā ir piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (2002, 2006, 2010).

Divkārtējs Šveices čempions nobraucienā (2003) un milzu slalomā (2004). Pasaules kausa posmos startē kopš . Vislielākos panākumus viņš guva 2005. gada sezonā, kad bija 6. kopvērtējumā un 4. supergiganta ieskaitē, un 2009. gada sezonā, kad uzvarēja divus nobrauciena posmus pēc kārtas. Viņš ir pirmais, kam to ir izdevies paveikt kopš 2002. gada, un pirmais šveicietis, kas to paveic kopš 1992. gada. Kopumā Pasaules kausa posmos ir svinējis 4 uzvaras, tai skaitā uzvara nobraucienā 2010. gada Olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 
  

1977. gadā dzimušie
Valē kantonā dzimušie
Šveices kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Kalnu slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Lāslo Lovāss

Lāslo Lovāss (, IPA: [], dzimis ) ir ungāru matemātiķis, kura galvenā darbības joma ir diskrētā matemātika. Par iegūtajiem rezultātiem kombinatorikā un grafu teorijā viņam 1999. gadā tika piešķirtas Volfa un Knuta balvas. 

Lovāss ir ieguvis nozīmīgus rezultātus arī datorzinātnē — tajā skaitā LLL algoritms un elipsoīdu metodes pielietojumi kombinatoriskajā optimizācijā.

Skatīt arī 

 Lovāsa lokālā lemma
 LLL algoritms
 Lovāsa skaitlis

Ārējās saites 

 Lovāsa mājaslapa.
 .

Budapeštā dzimušie
Ungārijas matemātiķi
1941 (filma)

1941 ir 1979. gada amerikāņu kinorežisora Stīvena Spīlberga satīriskā kara komēdija.

Sižets 

Filmas darbība norisinās 1941. gada decembrī Losandželosā, drīzumā pēc Japānas aviācijas uzbrukuma Pērlharborai. Daudzi Losandželosas iedzīvotāji ir pilnīgi pārliecināti, ka nākamo uzbrukumi japāņi veiks tieši Losandželosas pilsētai un visiem spēkiem gatavojās aizstāvībai.

Galvenajās lomās 
 Dens Eikrods — seržants Frenks Trī
 Neds Bītijs — Vards Daglass
 Džons Beluši — kapteinis Bils Kelso
 Loreina Gērija — Džoana Daglasa
 Džons Kendijs — ierindnieks Follijs

Interesanti fakti 
 Džons Veins ne tikai atteicās no ģenerāļa Stilvela lomas, bet arī mēģināja atrunāt Spīlbergu no "nepatriotiska" kino filmēšanas.
 Šī filma bija leģendārā kombinētās filmēšanas meistara A.D. Flauersa pēdējais darbs.
 Filmēšana ilga 247 dienas, safilmētais materiāls bija 300 tūkstoši metri kinolentes.
 ASV filmas ieņēmumi sastādīja tikai apmēram 32 miljonus dolārus, lielāki ienākumi filmai bija pasaulē, kur tā tās ienākumi sastādīja vairāk nekā 60 miljonus dolāru
 Filma tika nominēta trim "Oskariem" nominācijās — "Labākais operatora darbs", "Labākie vizuālie efekti" un "Labākā skaņa".

Atsauces

Ārējās saites 

1979. gada filmas
ASV filmas
Stīvena Spīlberga filmas
Universal Pictures filmas
Vuelta a España

Vuelta a España ir trīs nedēļu ilgas šosejas riteņbraukšanas sacensības, kas ir viena no trim lielajām tūrēm UCI Pasaules tūres kalendārā. Trīs nedēļu sacensības ir sadalītas pa posmiem, katrs no 21 posma notiek atsevišķā dienā. Katra riteņbraucēja uzrādītais laiks posmos tiek summēts, lai noteiktu kopvērtējuma uzvarētāju. Katras dienas līderis kopvērtējumā sacensību laikā valkā sarkanu krekliņu.

Vēsture 
Pirmās "Vuelta" sacensības risinājās 1935. gadā, taču par ikgadējām tās kļuva kopš 1955. gada. Pirmajās sacīkstēs piedalījās 50 riteņbraucēji, kuri ik posmu vidēji pievārēja 240 kilometrus. Pirmajā Spānijas tūrē bija 14 etapi. Vuelta a Espana sacensības tika radītas, iespaidojoties no Tour de France un Giro d'Italia, kuru galvenie organizatori bija vietējie laikraksti. Arī Spānijas sacensības dibināja laikraksts Informaciones.

Iepriekš Vuelta a Espana notika pavasarī (parasti aprīļa beigās), ar pāris izņēmumiem 1940. gados, kad sacensības risinājās jūnijā. Taču 1995. gadā organizatori izlēma pārcelt sacīkšu sākumu uz septembri, lai nekonkurētu ar Giro d'Italia. Tā kā nu Vuelta risinās rudens sākumā, vairāki sportisti velobraucienu izmanto kā sagatavošanos Pasaules čempionātam, kas parasti notiek oktobrī.

Nāciju uzvaras

Ārējās saites 
 Oficiālā vietne internetā spāņu, franču un angļu valodā

 
UCI Pasaules tūre
Riteņbraukšanas sacensības Spānijā
Dastins Hofmans

Dastins Lī Hofmans (; dzimis  Losandželosā, Kalifornijas štatā, ASV) ir amerikāņu aktieris, kurš kinoindustrijā darbojas kopš 1960. gada. Viņš kļuva pazīstams pēc lomas filmā "Absolvents" (1967). Dažas no pazīstamākajām filmām, kurās viņš ir filmējies, ir "Pusnakts kovbojs" (1969), "Lenijs" (Lenny, 1974), "Visi prezidenta vīri" (All the President's Men, 1976), "Krāmers pret Krāmeri" (1979), "Sirdspuķīte" (Tootsie, 1982), "Lietus vīrs" (1988), "Epidēmija" (1995), "Aste luncina suni" (1997).

Par saviem darbiem ir saņēmis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, piecas Zelta globusa balvas, trīs BAFTA kino balvas un vienu Emmy balvu.

2012. gadā Hofmans uzsācis arī kinorežisora karjeru — uzņēmis filmu "Kvartets" (Quartet) ar Megiju Smitu galvenajā lomā.

Atsauces

Ārējās saites 

1937. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Emmy balvas ieguvēji
Ebreji
Ebreju kinoaktieri
Kintana Roo

Kintana Roo (, izrunā: ) ir štats Meksikas dienvidaustrumos, Jukatanas pussalas austrumos. Ziemeļrietumos no tā atrodas Jukatana, rietumos Kampeče, dienvidos Beliza, austrumos robežojas ar Karību jūru.

Ārējās saites 

Meksikas štati
Gudenieku pagasts

Gudenieku pagasts ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā rietumos, suitu novadā. Robežojas ar sava novada Alsungas, Īvandes, Kurmāles un Turlavas pagastiem, kā arī Dienvidkurzemes novada Lažas un Sakas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija 
Upes: Aga, Guļas valks, Krāčdanga, Mālvalks, Pūkas valks, Saltvalks.

Ezers: Ērkules ezers.

Vēsture 
Mūsdienu Gudenieku pagasta teritorijā vēsturiski atradās Biržu muiža (Gut Birsen, Basi), Gudenieku muiža (Gut Guddeneeken), Jaunā muiža (Gut Neuhof, Jaunā muiža). 

1935. gadā Aizputes apriņķa Gudenieku pagasta platība bija 82,5 km² un tajā dzīvoja 1662 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Adzes un Gudenieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Gudenieku ciems ietilpis Alsungas (1949-1956), Aizputes (1956-1962) un Kuldīgas rajonos. Gudenieku ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Adzes ciemu, 1977. gadā pievienoja daļu Basu ciema un Alsungas pilsētciemata teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Gudenieku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kuldīgas novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Gudenieki (pagasta centrs), Ludženieki, Basi, Basu muiža, Gudenieku muiža, Jaunā muiža, Adzes.

Ievērojamas personības 
 Antons Megnis (1907-1982) - suitu gleznotājs
 Vincents Strelēvičs (1888—1983) - katoļu priesteris, prelāts, dzimis Basu pagastā

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Kurzeme
Kuldīgas novada pagasti
Borisovs

Borisovs (krievu un , no personvārda Boriss (Бори́с); sieviešu dzimtē Borisova (Бори́сова)) ir krievu//bulgāru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu

 Boiko Borisovs (Бойко Борисов, 1959) — Bulgārijas politiķis;
 Dmitrijs Borisovs (1987) — Latvijas futbolists.

Krievu uzvārdi
Bulgāru uzvārdi
Amerikas hokeja līga

Amerikas hokeja līga (AHL; ) ir viena no spēcīgākajām Ziemeļamerikas profesionālajām hokeja līgām aiz Nacionālās hokeja līgas (NHL), kurā spēlē divdesmit sešas Amerikas Savienoto Valstu un sešas Kanādas hokeja komandas. 

Šī līga darbojas kā NHL atbalsta līga, jo visi tajā spēlējošie hokeja klubi ir NHL komandu fārmklubi. Līga uzsāka savu pirmo sezonu 1936. gadā. AHL birojs atrodas Springfīldā, Masačūsetsas štatā. Klubs, kas uzvar izslēgšanas spēlēs, saņem Kaldera kausu. Šis kauss nosaukts par godu NHL pirmajam prezidentam Frenkam Kalderam. Vienpadsmit reizes Kaldera kausu ir ieguvusi komanda Hēršijas "Bears".

Pašreizējās komandas (2022.—23.)

Čempioni

Apbalvojumi 
 Kaldera kauss — tiek pasniegts līgas čempionvienībai
 Lesa Kaninghema balva — tiek pasniegta līgas vērtīgākajam spēlētājam
 Džona Solenbergera balva — tiek pasniegta līgas rezultatīvākajam spēlētājam
 Edija Šora balva – tiek pasniegta līgas labākajam aizsardzības spēlētājām

Atsauces 

Amerikas hokeja līga
MiG-29

MiG-29 (, NATO terminoloģijā: Fulcrum) ir ceturtās paaudzes reaktīvais iznīcinātājs, kas tika radīts Padomju Savienībā.
MiG-29 ir Krievijas, Indijas, Polijas, Ukrainas un citu valstu bruņojumā.
MiG-29 lidmašīna ir izstādīta apskatei Rīgas aviācijas muzejā.

Vēsture 
Iznīcinātāja izstrādāšana sākās 1970. gados Mikojana un Gureviča (MiG) konstruktoru birojā. 1983. gadā to pieņēma Padomju Savienības gaisa spēku bruņojumā, kur kalpoja līdz pat PSRS sabrukumam.

MiG-29 piedzīvoja daudzas modernizācijas, jaunākā modifikācija ir Mig-35. Mūsdienās Krievijas bruņojumā ir ap 310 MiG-29 modeļa iznīcinātāju.

Raksturojums 
Atkarībā no modifikācijas ir vienvietīgi un divvietīgi MiG-29 modeļi. Garums — 17,32 metri, spārnu plētums — 11,36 metri, kopējā masa — 10 900 kilogrami, maksimālais ātrums gaisā — 2450 kilometri stundā. Lidojumā var atrasties līdz 2,5 stundām, bruņots ar 30 milimetru kalibra aviācijas lielgabalu GŠ-301  ar 150 lādiņiem, kā arī ar piekaramajām vadāmajām raķetēm.

Atsauces 

Iznīcinātāji
Ravenna

Ravenna () ir pilsēta Itālijā, Emīlijas-Romanjas reģionā. Atrodas netālu no Adrijas jūras, pilsētu ar jūru savieno kanāls. No 402. līdz 476. gadam Ravenna bija Rietumromas impērijas galvaspilsēta. Vēlāk tā bija arī ostgotu valsts centrs. Ievērojami apskates objekti ir 6. gadsimtā celtās Santapollinares-Nuovo bazilika (Basilica di Sant'Apollinare Nuovo) un astoņstūrainā Sanvitales baznīca (Basilica di San Vitale). 1861. gadā Ravenna kļuva par daļu no Itālijas Karalistes. Mūsdienās tā ir lauksaimniecības un rūpniecības pilsēta, kur nozīmīgu lomu spēlē naftas un dabasgāzes pārstrāde.

Atsauces

Ārējās saites 

Emīlijas-Romanjas pilsētas