joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rezerves policisti

Rezerves policisti () ir 2010. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Ādams Makejs. Galvenās lomas filmā atveido Vills Ferels, Marks Volbergs, Eva Mendesa, Maikls Kītons, Stīvs Kūgans, Rejs Stīvensons, Semjuels Džeksons un Dveins Džonsons. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Divi nesaderīgi Ņujorkas detektīvi Alens un Terijs tiek pie iespējas kļūt tādiem pašiem kā pilsētas labākajiem policistiem, kurus abi dievina, tomēr lietas gluži nenotiek tā, kā Alens un Terijs plānojuši.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Ādama Makeja filmas
Ātrāk

Ātrāk () ir 2010. gada asa sižeta filma, kuras režisors ir Džordžs Tilmans jaunākais. Galvenās lomas filmā atveido Dveins Džonsons un Billijs Bobs Torntons. Filmas pirmizrāde notika .

Bijušais notiesātais Džeimss Kalens jeb "Vadītājs" pirms desmit gadiem piedalījās banku aplaupīšanā, kas beidzās ar "Vadītāja" brāļa nāvi. Nu "Vadītājs" ir iznācis no cietuma un vēlas sava brāļa nāvi atriebt.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Vasilis Dimitriadis

Vasilis Dimitriadis (; dzimis ) ir Beļģijā dzimis bijušais Grieķijas kalnu slēpotājs, ko bieži uzskata par visu laiku labāko grieķu kalnu slēpotāju.

Pārstāvējis savu valsti četrās olimpiskajās spēlēs: 1998, 2002, 2006 un 2010. Augstākā izcīnītā vieta — 23. vieta slalomā 2006. gada olimpiādē Turīnā.

Atsauces

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Grieķijas kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ilhanāts

Ilhanāts (, Ilxānān, ) bija haniste, kura izveidojās 1256. gadā, kad sīkāk sadalījās Mongoļu impērija. Par tās pirmo valdnieku kļuva Hulegu, Čingishana mazdēls, kurš vadīja mongoļu iebrukumus Dienvidrietumāzijā. Pēc pirmā valdnieka vārda šī haniste tiek saukta arī par Huleguīdu valsti. Valsts kodols izveidojās mūsdienu Irānas un apkārtējo valstu teritorijās. Dominējošā reliģija sākotnēji bija šamanisms, bet 1295. gadā par jauno dominējošo reliģiju kļuva islāms.

Ārējās saites 

Bijušās valstis Āzijā
Bijušās impērijas
Afganistānas vēsture
Armēnijas vēsture
Azerbaidžānas vēsture
Gruzijas vēsture
Irākas vēsture
Irānas vēsture
Pakistānas vēsture
Sīrijas vēsture
Turcijas vēsture
Turkmenistānas vēsture
Islāma vēsture
Vidinas apgabals

Vidinas apgabals () ir apgabals Bulgārijas ziemeļrietumos, nosaukts tā administratīvā centra — Vidinas — vārdā. Dienvidaustrumos tas robežojas ar Montanas apgabalu, ar Serbiju rietumos, bet ziemeļos ar Rumāniju. Administratīvi sīkāk Vidinas apgabals dalās 11 pašvaldībās. Vidinas apgabala un Rumānijas robežu veido Donava. 2016. gadā Vidinas apgabalā dzīvoja 88,9 tūkstoši iedzīvotāji. Lielākās pilsētas ir Vidina, Bregova, Dunavci, Kula un Belogradčika. Vidinas apgabalā atrodas Maguras ala.

Ārējās saites 

Bulgārijas apgabali
Delta Latvija

«Delta Latvija» jeb Latvijas PSR VDK pretizlūkošanas nodrošinājuma informācijas automatizētā sistēma ir Latvijas PSR VDK elektronisku ierakstu sistēma, kas 1991. gada augustā nonāca Latvijas Republikas rīcībā. 

Šajā datubāzē atreferēta tikai neliela daļa no visiem ziņojumiem, kas tapuši VDK darbības laikā. Atšķirībā no kartotēkas, kuru dēvē par "čekas maisiem", "Delta Latvija" nav publicēta internetā, tomēr ir pieejama pētniekiem.

Vēsture 
«Delta Latvija» sākotnēji konstruēta uz firmas «Siemens» elektroniskajām skaitļojamajām mašīnām Pērses ielā 2, Rīgā, kur atradās slepeni, pagrabā, Latvijas PSR Valsts Plāna komitejas telpās. Dati bija izdzēsti, datus atjaunoja no izdzēstām magnētiskajām lentām.

2018. gada vidū Satversmes aizsardzības birojs (SAB), balstoties uz likumu "Par bijušās VDK dokumentu saglabāšanu, izmantošanu un personu sadarbības fakta ar VDK konstatēšanu", to nodeva VDK zinātniskās izpētes komisijas darba vajadzībām. 2018. gada nogalē veiktie likuma grozījumi paredzēja, ka LPSR VDK dokumenti vēstures vai juridiskās pētniecības nolūkos, akadēmiskās, mākslinieciskās vai literārās izpausmes, kā arī žurnālistikas vajadzībām pieejami, iekļaujot visus dokumentos minētos personas datus. "Delta Latvija" nerediģētā versija kļuva pieejama no 2019. gada maija sākuma.

«Delta Latvija» atradās SAB Totalitārisma seku dokumentēšanas centrā līdz 2019. gada 24. aprīlim un līdz 2019. gada 1. maijam bija pieejama ar daļēji slēptu informāciju.
Šobrīd tā atrodas Latvijas Nacionālā arhīva Kinofotofonodokumentu arhīvā.

Saturs 

"Delta" ietver 9141 aģenta ziņojumu atreferējumus (7765 ziņojumu un 1376 signālu) un VDK darbinieku sagatavotas izziņas vai citu informāciju par personām vai notikumiem un ar to saistīto VDK rīcību.

Atsauces 

Latvijas vēsture
Dzintars Ērglis

Dzintars Ērglis (dzimis 1967. gadā) ir latviešu vēsturnieks. Beidzis Kolkas pamatskolu (1982), Rojas vidusskolu (1985) un Latvijas Universitāti (1992). Vēstures zinātņu doktors (2003), Latvijas Universitātes Latvijas vēstures institūta pētnieks. Monogrāfija "Latvijas Centrālās padomes vēstures nezināmās lappuses" (2003). Latvijas Zinātņu akadēmijas un "Aldara" gada balva zinātnē (2004). Mikrovēstures speciālists.

Ērglis rakstījis par tematu "Okupētā Latvija divdesmitā gadsimta četrdesmitajos gados", krājums kritizēts.

Ar Ministru kabineta rīkojumu iecelts LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijā. Vēsturniece Starostina uzsvērusi, ka “Dzintars Ērglis nav paudis vēlēšanos izstāties no LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijas”.

Autoru kolektīvā Ērglis pētījis arī holokaustu Latvijā, īpaši Krustpilī. Sagatavojis ziņojumu par Latvijas Centrālo padomi. Latvijas PSR VDK zinātniskās izpētes komisija ir publicējusi Ērgļa zinātnisko pētījumu par Dundagas pagasta Dūmeles ciema iedzīvotāju Gustavu Eltmani (1911—1994).

Atsauces 

1950. gadā dzimušie
Latviešu vēsturnieki
Latvijas vēsturnieki
Latvijas PSR VDK zinātniskās izpētes komisijas locekļi
Vracas apgabals

Vracas apgabals () ir apgabals Bulgārijas ziemeļrietumos, nosaukts tā administratīvā centra — Vracas — vārdā. Austrumos tas robežojas ar Plevenas apgabalu, dienvidaustrumos ar Lovečas apgabalu, dienvidos ar Sofijas apgabalu, rietumos ar Montanas apgabalu, bet ziemeļos no Rumānijas to atdala Donava. Administratīvi sīkāk Vracas apgabals dalās 10 pašvaldībās. 2016. gadā Vracas apgabalā dzīvoja 170 tūkstoši iedzīvotāji. Lielākās pilsētas ir Vraca, Mezdra, Bjala Statina, Mizija, Orjahova, Kozloduja, Krivodola un Romana. Vracas apgabalā atrodas Vracas karsts.

Ārējās saites 

Bulgārijas apgabali
Marko Antila

Marko Antila (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2022) Antila pārstāv KHL komandu Helsinku "Jokerit". Iepriekš Antila ir spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Tamperes "Ilves" un Turku TPS, Zviedrijas hokeja līgas komandā Örebro HK, un KHL komandā Novokuzņeckas "Metallurg".

Somijas hokeja izlases sastāvā Antila ir spēlējis trīs Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnīja pirmo zelta medaļu ar Somijas izlasi.

Ārējās saites

Atsauces 

Somijas hokejisti
Novokuzņeckas "Metallurg" spēlētāji
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Pirkanmā dzimušie
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Septiņas minūtes pēc pusnakts

Septiņas minūtes pēc pusnakts () ir 2016. gada fantāzija, kas balstīta uz Patrika Nesa tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir Dž. A. Bajona. Galvenās lomas filmā atveido Sigurnija Vīvere, Felisita Džonsa, Tobijs Kebels, Luiss Makdogals un Liams Nīsons. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Konors ir 13 gadus vecs puisis, kura māte ir neārstējami slima. Kādu nakti Konoru apciemo briesmonis, kas maskējies kā īve, un apsola, ka viņš ieradīsies vēlreiz un pastāstīs Konoram trīs stāstus.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Spānijas filmas
How I Live Now

How I Live Now ir 2013. gada drāma, kas balstīta uz Megas Rosovas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Kevins Makdonalds. Galvenās lomas filmā atveido Sērša Runena, Džordžs Makkejs, Toms Holands un Anna Čanselora. Filmas pirmizrāde notika 2013. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

Amerikāņu pusaudzi Deiziju aizsūta uz Anglijas laukiem, kur viņai visa vasara jāpavada ar radiniekiem. Tur Deizija atrod mīlestību un dzīves mērķi laikā, kad karš apņem Deizijas apkārtējo pasauli.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
Kanādas filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Gukova

Gukova () ir pilsēta Krievijā, Rostovas apgabala ziemeļrietumos. 2017. gadā Gukovā dzīvoja 66,3 tūkstoši iedzīvotāju. Gukovu veido seši atsevišķi mikrorajoni (bijušās ogļraču apmetnes), kas savstarpēji ir izvietoti vairāku kilometru attālumā. Pilsēta atrodas pie Krievijas un Ukrainas robežas, nedaudz robežojoties ar Ukrainu.

Gukova 1878. gadā dibināta kā dzelzceļa stacija, izbūvējot dzelzceļa līniju, kas savieno Kamensku-Šahtinsku ar Debaļcevi (mūsdienās Ukrainā). Tālāko pilsētas attīstību veicinājusi akmeņogļu ieguve tās apkārtnē.

Ārējās saites 

Rostovas apgabala pilsētas
Čistopoļa

Čistopoļa () jeb Čistaja () ir pilsēta Tatarstānā Krievijas Federācijā. Čistopoļas rajona administratīvais centrs. Atrodas Kamas upes kreisajā krastā, pie Kuibiševas ūdenskrātuves, aptuveni 140 km uz dienvidaustrumiem no Kazaņas. 2019. gadā Čistopolē dzīvoja 59,8 tūkstoši iedzīvotāju.

Vēsture 
Čistoje Poļes (Чистое Поле) ciems vēstures avotos pirmoreiz minēts 17. gadsimta beigās. 1781. gadā ciemam piešķira pilsētas statusu, nozīmēja par apriņķa centru un piešķīra tagadējo nosaukumu. 19. gadsimta beigās ievērojams labības tirdzniecības centrs. 2. pasaules kara laikā uz Čistopoli bija evakuēta PSRS Rakstnieku savienība un šeit mita vairāki tā laika ievērojami literāti — Boriss Pasternaks, Marina Cvetajeva u.c.

Atsauces

Ārējās saites
Kjustendilas apgabals

Kjustendilas apgabals () ir apgabals Bulgārijas rietumos, nosaukts tā administratīvā centra — Kjustendilas — vārdā. Ziemeļos tas robežojas ar Pernikas apgabalu, austrumos ar Sofijas apgabalu, dienvidos ar Blagojevgradas apgabalu, bet rietumos robežojas ar Ziemeļmaķedoniju un Serbiju. Administratīvi sīkāk Kjustendilas apgabals dalās 9 pašvaldībās. 2016. gadā Kjustendilas apgabalā dzīvoja 123 tūkstoši iedzīvotāji. Lielākās pilsētas ir Kjustendila, Dupnica un Bobovdola.

Kjustendilas apgabalā atrodas Rilas klosteris un daļa no Rilas nacionālā parka.

Ārējās saites 

Bulgārijas apgabali
Hripsime Huršudjana

Hripsime Huršudjana (; dzimusi ) ir armēņu svarcēlāja, daudzkārtēja Armēnijas čempione (2007—2010, 2014—2016), divkārtēja Eiropas čempione (2007, 2016), pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja (2009).

Biogrāfija 
Hripsime Huršudjana ir dzimusi Armēnijas PSR Nairijas rajona Kasahas ciemā. 2000. gadā viņa sāka trenēties svarcelšanā Armēnijas Nopelniem bagātā trenera Sarmena Jesajana vadībā. 2006. gada Eiropas čempionāta Polijas pilsētā Vladislavovo Hripsime Huršudjana ieņēma trešo vietu, bet pēc dopinga lietošanā pieķertās Krievijas sportistes Valentīnas Popovas diskvalifikācijas Hripsimei piešķīra sudraba medaļu.

2007. gadā Hripsime Huršudjana ieguva Eiropas un pasaules junioru čempiones titulu un Eiropas čempiones titulu pieaugušo vidū. 2008. gadā viņa cieta neveiksmi Eiropas čempionātā, jo nespēja pacelt pieprasīto sākuma svaru raušanā. Neskatoties uz to, ka viņa uzvarēja grūšanā, šī kļūme neļāva viņai izcīnīt medaļu, bet Armēnijas svarcēlājām iegūt otru ceļazīmi uz olimpiskajām spēlēm.

Armēnijas komandas treneri plānoja nosūtīt uz Pekinas olimpiskajām spēlēm Melinu Daluzjanu, bet akūta pankreatīta dēļ šī sportiste bija spiesta atteikties no dalības olimpiskajās spēlēs, un pēdējā brīdī viņu nomainīja Hripsime Huršudjana. Viņa nebija gatavojusies šīm sacensībām un nebija labākajā sportiskā formā, tādēļ ieņēma tikai vienpadsmito vietu.

2009. gadā Hripsime Huršudjana izcīnīja sudraba medaļu Eiropas čempionātā Bukarestē un bronzas medaļu pasaules čempionātā Kojanā. 2010. gadā, tādēļ ka nespēja iekļauties svara kategorijā līdz 75 kg, viņa bija spiesta pāriet uz nākamo, vissmagāko sieviešu svara kategoriju (virs 75 kg). Neskatoties uz to, ka šeit bija jākonkurē ar sportistēm, kas bija ievērojami smagākas, viņa spēja izcīnīt sudraba medaļu 2011. gada Eiropas čempionātā Kazaņā un 2012. gada olimpiskajās spēlēs Londonā.

Pēc šī panākuma Hripsimei Huršudjanai bija ar laulībām un dzemdībām saistīts, ilgstošs pārtraukumu sporta karjerā. Pēc atgriešanās 2016. gada aprīlī Eiropas čempionātā Ferdē viņa ieguva zelta medaļu, atkārtojot savu pirms deviņiem gadiem sasniegto.

2016. gada 21. novembrī ar SOK lēmumu, pozitīva dopinga testa dēļ, Hripsimei Huršudjanai tika atņemta 2012. gada olimpisko spēļu bronzas medaļa. Tika konstatēts, ka arī 2008. gada olimpiādes dopinga tests ir pozitīvs, un SOK disciplinārā komisija pieņēma lēmumu ieteikt Starptautiskai svarcelšanas federācijai (IWF) anulēt viņas rezultātu arī šajā olimpiādē un savas kompetences ietvaros apsvērt jebkuras turpmākās darbības. Federācija diskvalificējusi Hripsimi Huršudjanu uz četriem gadiem no 2016. gada 17. jūnija līdz 2020. gada 17. jūnijam.

Atsauces

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Armēnijā dzimušie
Armēnijas svarcēlāji
Dopinga lietas svarcelšanā
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Iron Jawed Angels

Iron Jawed Angels ir 2004. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir Katja fon Garnjera. Galvenās lomas filmā atveido Hilarija Svonka, Džūlija Ormonda, Andželijka Hjūstone un Frānsisa O’Konora. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Jaunie aktīvisti, riskējot ar savu dzīvību, piedalās pretošanās kustībā, lai palīdzētu amerikāņu sievietēm iegūt balsstiesības.

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Slaidkāju dzimta

Slaidkāju dzimta (Pedetidae) ir viena no grauzēju kārtas (Rodentia) dzimtām, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas un vairākas aizvēsturiskās sugas. Abas mūsdienās dzīvojošās sugas pieder slaidkāju ģintij (Pedetes). Tās galvenokārt izplatītas Dienvidu Āfrikā, bet sastopamas arī Kenijā, Tanzānijā un Ugandā. Aizvēsturiskās sugas, kā liecina atrastās slaidkāju fosilijas, bijušas izplatītas daudz plašākā reģionā, un ziemeļu virzienā areāls sasniedza Turciju un Grieķiju.

Kopīgās īpašības 

Mūsdienās dzīvojošie slaidkāji ir liela auguma, īpatnēja izskata grauzēji, kas atgādina gan trusi, gan ķenguru. Tiem ir ļoti garas un spēcīgas pakaļkājas, gara, pūkaina aste un garas ausis. Priekškājas īsas ar asiem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Vibrisi jeb taustes mati un skropstas garas. Kažoka matojums ļoti mīksts, krāsa mugurpusē sārti brūna vai pelēka, apakšpusē brūngani balta, kuplā aste ar melnu galu.

Abas sugas apmēram vienādi lielas. Ķermeņa garums (bez astes) 27—42 cm, astes garums 30—47 cm, svars līdz 4 kg.

Evolūcija 
Senākās zināmās slaidkāju fosilijas no miocēna sākuma (apmēram 16 milj. gadus vecas) atrastas Namībijā. Šie aizvēsturiskie grauzēji bija apmēram par vienu trešdaļu mazāki nekā mūsdienās dzīvojošie slaidkāji. Lielāka auguma, mūsdienu slaidkājiem līdzīgāki dzīvnieki attīstījās vēlāk — miocēna beigās (Austrumāfrikā). Fosilijas ir atrastas arī Kāpzemē (pliocēna sākums) un Zimbabvē (pleistocēns).

Sistemātika 
Slaidkāju dzimta (Pedetidae)
ģints: Slaidkāji (Pedetes)
Austrumāfrikas slaidkājis (Pedetes surdaster)
Kāpzemes slaidkājis (Pedetes capensis)
†Pedetes gracilis
†Pedetes hagenstadti
†Pedetes laetoliensis
ģints: †Megapedetes
†Megapedetes aegaeus
†Megapedetes gariepensis
†Megapedetes pentadactylus
†Megapedetes pickfordi
ģints: †Oldrichpedetes
†Oldrichpedetes brigitteae
†Oldrichpedetes fejfari
†Oldrichpedetes pickfordi
†Oldrichpedetes praecursor
ģints: †Parapedetes
†Parapedetes namaquensis
ģints: †Propedetes
†Propedetes efeldensis
†Propedetes laetoliensis
ģints: †Rusingapedetes
†Rusingapedetes tsujikawai

Atsauces

Ārējās saites 
Britannica: Pedetidae
Sudrabu Edžus iela

Sudrabu Edžus iela var būt:

 Sudrabu Edžus iela (Jelgava)
 Sudrabu Edžus iela (Liepāja)
 Sudrabu Edžus iela (Rīga)
Sesavmuiža

Sesavmuiža, agrāk arī Sesava, ir apdzīvota vieta Jelgavas novada Elejas pagastā. Izvietota pagasta rietumos Audruves krastā pie autoceļa P103  no pagasta centra Elejas,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta veidojusies ap Sesavas luterāņu baznīcu un bijušo mācītājmuižu. Baznīca un mācītājmāja ar dārzu ir valsts nozīmes aizsargājami kultūrvēstures pieminekļi.

Atsauces
1980. gada vasaras olimpisko spēļu karognesēji atklāšanas ceremonijā

Šajā rakstā apkopoti 1980. gada vasaras olimpisko spēļu karognesēji (sportisti) Nāciju parādē, kas spēļu atklāšanas ceremonijas laikā nesa valsts karogu. Karognesēju parasti izvēlas Nacionālās olimpiskās komitejas vai arī paši sportisti. Karognesējs spēļu atklāšanas ceremonijā ieiet pirmais, nesot valsts karogu, pēc viņa seko attiecīgās valsts olimpiskā delegācija.

Ievērojami karognesēji bija trīssoļlejcējs un olimpiskās bronzas medaļnieks Žuau Karloss de Oliveira no Brazīlijas, smagsvara bokseris un divkārtējais olimpiskais zelta medaļnieks Teofilo Stīvensons no Kubas, sprinteris un olimpioskais čemions Heislijs Kroufords no Trinidādas un Tobāgo, barjerskrējējs un bijušais olimpiskais čempions Džons Akii-Bua no Ugandas un vidējo distanču skrējējs Mirucs Jifters no Etiopijas.

Saistībā ar daļējo atbalstu ASV boikotam, 16 valstis Olimpiskajā stadionā devās zem olimpiskā karoga. Tomēr septiņas valstis no tām izlēma, ka atklāšanas ceremonijā nedosies, bet to olimpisko karogus nesa kāds no brīvprātīgajiem dalībniekiem. Divas citas valstis (Lielbritānija un Īrija) stadionā bija pārstāvētas tikai ar oficiālo delegāciju (amatpersonām). Savukārt 4 valstis no šīm 16 piedalījās olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā, nesot olimpisko karogu kopā ar savas valsts sportistiem. Jaunzēlande, Portugāle un Spānija atklāšanas ceremonijā gāja ar savu nacionālo olimpisko komiteju karogiem.

Uzskaitījums 

Tradiconāli pirmā valsts, kas ieiet olimpisko spēļu atklāšanas arēnā Nāciju parādēs laikā ir Grieķija, bet pēdējā attiecīgo olimpisko spēļu rīkotājvalsts, šajā gadījumā, Padomju Savienība. Valstis iegāja olimipsko spēļu stadionā iegāja kirilicas alfabēta secībā.

Ārējās saites 

 SOK jumtalapa par Maskavas spēlēm
 Maskava 1980 

 

karognesēji
Uldis Auseklis

Uldis Auseklis (dzimis 1941. gada 30. oktobrī Mētrienas pagasta Ataugās) ir latviešu rakstnieks un izdevējs, kurš darbojas galvenokārt bērnu literatūrā.

Biogrāfija 
U. Auseklis beidzis Ļaudonas vidusskolu (1962) un Latvijas Valsts Universitātes Latviešu valodas un literatūras nodaļu (1967). No 1966. līdz 1973. gadam strādājis Raiņa Literatūras un mākslas vēstures muzejā, no 1973. līdz 1982. gadam izdevniecības "Liesma" Mūzikas un mākslas literatūras izdevumu redakcijā, no 1982. līdz 1985. gadam Bērnu literatūras redakcijā, no 1985. līdz 1989. gadam bijis izdevniecības vadītājs. No 1990. līdz 1992. izdevniecības "Sprīdītis" galvenais redaktors. 1992. gadā nodibinājis apgādu "Garā pupa", kurā izdotas galvenokārt grāmatas bērniem un mēnešraksts "Kurmītis".

Literāras publikācijas no 1959. gada. Izdoti dzejoļu krājumi bērniem "Mēness platmalē" (1991), "Kaķis ada zeķes zaķim" (1995), "Pulkstenis bonbongas dala" (1997), "Ķirbis saķēris iesnas" (2001), "Še tev sauja piparkūku" (2005), "Kaķēns margrietiņās" (2016) un citas, kā arī dzejas grāmatas pieaugušajiem "Nopūt tumsu" (1995), "Nenopūt nojautas" (1999) un "Saplaukst puķes retas - trioletas" (2002), "Man ir brīsniņš gaiša laika" (2012), "Tik krāsas dzirkst klusāk" (2016). Bērnu dzejas almanaha "Garā pupa" sastādītājs (1983-1988, 1990, 1991, 1994, 1998). Sastādījis vairākas bērnu grāmatas, tulkojis no krievu valodas. 

Latvijas Rakstnieku savienības biedrs (1995). 1997. gadā saņēmis Pastariņa prēmiju par grāmatu "Kaķis ada zeķes zaķim". Saņēmis Literatūras gada balvu par grāmatu "Kaķēns margrietiņās" un Autortiesību bezgalības balvu par dziesmu "Piparkūkas danco" (2017). Saņēmis grāmatu mākslas konkursa "Zelta ābele 2018" balvu par mūža ieguldījumu Latvijas grāmatniecībā. Apbalvots ar Atzinības krustu (4. šķira, 2019).

Atsauces 

1941. gadā dzimušie
Latvijas rakstnieki
Latvijas dzejnieki
Atzinības krusta virsnieki
Donas karaspēka apgabals

Donas karaspēka apgabals (, ) bija Krievijas impērijas administratīvi-teritoriāla vienība, kura tika pārvaldīta pēc īpaša nolikuma un kurā liela daļa no iedzīvotājiem bija Donas kazaki kā īpaša etnosociāla grupa. Apgabals aizņēma Donas upes vidusteces un lejteces rajonus.

Tika izveidota 1786. gadā kā Donas karaspēka zeme (Земля Войска Донского). 1870. gadā tika nosaukta par Donas karaspēka apgabalu (Область Войска Донского). No 1918. līdz 1920. gadam teritorijā funkcionēja valstisks veidojuma Donas Vislielais karaspēks (Всевеликое войско Донское) jeb Donas republika. Apgabala galvaspilsēta līdz 1806. gadam bija Čerkaska (mūsdienās Staročerkaskas ciems Rostovas apgabalā), bet vēlāk — Novočerkaska. Pēc 1897. gada tautas skaitīšanas datiem, 152 700 kvadrātkilometru lielajā apgabalā dzīvoja 2 564 238 cilvēku, no tiem apmēram 40—45% bija kazaki. 66,8 % iedzīvotāju kā dzimtā bija norādīta krievu (lielkrievu) valoda, bet 28,1 % — ukraiņu (mazkrievu) valoda.

Līdz 18. gadsimtam Donas kazaki savus līderus (atamanus) ievēlēja un teritorija formāli nebija iekļauta Krievijas valstī, bet pēc Bulavina sacelšanās apspiešanas cars Pēteris I iekļāva teritoriju tieši Krievijas valstī, bet t.s. ieceltie atamani (наказной атаман) tika apstiprināti centralizēti. No 1909. līdz 1911. gadam Donas kazaku ieceltais atamans bija Rozulā dzimušais Frīdrihs (Fjodors) fon Taube. Pēc Februāra revolūcijas Donas kazaki par savu ievēlēto, ne vairs iecelto, atamanu izraudzījās Alekseju Kaļedinu, kurš, kad apgabalā uz neilgu laiku tika nodibināta Donas Padomju Republika, izdarīja pašnāvību. Nodibinoties Donas Vislielajam karaspēkam, par Donas kazaku līderi izvirzījās Pjotrs Krasnovs, kurš pēc boļševiku uzvaras devās trimdā.

Mūsdienās Donas karaspēka apgabala teritorija ietilpst Krievijā (gandrīz viss Rostovas apgabals un Volgogradas apgabala rietumu daļa), kā arī Ukrainā, tomēr gandrīz visu vēsturisko Donas karaspēka apgabala teritoriju Ukrainā faktiski kontrolē Doneckas tautas republika un Luhanskas tautas republika.

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites 

Krievijas Impērijas guberņas
Krievijas vēsture
Ukrainas vēsture
Gruzijas regbija izlase

Gruzijas regbija izlase ir komanda, kas pārstāv Gruziju starptautiskās regbija spēlēs. To pārvalda Gruzijas Regbija savienība. Gruzijas izlase ir piedalījusies sešos Pasaules kausa finālturnīros. Debijas reizē 2003. gadā zaudēja visās grupu turnīra spēlēs. Pirmo uzvaru PK finālturnīros izcīnīja 2007. gadā — 30:0 pret Namībiju. Labāko rezultātu sasniedza 2015. gada Pasaules kausā, kad ieņēma trešo vietu grupā. Gruzija piedalās Eiropas čempionātā regbijā, kas ir otrais līmenis pēc Sešu nāciju čempionāta. Tajā ir uzvarējusi 14 reizes (2001, 2008, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022). 2022. gada martā pasaules regbija rangā Gruzija bija 13. vietā.

Pasaules kauss 
 1987 un 1991 — nepiedalījās, atradās PSRS sastāvā
 1995 — nekvalificējās
 1999 — nekvalificējās
 2003 — grupu turnīrs
 2007 — grupu turnīrs
 2011 — grupu turnīrs
 2015 — grupu turnīrs
 2019 — grupu turnīrs

Atsauces

Ārējās saites 

 Gruzijas Regbija savienības mājaslapa

Regbija izlases
Sports Gruzijā
Monika Mihališina

Monika Ivona Mihališina (; dzimusi 1974. gada 22. maijā) ir poļu filoloģe un diplomāte, kopš 2018. gada Polijas vēstniece Latvijā.

Biogrāfija 

Monika Mihališina ir Poznaņas Adama Mickeviča universitātes absolvente (Poļu un klasiskās filoloģijas fakultāte un Moderno valodu fakultāte). Ieguva humanitāro zinātņu doktora grādu valodniecības jomā (2003).

No 1998. līdz 2003. gadam vadīja specializāciju Starptautiskie kultūras sakari Latvija–Polija Latvijas Kultūras akadēmijā Rīgā. Tur arī dibināja un vadīja Poļu valodas un kultūras informācijas centru (2002–2003). No 2003. līdz 2006. gadam pasniedza Varšavas Universitātes Austrumeiropas studiju un Vispārējās valodniecības un baltistikas katedrā. 2004.–2005. gadā strādāja Poznaņas Adama Mickeviča universitātes Baltoloģijas katedrā. 2006.–2007. gadā bija PR Seima Ārlietu komisijas vadītāja padomniece starptautiskajos jautājumos, 2007. gadā – Polijas Republikas Ministru prezidenta padomniece un pilnvarotā Polijas–Baltijas valstu sadarbības un Polijas–Lietuvas enerģētikas savienojumu jautājumos. Kopš 2006. gada bija Varšavas universitātes Baltistikas nodaļas zinātniskā darbiniece, kur paplašināja latviešu valodas un kultūras specializāciju. 

2013. gadā pēc viņas iniciatīvas tika dibināts Varšavas Universitātes Polijas-Baltijas valstu kultūras kontaktu zinātniskais centrs, kuru viņa vadīja līdz 2018. gadam. 2015. gadā koordinēja Varšavas Universitātes sadarbību ar Baltijas jūras reģiona valstīm. Daudzu Latvijai un Baltijas valstīm veltītu ekspertīžu, zinātnisko un preses publikāciju autore, kā arī starptautisko projektu un semināru organizatore (piemēram, Varšavas tikšanās ar Rīgu, Cik tuva ir mūsu jūra?, Kodolenerģētikas attīstības perspektīvas Baltijas jūras reģionā, Polish Stakeholder Seminar Policy Area Education Research and Employability in the EU Strategy of the Baltic Sea Region).

Apbalvojumi 

 Atzinības krusts — (2012)

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 

 Biogrāfija 

1974. gadā dzimušie‎
Diplomāti Latvijā
Atzinības krusta virsnieki
Absolventi pēc universitātes vai koledžas
Latvijas filologi
Tulkotāji
Jaunā karatē zvaigzne

Jaunā karatē zvaigzne () ir 1994. gada drāma, kuras režisors ir Kristofers Kains. Galvenās lomas filmā atveido Hilarija Svonka, Maikls Aironsaids un Norijuki Morita. Filmas pirmizrāde notika . Šī ir ceturtā daļa "Karatē bērns" filmu sērijā.

Mijagi kungs savā paspārnē pieņem pusaudžu meiteni, kura pēc vecāku nāves autokatastrofā cīnās ar savām dusmām.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Bafija pret vampīriem (filma)

Bafija pret vampīriem () ir 1994. gada šausmu komēdija, kuras režisore ir Frena Rubela Kuzui. Galvenās lomas filmā atveido Kristija Svonsone, Donalds Saterlends, Pols Rubenss, Lūks Perijs un Ritgers Hauers. Filmas pirmizrāde notika .

Bafija ir vieglprātīga pusaudze, kura uzzina, ka viņa ir izvēlēta kā vampīru medniece.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Kinokomēdijas
Gaišreģe

Gaišreģe () ir 2000. gada trilleris, kura režisors ir Sems Reimi. Galvenās lomas filmā atveido Keita Blanšeta, Džovanni Ribisi, Kianu Rīvss, Ketija Holmsa, Hilarija Svonka un Gregs Kinears. Filmas pirmizrāde notika .

Enija ir atraitne, kurai piemīt ekstrasensoras spējas. Kad Brikstonā pazūd vietējās skolas skolotāja Veina līgava Džesika, Enija redz vīziju, ka Džesika ir nogalināta. Pateicoties savām vīzijām par Džesiku, Enija iesaistās nozieguma izmeklēšanā.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gada filmas
ASV filmas
A Simple Plan

A Simple Plan ir 1998. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Skota B. Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Sems Reimi. Galvenās lomas filmā atveido Bills Pakstons, Billijs Bobs Torntons un Bridžita Fonda. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Kādu dienu brāļi Henks un Džeikobs, kā arī Džeikoba draugs Lū avarējušā lidmašīnā atrod vairāk nekā 4 miljonus dolāru skaidrā naudā. Viņi kopā ar Henka sievu Sāru cenšas šo naudu paturēt noslēpumā, tomēr laika gaitā četrotnē visi sāk neuzticēties viens otram, kas rezultējas melos, krāpšanā un slepkavībā.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Francijas filmas
Vācijas filmas
Japānas filmas
Slaidkāji

Slaidkāji, slaidkāju ģints (Pedetes) ir vienīgā slaidkāju dzimtas (Pedetidae) ģints, kas apvieno gan mūdienās dzīvojošas sugas (2 sugas), gan aizvēsturiskas sugas (3 sugas). Visas pārējās slaidkāju dzimtas ģintis ir izmirušas. Nesenā pagātnē abas mūsdienu sugas tika sistematizētas kā vienas sugas pasugas. Slaidkāji galvenokārt apdzīvo sausos Dienvidu Āfrikas reģionus, sastopami arī Kenijā, Tanzānijā un Ugandā.

Kopīgās īpašības 

Slaidkāji ir liela auguma, īpatnēja izskata grauzēji, kas atgādina gan trusi, gan ķenguru.  Tiem ir ļoti garas un spēcīgas pakaļkājas, gara, pūkaina aste un garas ausis. Pārvietojas, lecot uz pakaļkājām un līdzsvaru turot ar asti, līdzīgi kā ķenguri. Lēni pārvietojoties, izmanto visas četras kājas.

Priekškājas īsas ar 5 pirkstiem ar asiem, gariem, līkiem nagiem, kas piemēroti zemes rakšanai. Pakaļkājām 4 pirksti, no tiem otrais pirksts daudz garāks kā pārējie. Pakaļkāju nagi visiem pirkstiem plati, nodrošinot lēcienam spēcīgu atspērienu. Tie atgādina nelielus zirga nagus. Galva īsa, bet plata, acis un nāsis lielas, kakls muskuļains. Vibrisi jeb taustes mati un skropstas garas. Zobi kā grauzējiem aug visu mūžu. Kažoka matojums ļoti mīksts, smalks un plāns (bez pavilnas). Krāsa mugurpusē sārti brūna vai pelēkbrūna, apakšpusē brūngani balta, kuplā aste ar melnu galu.

Abas sugas apmēram vienādi lielas. Ķermeņa garums (bez astes) 27—42 cm, astes garums 30—47 cm, svars līdz 4 kg.

Uzvedība 

Slaidkāji galvenokārt uzturas savannā ar smilšainām augsnēm, kuras viegli rakt. Aktīvi nakts laikā, gaišajā diennakts laikā slēpjoties un atpūšoties pašraktās alās, kas veidotas kā sarežģīta tuneļu sistēma ar vairākām izejām. Rokot alu, garās ausis noslēdzas, neļaujot smiltīm iekļūt auss kanālos. Katrā alu labirintā mājo pa vienam īpatnim vai mātīte ar saviem mazuļiem. Slaidkāju alu sistēmas var atrasties samērā tuvu viena otrai, tādēļ barošanās laikā tos var novērot nelielās grupās. Slaidkāji ir augēdāji. Barojas ar zālaugiem, graudiem, sēklām, augļiem, ogām, saknēm un augu sīpoliem.

Sistemātika 
Slaidkāju ģints (Pedetes)
Austrumāfrikas slaidkājis (Pedetes surdaster)
Kāpzemes slaidkājis (Pedetes capensis)
†Pedetes gracilis
†Pedetes hagenstadti
†Pedetes laetoliensis

Atsauces

Ārējās saites 
Britannica: Pedetidae
iNaturalist: Springhares Genus Pedetes

 
Slaidkāju dzimta
Montanas apgabals

Montanas apgabals () ir apgabals Bulgārijas ziemeļrietumos, nosaukts tā administratīvā centra — Montanas — vārdā. Austrumos tas robežojas ar Vracas apgabalu, dienvidos ar Sofijas apgabalu, dienvidrietumos ar Serbiju, ziemeļrietumos ar Vidinas apgabalu, bet ziemeļos ar Rumāniju. Administratīvi sīkāk Montanas apgabals dalās 11 pašvaldībās. 2016. gadā Montanas apgabalā dzīvoja 135 tūkstoši iedzīvotāji. Lielākās pilsētas ir Montana, Berkovica, Loma, Valčedrama, Čiprovci un Varšeca.

Ārējās saites 

Bulgārijas apgabali
Kāpo Kako

Kāpo Kako (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2019) Kako pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Ņujorkas "Rangers".

Karjera 
Savu karjeru Kako sāka savā dzimtās pilsētas kluba Turku TPS sistēmā. Debijas spēli pieaugušo komandā Kako aizvadīja 2017.—18., savukārt 2018.—19. gada sezonā uzbrucējs ar 38 rezultativitātes punktiem bija jau viens no rezultatīvākajiem TPS spēlētājiem.

2019. gada jūlijā Kako noslēdza trīs gadu līgumu ar NHL klubu Ņujorkas "Rangers".

Somijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā, tajā kopā ar izlasi izcīnot zelta medaļas. Somijas junioru hokeja izlases sastāvā Kako ir ieguvis zelta medaļas gan 2018. gada Pasaules čempionātā U-18 vecumā, gan 2019. gada Pasaules čempionātā junioriem.

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Bezmiegs (2002. gada filma)

Bezmiegs () ir 2002. gada trilleris, kas veidots kā rīmeiks 1997. gada Norvēģijas filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir Kristofers Nolans. Galvenās lomas filmā atveido Als Pačīno, Robins Viljamss, Hilarija Svonka, Mora Tīrnija, Mārtins Donovans, Nikijs Kats un Pols Dūlijs. Filmas pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā.

Divi slepkavību izmeklētāji no Losandželosas tiek nosūtīti uz Naitmūtas pilsētu Aļaskā, kur abiem jāizmeklē 17 gadus vecās Kejas Konelas slepkavība.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Notiesāšana

Notiesāšana () ir 2010. gada biogrāfiska filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Tonijs Goldvins. Galvenās lomas filmā atveido Sems Rokvels, Minnija Draivere, Hilarija Svonka, Melisa Leo, Pīters Galahers un Džuljeta Lūisa. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Betija Anna Votersa iestājas juridiskajā skolā, lai aizstāvētu savu brāli Keniju, kurš nepatiesi notiesāts par slepkavību.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
Amēlija (2009. gada filma)

Amēlija () ir 2009. gada biogrāfiska filma, kuras režisore ir Mira Neira. Galvenās lomas filmā atveido Hilarija Svonka, Ričards Gīrs, Kristofers Eklstons un Jūens Makgregors. Filmas pirmizrāde notika .

Filma veidota par leģendārās amerikāņu pilotes Amēlijas Erhartes dzīvi. Erharte, kura centās veikt lidojumu apkārt visai pasaulei, 1937. gadā pazuda bez vēsts, lidojot pāri Klusajam okeānam.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Kanādas filmas
Biogrāfiskas filmas
Pļauja (filma)

Pļauja () ir 2007. gada psiholoģisks šausmu trilleris, kuras režisors ir Stīvens Hopkinss. Galvenās lomas filmā atveido Hilarija Svonka, Deivids Morisejs, Idriss Elba, AnnaSofija Roba un Stīvens Rea. Filmas pirmizrāde notika .

Ketrīna Vintera un viņas kolēģis Bens ierodas Havenas pilsētā, kas, iespējams, cieš no Bībelē minētajām 10 Ēģiptes nelaimēm.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Džēreds Makenns

Džēreds Makenns (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Makenns pārstāv NHL komandu Sietlas "Kraken". Iepriekš spēlējis NHL komandās Vankūveras "Canucks", Floridas "Panthers" un Pitsburgas "Penguins".

Kanādas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā.

Ārējas saites 

1996. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Sietlas "Kraken" spēlētāji
Frenks Vatrano

Frenks Vatrano (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2019) Vatrano pārstāv NHL komandu Floridas "Panthers". Iepriekš Vatrano ir spēlējis Bostonas "Bruins" un AHL komandā Providensas "Bruins".

ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2016. gada un 2019. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Betsafe Latvija

Betsafe ir interneta azartspēļu vietne, kas piedāvā pilnu produktu klāstu — sporta totalizatoru, interneta kazino un pokera istabu. Betsafe pieder publiskai akciju sabiedrībai “Betsson AB”, kuras akcijas tiek kotētas Stokholmas fondu biržā. Betsafe ir azartspēļu licences Apvienotajā Karalistē, Zviedrijā, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā un Maltā. Betsafe Latvijas Betsafe.lv vietne pieder Betsson AB meitas kompānijai Latsson Licensing SIA.

Betsafe Latvija 
Betsafe Latvijas Betsafe.lv vietne pieder Betsson AB meitas kompānijai Latsson Licensing SIA.

2017. gada 2. maijā sporta likmju portāls Triobet iepazīstināja ar internacionāli pazīstamo Betsafe zīmolu, kas ir Betsson grupas licencēts pārstāvis Baltijas valstīs. Betsafe ir vienīgā licencētā internacionālā azartspēļu vietne Baltijā.

Vēsture 
Betsafe zīmols tika radīts 2006. gadā, kad Norvēģijā, satiekoties totalizatora un sporta entuziastiem, tika izveidots strauji augošs uzņēmums azartspēļu uzņēmumiem. Sākotnēji kompānijai bija biroji Norvēģijā, Zviedrijā, Latvijā un Maltā.

2011. gadā, kad Betsafe strādāja 130 darbinieku un tika apkalpoti klienti vairāk kā 100 pasaules valstīs, Betsafe savā īpašumā pārpirka viens no Ziemeļeiropas lielākajiem azartspēļu uzņēmumiem “Betsson AB”.

Sponsorēšana 
Pašlaik sportā ārpus Latvijas robežām tiek atbalstīts slavenais F1 braucējs, soms Kimi Raikonens un “Alfa Romeo” komanda.

Bez viņiem autosportā atbalstām arī igauņu nopelniem bagātāko autosportistu, WRC rallija braucēju Ots Tanaks, kā arī Lietuvas basketbola izlasi un tās vietējo līgu (Betsafe LKL).

Latvijā tiek atbalstīti pludmales volejbolisti Aleksandrs Samoilovs un Jānis Šmēdiņš, cīņu sportists Zaurs Dāvadovs, basketbola klubs “Jūrmala/Betsafe” un florbola klubs “Betsafe Ulborka”.

Betsafe globālajā tirgū atbalstījis gan komandas (Manchester City FC) un pat pasākumus (Gumball 3000).

Produkti 
Betsafe piedāvā pilnu produktu klāstu — sporta totalizatoru, interneta kazino un pokera istabu.

Licence 
Betsafe darbību Latvijā uzrauga un licencē Latvijas Republikas Izložu un Azartspēļu Uzraudzības Inspekcija.

Apbalvojumi 

 2012 — "The Year's Odds Operator 2012" International Gaming Awards (London).
 2014 — "Customer Services Operator of the Year" EGR Operator Awards (London).
 2016 — "Customer Services Operator of the Year" EGR Nordics Awards (Malta).
 2017 — "Customer Services Operator of the Year" EGR Nordics Awards (Malta).
 2017 — Office of the Year Competition (Budapest).
 2018 — "Customer Services Operator of the Year" EGR Nordics Awards 2018 (Malta).
 2018 — "Affiliate Program of the Year" EGR Italy Awards (Italy).
 2018 — "Customer Services Operator of the Year" EGR Operator Awards (London).
 2018 — Best Support for Responsible Gambling Central and Eastern European Gaming Awards (Budapest).
 2018 — "Best Customer Support in Online Casino" Central and Eastern European Gaming Awards (Budapest).
 2019 — "Customer Services Operator of the Year" EGR Nordics Awards (Malta).
 2019 — International Gaming Awards (London), Best Socially Responsible Operator of the Year.

Atsauces

Ārējie resursi 
Betsafe mājaslapa. 

Interneta azartspēles
Viesturciems

Viesturciems ir vasarnīcu ciems Jelgavas novada Glūdas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Tērvetes labajā krastā gar Bramberģes strauta un Sodītes lejtecēm starp autoceļu P97 un dzelzceļa līniju Jelgava—Liepāja  no pagasta centra Nākotnes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta veidojusies pēckara gados. Ciemu veido vasarnīcu kooperatīvi Birzīte, Mežvidi, Pārupe, Siliņi, Straume, Tērvete un Viesturi.

Atsauces
Niko Mikola

Niko Mikola (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2019) Mikola pārstāv AHL komandu Sanantonio "Rampage". 2015. gada NHL draftā Mikolu piektajā draftēja Sentluisas "Blues". Iepriekš Mikola spēlēja SM līgas klubos Kuopio "KalPa" un Tamperes "Tappara".

Somijas hokeja izlases sastāvā Mikola izcīnījis 2019. gada Pasaules čempionāta zelta medaļas.

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Ledus raža

Ledus raža () ir 2005. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Skota Filipsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Herolds Ramiss. Galvenās lomas filmā atveido Džons Kjūsaks, Billijs Bobs Torntons un Konija Nīlsena. Filmas pirmizrāde notika  Dovilas filmu festivālā.

Šaubīgs jurists Čārlijs mēģina veikt noziegumu Ziemassvētku vakarā cerībā, ka par to viņš iegūs vietējās mafijas naudu. Tomēr Čārlija partnerei, striptīza kluba īpašniecei Renātei, ir citi plāni attiecībā pret naudu.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Uzasinātais asmens

Uzasinātais asmens () ir 1996. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Billijs Bobs Torntons. Citas lomas filmā atveido Dvaits Džoakams, Dž. T. Volšs, Džons Riters, Lūkass Bleks, Natālija Keinerdeja un Roberts Djuvals. Filmas pamatā ir Torntona īsfilma Some Folks Call It a Sling Blade. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākais adaptētais scenārijs"; tāpat Torntons tika nominēts balvai "Labākais aktieris galvenajā lomā".

Karls Čilderss, kurš uzturējās slimnīcā kopš bērnības, kad viņš nogalināja savu māti un viņas mīļāko, tiek atbrīvots, lai uzsāktu jaunu dzīvi kādā mazpilsētā.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
One False Move

One False Move ir 1992. gada kriminālfilma, kuras režisors ir Karls Frenklins. Galvenās lomas filmā atveido Bills Pakstons, Billijs Bobs Torntons, Sinda Viljamsa, Maikls Bīčs, Ērls Billingss un Džims Meclers. Filmas pirmizrāde notika .

Trīs noziedznieki Rejs, Pluto un Fantāzija Losandželosā vienā naktī paveic sešas brutālas slepkavības, cenšoties iegūt naudu un kokaīnu. Losandželosas detektīvi Kouls un Makfīlijs izmeklē šīs slepkavības; uzzinot, ka trijotne varētu doties uz Stārsitiju Ārkanzasā, abi dodas uz šo pilsētu, lai censtos noziedzniekus noķert.

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gada filmas
ASV filmas
Pērtiķu planētas sākotne

"Pērtiķu planētas sākotne" () ir 2011. gada zinātniskās fantastikas filma, kas balstīta uz franču rakstnieka Pjēra Būla romānu "Pērtiķu planēta". Filmas režisors ir Rūperts Vaits, galvenās lomas atveido Džeimss Franko, Frida Pinto, Džons Litgovs, Braians Kokss, Toms Feltons un Endijs Serkiss.

Filmas pirmizrāde notika 2011. gada 5. augustā, 2014. gadā tika izdots filmas turpinājums "Pērtiķu planētas atmoda". Šī ir septītā filma "Pērtiķu planētas" filmu sērijā.

Filma tika nominēta 84. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākie vizuālie efekti", kur tā zaudēja filmai "Hugo".

Sižets 

Filma stāsta par zinātnieku Vilu Rodmenu, kurš izstrādājis vīrusu ALZ-112 – zāles pret Alcheimera slimību. Vils izmēģina vīrusa darbību uz pērtiķi vārdā Cēzars. ALZ-112 darbojas veiksmīgi un paaugstina Cēzara intelekta līmeni, Vils dod zāles savam tēvam Čārlzam, kuram ir Alcheimera slimība. Pēc dažiem gadiem Čārlza slimība mutējusi un kļuvusi stiprāka par zālēm, Vils sāk izstrādāt jaunu vīrusa formulu (ALZ-113).

Pa šo laiku Cēzars, aizstāvot Čārlzu, uzbruka cilvēkam un tika aizvests uz dzīvnieku patversmi, kur satika citus pērtiķus, kuru intelekts bija krietni zemāks. Cēzars kļuva par barvedi un nozaga Vila zāles, ar kuru palīdzību paaugstināja patversmes pērtiķu intelekta līmeni. Pērtiķi sarīkoja dumpi Sanfrancisko ielās un pāri Zelta vārtu tiltam aizbēga uz rezervātu.

Vēlāk izrādījās, ka ALZ-113 vīrusa ietekme uz cilvēkiem ir nāvējoša. Vīruss izrāvās brīvībā, nogalinot gandrīz visu cilvēci.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Pērtiķu planēta
Bohēmija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Bohēmija (Bohēmijas Karaliste) bija pārstāvēta 1900. vasaras olimpiskajās spēlēs kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā startēja. 

Šajās olimpiskajās spēlēs Bohēmiju pārtāvēja 7 sportisti (6 vīrieši un 1 sieviete), kuri startēja četros sporta veidos — riteņbraukšanā, tenisā, vieglatlētikā un vingrošanā. Visos šajos sporta veidos tā bija pirmo reizi pārstāvēta. 

Bohēmija šajās olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas olimpiskās medaļas. Sudraba medaļu ieguva vieglatlēts Františeks Janda-Suks, savukārt bronzas medaļu ieguva tenisiste Hedviga Rozenbaumova. Hedviga Rozenbaumova izcīnīja vēl vienu bronzas medaļu kopā ar Lielbritānijas tenisistu Arčibaldu Vordenu kā Jauktās komandas pārstāvji jauktajās dubultspēlēs tenisā. Medaļu kopvērtējumā Bohēmija šajās spēlēs bija 20. vietā.

Sportisti

Sportistu sadalījums pa sporta veidiem 
  — Pirmoreiz valsts pārstāvēta šajā sporta veidā.

Medaļu ieguvēji

Medaļnieki

Sportisti ar vairākām medaļām

Medaļu sadalījums pa sporta veidiem

Medaļnieki Jauktās komandas sastāvā

Rezultāti

Riteņbraukšana

Teniss

Vieglatlētika 
 Skrejceļa un šosejas disciplīnas

 Laukuma disciplīnas

Vingrošana

Skatīt arī 
 Bohēmija olimpiskajās spēlēs

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites 
 Bohēmija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
 Bohēmija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympedia) 

Valstis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1900
Ivars Strautmanis

Ivars Strautmanis (dzimis 1932. gada 19. jūlijā, miris 2017. gada 21. septembrī) bija latviešu arhitekts, žurnālistes Baibas Strautmanes un Mado Strautmanes tēvs. Piešķirts augstais Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktora goda nosaukums. Vairāku pilsētbūvniecības projektu un apjoma arhitektūras autors, Salaspils memoriālā ansambļa līdzautors.

Atsauces 

Latvijas arhitekti
Rīgas Tehniskās universitātes darbinieki
Latvijas goda doktori
Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktori
Ļeņina prēmijas laureāti
1932. gadā dzimušie
2017. gadā mirušie
Bohēmijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Bohēmijas karalistes pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Bohēmijas karaliste vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās no 1900. līdz 1912. gadam.

Vasaras olimpiskajās spēlēs

Skatīt arī 
 Bohēmija olimpiskajās spēlēs
 Čehoslovākija olimpiskajās spēlēs
 Čehija olimpiskajās spēlēs
 Bohēmijas olimpiskie medaļnieki

Atsauces

Ārējās saites 
  

Karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Grieķijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Grieķijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu. Tradicionāli Grieķijas komanda un karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā ieiet pirmie. 

Grieķija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1896. gada, bet ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1936. gada.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Grieķija olimpiskajās spēlēs
 Grieķijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Gruzijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Gruzijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Gruzija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Gruzija olimpiskajās spēlēs
 Gruzijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Horvātijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Horvātijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Horvātija vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1992. gada.

Vasaras olimpiskajās spēlēs

Ziemas olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Horvātija olimpiskajās spēlēs
 Horvātijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 Sportnet  Bernard Jurišić: Tuđe nećemo - svoje ne damo (medals of Yugoslavia  won by Croatian sportsmen), April 1, 2008, accessed September 30, 2010

karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Igaunijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Igaunijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Igaunija vasaras olimpiskajās piedalās kopš 1920. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1928. gada.

Vasaras olimpiskajās spēlēs

Ziemas olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Igaunija olimpiskajās spēlēs
 Igaunijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 Olympic Games – Estonian Olympic Committee  
 Estonian Olympic Committee

karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Kosovas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Kosovas pārstāvjiun sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Kosova vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 2016. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 2018. gada.

Vasaras olimpiskajās spēlēs

Ziemas olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Kosova olimpiskajās spēlēs
 Kosovas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Lietuvas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Lietuvas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Lietuva vasaras olimpiskajās piedalās kopš 1924. gada un ziemas olimpiskajās spēlēskopš 1928. gada.

Vasaras olimpiskajās spēlēs

Ziemas olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Lietuva olimpiskajās spēlēs
 Lietuvas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 The European Olympic Committees

karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
2019. gada Giro d'Italia komandas un dalībnieki

Šis ir 2019. gada Giro d'Italia komandu un dalībieku uzskaitījums.

Komandas 
Tā kā Giro d'Italia bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI WorldTeam komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas četras UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 22 komandu pelotonu.

Starp organizatoriem RCS Sport un Itālijas kausu riteņbraukšanā (Coppa Italia di ciclismo) ir vienošanās, ka viena vieta pienākas kausa kopvērtējuma uzvarētājiem. Tāpēc viens ielūgums pienācās . 2019. gada 25. janvārī organizatori paziņoja, ka pārējie ielūgumi piešķirti ,  un . Visas ielūgtās komandas bija piedalījušās Giro jau iepriekš, trīs no tām iepriekšējā gadā. Izņēmums bija Nippo-Vini Fantini, kas pēdējoreiz piedalījās 2016. Katra komanda varēja pieteikt astoņus braucējus. Komandu prezentācija notika Boloņā 9. maijā, divas dienas pirms atklāšanas posma.

Dalībnieki

Atsauces 

Giro d'Italia
2019. gads riteņbraukšanā

Ārējās saites