Kondora leģions

Kondora leģions () bija no vācu brīvprātīgajiem veidots militārais formējums, kas no 1936. gada jūlija līdz 1939. gada martam piedalījās Spānijas pilsoņu karā. Leģions karoja Franko nacionālistu pusē.

1936. gada jūnijā Spānijā nacionālisti veica valsts apvērsuma mēģinājumu. Tā rezultātā tie ieguva kontroli pār Spānijas kolonijām un daļu Spānijas teritorijas, kamēr atlikušo Spānijas teritoriju joprojām kontrolēja valdība, kas noveda pie pilsoņu kara. Spānijas valdība, kur būtiska loma bija kreisā spārna spēkiem, apvērsuma mēģinājuma rezultātā būtiski nosvērās par labu kreisajam radikālismam. Tādēļ tā lūdza palīdzību Padomju Savienībai, kas neatteica. Tikmēr lielākā daļa nacionālistu spēku bija koncentrēta Spānijas kolonijās. Tādēļ tie bija jāpārsviež no Āfrikas uz Pireneju pussalu, lai nacionālisti varētu pilnvērtīgi iesaistīties karadarbībā. 1936. gada 22. jūlijā nacionālisti adresēja palīdzības lūgumus Trešajam reiham un Itālijas Karalistei. Tās abas atsaucās.

Hitlers nolēma atbalstīt nacionālistus 26. jūlijā. Trešais reiha pirmā palīdzība bija transporta lidmašīnas ar civilajiem Luft Hansa pilotiem, kas nacionālistu spēkiem piegādāja kara materiālus, un veica karaspēka transportēšanu no spāņu Marokas uz Spāniju. Jau pirmajās divās nedēļās pēc 26. jūlija uz Spāniju tika transportēti ap 2500 karavīru, bet transportēšanas operācijas beigās (11. oktobrī) vācieši kopumā bija no Āfrikas pārsvieduši 13 500 karavīrus, 127 ložmetējus un 36 lielgabalus. Tāpat vācieši ar gaisa satiksmi piegādāja lādiņus, tankus un citus nepieciešamos kara materiālus.

Paralēli palīdzībai ar transportēšanu Trešajā reihā sākās brīvprātīgo vervēšana. Tā rezultātā jau augustā spāņiem palīgā ieradās pirmie vācu brīvprātīgie. Tanki tika atvesti kopā ar apkalpēm, kas uzsāka nacionālistu karavīru apmācību. Pēc kursa iziešanas mācībās izmantotie tanki kopā ar apmācītajām spāņu apkalpēm iesaistījās karadarbībā. Jau nākamo tankistu apmācīšanai tika piegādāti jauni tanki. Tieši tāpat vācu palīdzības ietvaros tika apmācīti nacionālistu piloti, kājnieki un artilēristi.

1936. gada 3. novembrī vāciešu gaisa transporta, apmācību un citas misijas tika apvienotas zem vienota nosaukuma — Kondora leģions. Tā kodols bija kara aviācija, kas atšķirībā no citām daļām, kuras galvenokārt pildīja apmācības, apgādes un atbalsta funkcijas, tieši iesaistījās militārajās operācijas. Vāciešu aviācijas daļas tieši atbalstīja nacionālistus lielākajās to operācijās, tostarp arī Gernikas bombardēšanā. Kopā Spānijas pilsoņu karā kauju pieredzi ieguva 405 Luftwaffe piloti. Kondora leģions vāciešiem ļāva veikt arī jaunākās militārās tehnikas testēšanu, pilnveidošanu, kā arī noslīpēt dažādus militārās taktikas jautājumus. Līdz ar to šeit pirmo reizi parādījās jaunievedumi, kas vēlāk tika izmantoti Otrajā pasaules karā, piemēram, gaisa apgādes tilts, aviācijas hospitāļi ievainoto evakuācijai no kaujas lauka.

Trešais reihs slēpa un noliedza vācu brīvprātīgo klātbūtni Spānijas pilsoņu karā līdz pat tā beigām. Brīvprātīgie pēc aizbraukšanas no dzimtenes oficiāli tika izslēgti no vācu bruņotajiem spēkiem. Spānijā tie valkāja spāņu uniformās un atšķirības zīmes. Ārpus Kondora leģiona Spānijas pilsoņu karā piedalījās arī vācu jūras spēki un Abvērs. Biežās rotācijas rezultātā kopumā nacionālistu pusē kaujas pieredzi ieguva aptuveni 200 000 vācu brīvprātīgo. Praktiski visa vācu kara tehnika, kas atradās Spānijā, pēc pilsoņu kara beigām tika uzdāvināta spāņiem.

Atsauces 

Vācu militārie formējumi