joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mi-1

Mi-1 (, NATO nosaukums — Hare (zaķis)) bija pirmais padomju sērijveidā ražotais daudzfunkcionālais helikopters.

Izstrādāts 1940. gadu beigās Mila (Mi) konstruktoru birojā, pirmie prototipi izgatavoti 1950. gadā. Mi-1 tika prezentēts 1951. gadā, savukārt tā sērijveida ražošana uzsākta 1954. gadā. Padomju Savienībā Mi-1 ražoja līdz 1960. gadam, izgatavojot vairāk kā 1000 helikopterus. Polijas Tautas republikā šī modeļa helikopters ar nosaukumu SM-1 (un nelielā sērijā uzlabotais variants SM-2) tika ražots no 1956. līdz 1965. gadam, kopumā izgatavojot 1594 helikopterus.

Lai arī atsevišķi Mi-1 modeļi bija paredzēti civilām vajadzībām, tomēr primāri Mi-1 tika izmantots PSRS Gaisa spēkos, 1958. gadā tika radīts arī šī helikoptera kaujas variants. Mi-1 tika lietots ne tikai Austrumu bloka valstīs, bet arī piegādāts citām valstīm. 

Mi-1 maksimālais ātrums — 185 km/h, darbības attālums — 430 km, maksimālais pacelšanās augstums — 3500 m. Pilots — 1, pasažieri — 2 (255 kg), garums — 12,09 m, rotora diametrs — 14,35 m, maksimālā celtspēja — 2330 kg, dzinēja (virzuļmotors) jauda — 429 kW (575 zs).

Atsauces 

Helikopteri
Lauvas aptieka

Lauvas aptieka bija septītā vecākā aptieka Rīgā, Latvijā. Tikusi dibināta 1691. gadā kā Ķēniņa aptieka, 1867. gadā tika pārsaukta par Dzelteno aptieko, 1888. gadā ieguva Lauvas aptiekas nosaukumu. Tika slēgta 1939. gadā, jo īpašnieki tika repatriēti.

Laika gaitā ir mainījusies aptiekas atrašanās vieta. Līdz 1867. gadam tā atradās Šķūņu ielā (pretī Tirgoņu ielai), pēc tam līdz 1892. gadam — ēkā Šķūņu ielā 6, kas nav saglabājusies. Aptiekas pēdējā atrašanās vieta bija Kaļķu iela 14 (pašreizējā Kaļķu iela 20). Pirmais aptiekas īpašnieks bija B. Fišers (1691—1695).

Atsauces 

Aptiekas
Rīgas vēsture
Reiterna nams

Reiterna nams ir ēka Mārstaļu ielā 2/4, Rīgā, Latvijā. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Pašlaik te atrodas Latvijas 1. rokkafejnīca.

Celts laikā no 1664. līdz 1688. gadam baroka stilā, visticamākais ēkas projekta autors ir Rīgas pilsētas būvmeistars Ruperts Bindenšū. Ēka celta rātskungam un tirgotājam Jahanam Reiternam. Sākotnēji šī bijusi ēka ar trīs stāviem un diviem bēniņu stāviem. Ēka vairākas reizes tikusi pārbūvēta.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Ailab ieraksts
 "Cita Rīga" ieraksts

Celtnes un būves Rīgā
Vecrīga
Ebolas vīrusslimība



Ebolas vīrusslimība (EVS) jeb Ebolas hemorāģiskais drudzis (EHD) ir cilvēku slimība, ko izraisa Ebolas vīruss. Simptomi parasti sākas divas dienas līdz trīs nedēļas pēc inficēšanās ar vīrusu ar drudzi, kakla sāpēm, muskuļu sāpēm un galvassāpēm. Parasti seko slikta dūša, vemšana un caureja kopā ar aknu un nieru bojājumiem. Šajā posmā dažiem cilvēkiem sākas problēmas ar asiņošanu.

Inficēšanās ar vīrusu iespējama kontakta ceļā ar asinīm vai citiem ķermeņa šķidrumiem no inficētiem dzīvniekiem (parasti pērtiķiem vai augļēdājsikspārņiem). Izplatība pa gaisu dabiskā vidē nav dokumentēta. Uzskata, ka augļēdājsikspārņi nēsā un izplata vīrusu, bet paši neinficējas. Tad, kad ir notikusi cilvēku inficēšanās, slimība var izplatīties arī no cilvēka uz cilvēku. Pēc izveseļošanās vīrieši var pārnest slimību ar spermu līdz gandrīz diviem mēnešiem. Lai noteiktu diagnozi, parasti vispirms izslēdz citas slimības ar līdzīgiem simptomiem, piemēram, malāriju, holeru un citus vīrusu hemorāģiskos drudžus. Lai apstiprinātu diagnozi, asins paraugus pārbauda attiecībā uz vīrusa antivielām, vīrusa RNS vai vīrusu pašu.

Profilakses pasākumu skaitā ir samazināt slimības izplatīšanos no inficētiem pērtiķiem un cūkām uz cilvēkiem. Tas veicams, pārbaudot šādus dzīvniekus attiecībā uz infekciju un, ja slimība ir konstatēta, nogalinot un pareizā veidā iznīcinot dzīvnieku ķermeņus. Var būt lietderīgi gaļu kārtīgi izcept un, rīkojoties ar to, valkāt aizsargapģērbu, kā arī valkāt aizsargapģērbu un mazgāt rokas tā cilvēka tuvumā, kas sirgst ar šo slimību. Īpaši uzmanīgi jāapietas ar to cilvēku ķermeņa šķidrumu un audu paraugiem, kas sirgst ar šo slimību.

Specifiskas terapijas attiecībā uz šo slimību nav, inficētām personām cenšas palīdzēt, veicot vai nu perorālu rehidrācijas terapiju (dodot dzert mazliet saldenu un sālītu ūdeni) vai ievadot intravenozus šķidrumus. Slimībai ir augsts mirstības koeficients: bieži mirst starp 50% un 90% no tiem, kas inficēti ar vīrusu.

Pirmoreiz slimība tika identificēta Sudānā un Kongo Demokrātiskajā Republikā. Slimība tipiski izpaužas uzliesmojumos Subsahāras Āfrikas tropiskajos reģionos. No 1976. gada (kad tā tika identificēta pirmoreiz) līdz 2013. gadam ir bijuši inficēti mazāk nekā 1000 cilvēku gadā. Līdz šim lielākais uzliesmojums ir Ebolas slimības epidēmija Rietumāfrikā no 2013. līdz 2015. gadam, kas skāra galvenokārt Gvineju, Sjerraleoni un Libēriju, izraisot vairāk nekā 28 000 saslimšanas gadījumu un vairāk nekā 11 000 cilvēku nāvi.

Turpinās centieni izstrādāt vakcīnu, tomēr tādas vēl nav.

Skatīt arī 
 Ebolas vīruss
 Ebolas slimības epidēmija Rietumāfrikā

Atsauces

Bibliogrāfija

Ārējās saites 
 Ebolas vīrusslimība
 

Slimības
Vīrusu izraisītās slimības
Britu filmu klasifikācijas padome

Britu filmu klasifikācijas padome (; BBFC), līdz 1964. gadam — British Board of Film Censors, ir nevalstiska organizācija, kas atbildīga par filmu klasificēšanu un cenzūru Apvienotajā Karalistē. Tā sertificē filmas, videoierakstus un spēles.

Organizācija dibināta 1912. gadā. Tās pašreizējais prezidents ir Petriks Svolfers.

Ārējās saites 
 

Nevalstiskās organizācijas
Apvienotās Karalistes organizācijas
Kurna

Kurna ir ciems, oficiāli Kubulu ciema daļa, Balvu novada Kubulu pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Kurnas upes krastā dienvidos no autoceļa P35  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Kurna kopā ar Balvu staciju, Fabriku un Druveniekiem oficiāli apvienota Kubulu ciemā ar 727 iedzīvotājiem.

Vēsture 
Kurna ir viens no vecākajiem Kubulu pagasta ciemiem. Sākotnēji tas sācies veidoties ap Kurnas upi šobrīdējā ciema dienviddaļā. Pēc vietējo iedzīvotāju atmiņām jau pagājušā gadsimta trīsdesmitajos gados Kurnā atradas krucifikss. Vēl sešdesmitajos, septiņdesmitajos tas stāvējis nekopts, bet vēlāk iznīcināts. Padomju laikos uzceltas trīs dzīvokļu mājas. 1971. gadā Kurnā uzcelts Kubulu kultūras nams. Atklāts 1972. gada nogalē,kā padomju saimniecības "Balvi" kultūras nams. Tajā laikā tas bija arodbiedrību kultūras nams. Vēlāk tajā sāka darboties arī doktorāts, pasta nodaļa, bibliotēka un aptieka. 1989. gadā tika atklāta bērnu pirmskolas izglītības iestāde "Ieviņa", kas savu nosaukumu ieguvusi blakus pie Kurnas upes augošajām ievām. 1992. gadā atjaunots krucifikss, bet 2006. gadā pretī kultūras namam tika uzcelts jauns krucifikss. 2009. gadā par godu bērnudārza "Ieviņa" 20 gadu jubilejai pie bērnudārza uzcelta estrāde. 2009. gadā kultūras namam veikts daļēja renovācija, bet 2010. gadā ēkai veikts ārējais remonts.

Ģeogrāfija 
Kurna atrodas Latgales ziemeļaustrumos Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēlumā apmēram 114 — 120 metrus virs jūras līmeņa. Reljefs līdzens. Caur ciematu tek arī Kurnas upe, no kuras arī visticamāk ir arī cēlies ciema nosaukums. Ciemam cauri iet ceļš Stacija — Celmene.

Iedzīvotāji

Kultūra un izglītība 
Ciema teritorijā atrodas pirmsskolas izglītības iestāde "Ieviņa". Bērnudārzu apmeklē gan pagasta, gan arī Balvu pilsētas bērni. 2013. gadā to apmeklēja 64 bērni.

Kurnas ciema teritorijā atrodas arī kultūras nams. Tajā darbojas vairāki pašdarbības kolektīvi. Kultūras namā regulāri notiek dažādi kultūras pasākumi — pilngadības svētki, bērnības svētki, koncerti un balles.

Atsauces
Antonijs Lielais

Antonijs Lielais (; dzimis ap 251. gadu, miris 356. gadā) bija kristiešu svētais no Ēģiptes. Kaut arī mūku kustība ir pazīstama arī pirms Antonija, viņš tiek uzskatīts par mūku-vientuļnieku kustības aizsācēju kristietībā.

Antonija dzīve lielākoties pazīstama pēc Atanāsija rakstiem. Jaunībā atdevis īpašumu, devās tuksnesī, kur lūgšanās un pārdomās pavadījis lielāko daļu atlikušā mūža. Antonija vīzijas tuksnesī kā Svētā Antonija kārdināšana ir pazīstams motīvs Rietumu mākslā.

Atsauces

Ārējās saites 

Katoļu svētie
Pareizticīgo svētie
251. gadā dzimušie
356. gadā mirušie
Simtgadnieki
Knuds I Lielais

Knuds I Lielais (dzimis 985. vai 995. gadā, miris ) bija Anglijas karalis ( vai Canute), Dānijas karalis Knuds II Lielais ( vai Knud II)  un Norvēģijas karalis (, ).

Viņa tēvs bija Dānijas karalis Svens I Dakšbārda. Kopā piedalījušies Anglijas iekarošanā. Knuds apvienoja Angliju, Dāniju un Norvēģiju lielvalstī, kas pēc viņa nāves izira. Viņa valdīšanas laikā Dānijā tika uzsākta pastāvīga naudas kalšana.

Atsauces

Ārējās saites 

 Britu monarhijas ieraksts

10. gadsimtā dzimušie
1035. gadā mirušie
Dānijas monarhi
Norvēģijas monarhi
Anglijas monarhi
Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs

Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs (; dzimis , miris ) bija vācu dabaszinātnieks.

Dzimis tiesneša ģimenē. Studēja teoloģiju Leipcigā, kā arī medicīnu un dabaszinības Berlīnē. 1818. gadā aizstāvēja disertāciju par sēnēm. Veica dabas pētniecības ekspedīcijas Tuvajos Austrumos un Krievijā. Īpaši pētīja dažādu veidu mikroorganismus. Savācis lielu kolekciju, veicis to klasifikāciju. Ieviesa vārdu baktērijas. Atklāja, ka daži ieži sastāv no mikroorganismu atliekām.

Ārējās saites 
 

Vācu zinātnieki
Krāmers pret Krāmeri

"Krāmers pret Krāmeri" () ir 1979. gada amerikāņu drāma, kuras režisors ir Roberts Bentons. Filmas sižets ir balstīts uz Everi Kormana romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma ir stāsts par precēta pāra šķiršanos un tās ietekmi un iesaistītajām personām, tai skaitā pāra jauno dēlu. Tajā galvenās lomas attēlo Dastins Hofmans, Merila Strīpa, Džastins Henrijs un Džeina Aleksandra. "Krāmers pret Krāmeri" tika nominēta astoņās dažādās kategorijās Amerikas Kinoakadēmijas balvai, balva tika saņemta piecās no tām — kā labākā filma, labākais režisors, labākais aktieris, labākais adaptētais scenārijs un labākā otrā plāna aktrise. Papildu dažādiem citiem apbalvojumiem, tā tika atzīta arī par gada labāko drāmu Zelta globusa balvas pasniegšanas ceremonijā.

Filmas pirmizrāde notika . Tā tikusi izrādīta arī PSRS.

Atsauces

Ārējās saites 

1979. gada filmas
ASV filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Enija Hola

"Enija Hola" () ir 1977. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Vudijs Allens.

Filma ir Elviju Singeru, kuru attēlo Allens, kas cenšas saprast, kāpēc ir izjukušas viņa attiecības ar otru filmas galveno varoni - Eniju Holu, kuru attēlo Daiena Kītone. Filmā citas galvenās lomas attēlo Tonijs Robertss, Kerola Keina, Pols Saimons, Šellija Divāla, Kristofers Volkens, Kolīna Devharsta. Enijas Holas loma tikusi speciāli rakstīta Kītonei.

"Enija Hola" guva labus panākumus un saņēma atzinīgu kritiķu novērtējumu. Filma tika nominēta piecās dažādās kategorijās Amerikas Kinoakadēmijas balvai, balva tika saņemta četrās no tām — kā labākā filma, labākais režisors, labākā aktrise, labākais oriģinālscenārijs. Allens saņēma divas no tām - kā labākais režisors un kopā ar Māršalu Brikmanu kā scenārija autori. 1992. gadā filma "Enija Hola" tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Amerikas Kinoinstitūts atzina to par visu laiku 31. labāko amerikāņu filmu, kā arī par visu laiku 4. labāko komēdiju.

Filmas pirmizrāde notika .

Atsauces

Ārējās saites 

1977. gada filmas
ASV filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Vudija Allena filmas
Kaļmiusa

Kaļmiusa () ir upe Ukrainā, Doneckas apgabalā. Sākas Jasinuvatas pilsētā Doņecas skrausta dienvidu nogāzē, tek pa Pieazovas zemieni dienvidu virzienā. Ietek Azovas jūrā Mariupoles pilsētā. Aizsalst no decembra līdz martam. Uz upes izbūvētas četras ūdenskrātuves, viena no tām ar kanālu savienota ar Siverskijdonecu. Lielākās pietekas ir Mokra Volnovaha, Kaļčika (labās), Hruzka (kreisā). Upes vidustecē 2008. gadā izveidots dabas rezervāts.

Krastos intensīva industriāla un lauksaimniecības ainava, upe stipri piesārņota. Lielākās pilsētas: Donecka, Kaļmiuske, Mariupole.

Atsauces

Ārējās saites 

Ukrainas upes
Melnā jūra
Kaļmiusa
Alfrēds Ņūmens

Alfrēds Ņūmens (, dzimis 1901. gada 17. martā, miris 1970. gada 17. februārī) bija amerikāņu komponists un diriģents, filmu oriģinālmūzikas autors un aranžētājs. Ņūmens bija Holivudas filmu komponistu dinastijas galva — filmu mūzikas komponisti bija arī viņa brāļi Emīls un Laionels, kā arī bērni Deivids, Tomass, Marija un brāļadēls Rendijs.

Apbalvojumi un nominācijas 
Ņūmena radošā darbība bija 40 gadu garumā (1930—1970). Viņš ir komponējis mūziku vairāk nekā 200 filmām. Par savu darbu bijis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par labāko oriģinālmūziku 43 reizes un deviņas reizes no tām balvu arī saņēmis — par mūziku filmām Alexander's Ragtime Band (1938), Tin Pan Alley (1940), The Song of Bernadette (1943), Mother Wore Tights (1947), With a Song in My Heart (1952), Call Me Madam (1953), Love Is a Many-Splendored Thing (1955), The King and I (1956), Camelot (1967).

Ņūmens komponējis mūziku arī tādām pazīstamām filmām kā "Kalnu aukas" (Wuthering Heights, 1939), The Hunchback of Notre Dame (1939), The Mark of Zorro (1940), How Green Was My Valley (1941), "Viss par Ievu" (All About Eve, 1950), Anastasia (1956), South Pacific (1958), How the West Was Won (1962). Par šo filmu mūziku Ņūmens tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

Pēdējā filma, kurai Ņūmens komponēja mūziku, bija plašu popularitāti ieguvusī filma "Lidosta" (Airport, 1970), kas bija uzņemta pēc Artura Heilija tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Ņūmens nomira 17. februārī, neilgi pirms filmas pirmizrādes 5. martā. Par mūziku šai filmai viņš tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, Zelta globusa balvai un Grammy balvai.

Ārējās saites 

 Biography of Alfred Newman Virginia Tech Multimedia Music Dictionary

1901. gadā dzimušie
Konektikutā dzimušie
1970. gadā mirušie
Amerikāņu komponisti
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji komponisti
Grammy balvas ieguvēji
Erzju valoda

Erzju valoda (эрзянь кель) līdzās mokšu valodai ir viena no divām mordviešu etnosu — erzju literārā valoda, izplatītākā no abām. Agrāk dažkārt tikušas uzskatītas par vienu kopēju mordviešu valodu. Pieder urāliešu valodu saimei, ietilpst Volgas somu valodu grupā. Izplatīta Krievijas Pievolgas reģionā, ir viena no Mordvijas Republikas oficiālajām valodam.

Pēc dažādiem avotiem erzju valodu prot no  līdz pat  cilvēku, jo Krievijas tautas skaitīšanas avotos netiek atsevišķi norādīta erzju vai mokšu valoda, bet gan "mordviešu, erzju, mokšu" kopēja prašana. Citi avoti sniedz informāciju par ievērojami lielāku skaitu valodas pratēju: aptuveni 250 000.

Kopš 2006. gada Mordovijā erzju vai mokšu valoda (atkarībā no skolotāja pieejamības) ir tikusi ieviesta kā obligāts mācību priekšmets visās skolās no 2. līdz 6. klasei 2 stundas nedēļā.

Alfabēts
Erzju alfabēts ir identisks tai radniecīgās mokšu valodas alfabētam, tie abi savukārt ir identiski krievu valodas alfabētam. Zemāk tas dots ar atbilstošo transkripciju latīņu alfabētā.

Atsauces

Skatīt arī 
 Mordviešu valoda

Somugru valodas
Krievijas valodas
Latvijas Grand Prix

Latvijas Grand Prix ir svīdveja Grand Prix izcīņa, kas notiek Daugavpilī, Latvijā. Līdz šim visas Grand Prix izcīņas notikušas Latvijas spīdveja centra trasē, kuras garums ir 373 m.

Pirmoreiz Latvijas Grand Prix notika 2006. gadā, tajā uzvarēja amerikānis Gregs Henkoks, kas kopumā Latvijas Grand Prix ir uzvarējis trīs reizes. Augstāko sasniegumu starp Latvijas sportistiem ir guvis Kjasts Puodžuks, kas 2014. gadā sasniedza pusfinālu un ieņēma 5. vietu.

Sākotnēji 2014. gada Latvijas Grand Prix bija paredzēts rīkot Biķernieku trasē, Rīgā, tomēr laikapstākļu dēļ dienā, kad bija jānotiek Grand Prix izcīņai Rīgā, sacensību norise tika pārcelta uz Daugavpili, kur posms tika aizvadīts nākamajā dienā.

Uzvarētāji

Atsauces 

Spīdvejs
Sports Latvijā
Marjama Mīrzāhāni

Marjama Mīrzāhāni (; dzimusi , mirusi ) bija Irānas un ASV matemātiķe.

1994. un 1995. gadā Mīrzāhāni izcīnīja zelta medaļu Starptautiskajā matemātikas olimpiādē. 1995. gada olimpiādē kļuva par pirmo Irānas skolnieci, kas sasniegusi perfektu rezultātu. 1999. gadā ieguva bakalaura grādu universitātē Irānā. 2004. gadā ieguvusi doktora grādu Hārvarda Universitātē. Kopš 2008. gada ir matemātikas profesore Stenforda Universitātē.

2014. gadā Mīrzāhāni kļuva par pirmo sievieti, kas saņēmusi vienu no augstākajiem apbalvojumiem matemātikā — Fīldsa medaļu. Tā tikusi piešķirta par darbu kompleksajā ģeometrijā.

Mīrzāhāni mira  no krūts vēža, kas pirmoreiz viņai tika diagnosticēts 2013. gadā.

Atsauces 

Irānas zinātnieki
Matemātiķi
Fīldsa prēmijas laureāti
Zinātnieces
Nikolajs Kropotkins

Kņazs Nikolajs Kropotkins (, dzimis , miris ) bija Krievijas impērijas valsts darbinieks, Siguldas kā plaši pazīstama kūrorta dibinātājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis Harkovas gubernatora Dmitrija Kropotkina un viņa sievas Olgas, dzimušas Borhas, ģimenē. Tēvu 1879. gadā nogalināja teroristu organizācijas "Narodnaja Voļa" kaujinieks. Nikolajs Kropotkins Krievijas valsts dienestā no 1892. gada. 1905. gada revolūcijas laikā Nikolajs Kropotkins aktīvi aizstāvēja apkārtnes muižnieku un mācītāju intereses. No 1907. līdz 1912. gadam bija Kurzemes guberņas vicegubernators, bet no 1912. līdz 1915. gadam — Vidzemes guberņas vicegubernators.

Tēvs caur laulībām ar Olgu Borhu bija ieguvis īpašumā Siguldas muižu ar Siguldas Jauno pili. Nikolajs to mantoja 1898. gadā līdz ar mātes nāvi. Enerģiski attīstīja Siguldu kā kūrortu, reklamējot to kā "Vidzemes Šveici". Izbūvēja viesnīcu, kamaniņu trasi, pastaigu takas un citu infrastruktūru, tai skaitā izmantojot naudu no zemnieku zemju izpirkšanas.

Iskolata varas laikā 1917. gadā aizbēga uz Krieviju, tomēr 1918. gadā atgriezās Latvijā, ko tolaik bija okupējusi Vācija. 1919. gadā pieslējās Bermonta-Avalova armijai un iestājas pret Latvijas neatkarību. Agrārās reformas gaitā Kropotkina īpašumi, to skaitā pils, tika atsavināta par labu valstij.

1920. gadā atstāja Latviju. Miris Berlīnē. Izpildot viņa vēlēšanos, 2014. gada jūnijā pārapbedīts dzimtas kapos Siguldā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Par Kropotkinu lapā "Latvijas krievi" 

1872. gadā dzimušie
1937. gadā mirušie
Latvijas krievi
Sigulda
Harkivā dzimušie
Oahaka (pilsēta)

Oahaka de Huaresa () ir pilsēta Meksikā, Oahakas štata galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas Meksikas dienvidos, plakankalnē 1557 metru virs jūras līmeņa. 2010. gadā Oahakā dzīvoja 255 029 iedzīvotāji, bet tās aglomerācijā ir 593 522 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir divdesmitā lielākā Meksikas pilsēta.

Pilsētas ekonomika lielākoties balstās uz tūrisma nozari, jo pilsētas teritorijā atrodas liels skaits labi saglabājušās kolonizācijas ēras būves. 77% no iedzīvotājiem nodarbojas ar tūrismu saistītā nozarē. Nākamās lielākās tautsaimniecības nozares ir ieguves rūpniecība un ražošana, kas nodarbina 20% no iedzīvotājiem. 1987. gadā pilsētas vēsturisko centru iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Atsauces

Ārējās saites 

Meksikas pilsētas
Pielikums (valodniecība)

Pielikums jeb apozīcija (, cēlies no  — ‘pielikums’) ir teikuma palīgloceklis, kas raksturo vai precizē paskaidrojamo vārdu, kurš var būt lietvārds, vietniekvārds vai lietvārda nozīmē lietots vārds. Pats pielikums tiek izteikts ar lietvārdu. Ar pielikumu var tikt izteikta pazīme, dienesta pakāpe, radniecība, īpašība, nodarbošanās, tautība, piederība pie kādas teritorijas.

Pielikums ar tā paskaidrojamo vārdu saskaņojas locījumā, kā arī, ja tas ir iespējams, dzimtē un skaitlī. Ja pielikumam ir savi apzīmētāji, tad veidojas pielikuma grupa. Pielikums atrodas pirms paskaidrojamā vārda, ja tas atrodas pēc tā, tad veidojas savrupināts pielikums vai pielikuma grupa. Savrupinātu pielikumu no pārējā teikuma atdala ar komatu, bet ja tas atrodas teikuma beigās - ar domuzīmi. Pielikums var atrasties teikuma sākumā, vidū un beigās.

Atsauces

Ārējās saites 
 AILab ieraksts

Gramatika
Papildinātājs

Papildinātājs jeb objekts ( — ‘priekšmets’) ir teikuma palīgloceklis, kas nosauc darbības objektu, tās rezultātu vai līdzekli. Tas atbild uz jautājumiem kā?, kam?, ko?, kur?, ko darīt?, kā arī jautājamā vietniekvārda kas? savienojumā ar prievārdu — ar ko? par ko? pret ko? no kā? pie kā? pēc kā? un citiem.

Papildinātājus iedala vienkāršajos un saliktajos papildinātājos. Vienkāršos papildinājumus var izteikt ar deklinējamu vārdu un prievārdu, darbības vārdu nenoteiksmē, deklinējamu vārdu ģenitīvā, datīvā, akuzatīvā (un retāk — lokatīvā). Saliktos papildinātājus var izteikt ar nedalāmu vārdu savienojumu un saliktu nosaukumu. Tāpat papildinātājs var tikt iedalīts pēc saistījuma veida tiešajā un netiešajā papildinātājā.

Atsauces 

Gramatika
946. gads

946. gads () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi 
 Kijevas kņaziene Olga karagājienā pret drevļaniem noposta Ukrainas pilsētu Malinu.
Dmitrijs Kolduns

Dmitrijs Kolduns (Dzmitrijs Kalduns, , ; dzimis 1985. gada 11. jūnijā Minskā, Baltkrievijā) ir Baltkrievijas dziedātājs, Krievijas TV šova "Zvaigžņu Fabrika 6" uzvarētājs, kura laikā bija slavenā Filipa Kirkorova audzēknis.

Mūziķa karjera 
2006. gadā D. Kolduns piedalījās Krievijas televīzijas kanāla Первый канал realitātes šova "Zvaigžņu fabrika 6", kurā arī uzvarēja. Izmantojot gūto popularitāti, 2007. gadā mākslinieks uzvarēja Baltkrievijas atlasē 2007. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Somijā, un jau konkursā iekļūstot pusfinālā, kļūstot par pirmo savas valsts pārstāvi, kas kvalificējās lielajam finālam. Viņš parādījās uz skatuves ar dziesmu "Work Your Magic" (autori — Filips Kirkorovs un Karen Kavaleryan) un ieņēma 5. vietu.

Ārējās saites 
 http://www.koldun.name/ 
 https://web.archive.org/web/20071030094515/http://www.tvr.by/eng/eurofest.asp
 http://belarus.esckaz.com/
 http://dimackakoldun.eforum.lt/
 https://web.archive.org/web/20081015064922/http://www.freewebs.com/dimakoldunfc-lt/

1985. gadā dzimušie
Minskā dzimušie
Baltkrievijas mūziķi
Baltkrievijas Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki‎
2007. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki‎‎
Džeza dziedātājs

"Džeza dziedātājs" () ir 1927. gada ASV mūzikls. Šī ir pirmā pilnmetrāžas mākslas filma ar sekojošiem sinhronizētiem dialogiem, tas bija skaņu kino pirmsākums un mēmā kino ēras beigu sākums. Filmas režisors ir Alans Kroslends. Filmu izplatīja Warner Bros. studija, parādot kino pasaulei savu jauno izgudrojumu — Vitaphone skaņu sistēmu. Filmas galvenās lomas atveidotājs Els Džolsons pats iedziedāja sešas dziesmas. Filma balstīta uz Samsona Rafaelsona lugas The Day of Atonement motīviem.

Derils Zanuks ieguva speciālo Amerikas Kinoakadēmijas balvu 1. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā, tāpat filma tika izvirzīta nominācijām, kā "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākie inženierzinātņu efekti". 1996. gadā filma "Džeza dziedātājs" tika iekļauta Nacionālajā kino reģistrā. 1998. gadā Amerikas Kinoinstitūts izvēlējās filmu kā vienu no visu laiku labākajām un ierindoja to 19. vietā savā sarakstā.

Ārējās saites 

1927. gada filmas
ASV filmas
Warner Bros. filmas
ASV romantikas filmas
Metropole (filma)

"Metropole" () ir 1927. gada vācu ekspresionisma zinātniskās fantastikas mēmā kino filma, kuras režisors ir Frics Langs.

Filma ir par gigantisko Metropoli, kas ir tikusi sadalīta divās daļās — saimnieki dzīvo virszemē un strādnieki mīt pazemē. Pilsētu pārvaldošais magnāts liek uzbūvēt cilvēku robotu, lai tas izprovocētu uz dumpi strādniekus, kurus pēc tam varētu sodīt. Tajā galvenās lomas attēlo Brigite Helma, Alfrēds Ābels un Gustavs Frēlihs.

"Metropole" tiek uzskatīta par pirmo zinātniskās fantastikas mākslas filmu. Filmas uzņemšana kopumā izmaksāja apmēram 5 miljonus vācu marku, tādējādi tā bija līdz tam dārgākā uzņemtā filma. Tā tika uzņemta UFA studijā, kur visas dekorācijas, izņemot debesskrāpjus, tika būvētas dabiskajā lielumā. Filmas režisors Langs apgalvo, ka filmas uzņemšanai iedvesmojies no Ņujorkas.

Atsauces

Ārējās saites 

1927. gada filmas
Vācijas filmas
Mēmā kino filmas
Frica Langa filmas
Huaresa

Huaresa (), saukta arī par Paso del Norti jeb "Izeju uz ziemeļiem", ir pilsēta un municipalitāte Meksikas ziemeļos, Čivavas štatā. Atrodas Riograndes upes krastā, pie robežas ar ASV. Pēc 2010. gada datiem, pilsētā dzīvo 1 321 004 iedzīvotāji un tās aglomerācijā dzīvo 2 539 946 iedzīvotāji. Tā ir Čivavas štata lielākā pilsēta un piektā lielākā Meksikas pilsēta.

2008. gadā pilsētas robeža ar ASV tika šķērsota ap 23 miljoniem reižu, padarot to par galveno robežas šķērsošanas punktu starp ASV un Meksiku. Pēdējos gados pilsēta un tās apkārtne ar vien vairāk kļūst par vienu no lielākajiem industriālajiem centriem Meksikā. 2007. gadā The New York Times apgalvoja, ka Huaresā tiek radītas vairāk jaunas rūpnīcas nekā jebkurā citā Ziemeļamerikas pilsētā. 2008. gadā pilsēta tika nosaukta kā Nākotnes pilsēta.

Atsauces

Ārējās saites 

Meksikas pilsētas
Latvijas PSR Ministru Padomes Galvenā pārvalde kara un valsts noslēpumu aizsardzībai presē

Latvijas PSR Ministru padomes Galvenā pārvalde valsts noslēpumu aizsardzībai presē jeb "Glavļits" bija represīva PSRS okupācijas iestāde, kuras uzdevums bija politiskā cenzūra PSKP vadībā no 1940. gada līdz 1990. gada oktobrim.

Nosaukums līdz 1940. gada 12. decembrim — Galvenā literatūras pārvalde, no kā izveidojusies abreviatūra, līdz 1941. gada jūnijam — Galvenā literatūras un izdevniecību lietu pārvalde, no 1953. gada 15. marta līdz 1953. gada 8. oktobrim — Otrā pārvalde, savukārt, līdz 1966. gada 8. septembrim — Galvenā pārvalde valsts un kara noslēpumu aizsardzībai.

No 1940. gada 16. jūnija formāli juridiski bija pakļauta Latvijas PSR Iekšlietu tautas komisariātam, vēlāk no 1940. gada 12. decembra līdz nacionālsociālistiskās Vācijas okupācijai — Latvijas PSR Tautas komisāru padomei; vēlāk pakļauta tieši Latvijas PSR Tautas komisāru padomei un tās mantiniecei — Latvijas PSR Ministru padomei; no 1963. gada 4. novembra līdz 1966. gada 8. septembrim pakļauta ministrijas līmeņa institūcijai — Ministru Padomes Valsts preses komitejai. Faktiski pakļauta Valsts Drošības komitejai un PSKP Latvijas Centrālajai komitejai.

1990. gada 10. augustā Latvijas Republikas Ministru Padome nolēma pārvaldi likvidēt.

Pārvalde atradās Vaļņu ielā 2, Rīgā, kur atrodas Izglītības un zinātnes ministrija, un Balasta dambī, "Preses nama" 18. stāvā.

"Glavļita" vadītāji Latvijā bija:
 Jānis Niedre, literāts;
 Austra Luceviča (Austra Kramiņa Ādolfa meita);
 Ernests Upmalis;
 Inarts Skujiņš, žurnālists, LKP biedrs  
 Rūdolfs Dundurs, pienākumu izpildītājs.

Atsauces 

Latvijas PSR
Cenzūra
Saliņas miera līgums

Saliņas miera līgums (, ) bija miera līgums starp Lietuvas dižkunigaitiju un Vācu ordeni, kas formāli pārtrauca Lietuvas krusta karus.

Līgumu 1398. gada 12. oktobrī uz kādas saliņas Nemunas upē parakstīja Lietuvas dižkungs Vītauts Dižais un Vācu ordeņa Vācu ordeņa lielmestrs Konrāds no Juningenes. Lietuva atteicās no Žemaitijas, kuru Vācu ordenis uz laiku inkorporēja savā valstī kā fogteju.

Priekšvēsture 
1251. gadā Lietuvas dižkungs Mindaugs uzsāka sarunas ar Livonijas ordeņa mestru Andreasu no Štīrijas par pāriešanu katoļu ticībā un piekrita Zemgales un Žemaitijas nonākšanai Livonijas ordeņa pakļautībā. Kad 1259. gadā žemaiši sakāva Vācu ordeņa un Livonijas ordeņa apvienoto karaspēku kaujās pie Skodas un 1260. gadā Durbes kaujā, Mindaugs lauza miera līgumu ar Ordeni. 1263.-1398. gadā Žemaitijas teritorija atradās konfliktu zonā starp Lietuvas dižkunigaitisti un Vācu ordeņa teritorijām Livonijā un Prūsijā.

Miera pamatnosacījumi 
Lietuvas dižkungs Vītauts apņēmās pārtraukt uzbrukt Vācu ordenim un atbalstīt kristietības izplatīšanu gan savā valstī, gan aiz tās robežām. Abas puses apņēmās neveidot nekādas savienības ar citām valstīm vienai pret otru un ar robežakmeņiem iezīmēt savstarpējās robežas. Žemaitija "uz visiem laikiem" pārgāja Vācu ordeņa pakļautībā. Pleskavas kņaziste nonāca Vācu ordeņa, bet Novgorodas zeme Lietuvas dižkunigaitijas interešu sfērā.

Starp abām valstīm nodrošināma brīva preču apmaiņa. Abas puses piedalās kopīgos karagājienos un nepieļauj citām naidīgām valstīm izmantot savu teritoriju karaspēka kustībai.

Sekas 
Tika izveidota Žemaitijas fogteja (Vogtei Samogitien), no 1405. gada fogta pienākumus pildīja vēlākais lielmestrs Mihaels Kihmeisters no Šternbergas. 1409. gadā sākās žemaišu sacelšanās, ko atbalstīja Polijas karalis Jagailis. Lielmestrs Ulrihs no Juningenes devās karagājienā uz Lietuvu, bet viņa karaspēks tika sakauts Grīnvaldes kaujā. 
Pēc Melnas līguma noslēgšanas 1422. gadā Vācu ordenis atteicās no Žemaitijas.

Ārējās saites 
 Vācu ordeņa un Prūsijas līgumi (vāciski)

Lietuvas vēsture
Starptautiskie līgumi
Līgumi ar Lietuvu
Žemaitija
1398. gads
Smadzeņu satricinājums

Smadzeņu satricinājums () ir galvas smadzeņu trauma. To izraisa tieša vai netieša spēka iedarbība uz galvaskausu. Šis ir izplatītākais smadzeņu traumas veids. Ja ir noticis smadzeņu satricinājums, tiek bojātas smadzeņu funkcijas, tomēr lielu pārmaiņu smadzenēs nav.

Parasti uzreiz pēc satricinājuma rodas samaņas traucējumi, kas var ilgt dažas minūtes, retāk tie ilgst dažas stundas. Tāpat var tikt novērota slikta dūša, vemšana, galvassāpes, reibonis, lēns pulss, acu zīlīšu paplašināšanās, virspusēja elpošana. Parasti cietušie neatceras notikumus tieši pirms satricinājuma, kā arī var būt problēmas ar orientēšanos telpā un laikā. Ar laiku simptomi samazinās, tie parasti izzūd trīs nedēļu laikā, tomēr dažādas sekas, piemēram, galvassāpes, reibonis, apātija un nogurums, var neizzust ilgāku laiku, pat 1—2 gadus. Smadzeņu satricinājums tiek ārstēts ar gultas režīmu un medikamentiem, kā arī fizisko un kognitīvo atpūtu (jāierobežo fiziskām darbībām, kā videospēļu spēlēšana, īsziņu sūtīšana, veltītais laiks).

Cilvēki, kam bijis smadzeņu satricinājums, ir vairāk uzņēmīgi pret citiem smadzeņu satricinājumiem, it īpaši, ja nākamais ir noticis līdz brīdim, kad cilvēks ir pilnībā atlabis no iepriekšējā satricinājuma. Tā kā satricinājuma definīcija nav pilnīgi noteikta un pastāv iespējamie neziņošanas gadījumi, nav zināms, cik bieži cilvēkiem ir smadzeņu satricinājums, tomēr tiek lēsts, ka gadā starp katriem 1000 cilvēkiem vairāk nekā 6 cilvēkiem tāds ir bijis. Starp biežākajiem satricinājuma cēloņiem ir sporta traumas, velosipēdu negadījumi, satiksmes negadījumi un krišana, pēdējie divi biežāk ir sastopami starp pieaugušajiem.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Galvas traumas
 Neslimo.lv ieraksts
 MedlinePlus ieraksts 

Nervu sistēmas slimības
Traumas
Diass

Diass (, no personvārda Djego (Diego); sieviešu dzimtē Diasa) ir izplatīts spāņu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Diašs. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Brāhīms Diass (Brahim Díaz; 1999) — Spānijas futbolists;
 Ismaels Diass (Ismael Díaz; 1997) — Panamas futbolists;
 Marjano Diass Mehija (Mariano Díaz Mejía; 1993) — Dominikānas, Spānijas futbolists;
 Rafaels Diass (Raphael Díaz; 1986) — Šveices hokejists;
 Ramons Diass (Ramón Díaz, 1959) — Argentīnas futbolists un treneris;
 Luiss Diass (Luis Díaz) — Kolumbijas futbolists.

Skatīt arī 
 Diašs
 Diazs

Atsauces 

Spāņu uzvārdi
Hermanis Bergengrūens

Hermanis Bergengrūens (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs. 

Mācījies Rīgas pilsētas ģimnāzijā. Studējis teoloģiju. 1902. gadā ordinēts Svētā Pētera baznīcas draudzē. No 1902. gada darbojies Vēstures un senatnes pētītāju biedrībā. No 1907. gada - vācu draudzes mācītājs Cēsīs. Sākoties Pirmajam pasaules karam 1915. gadā izsūtīts uz Sibīriju. 1918. gadā atgriezās Rīgā un kalpoja par Svētā Pētera baznīcas mācītāju. 1919. gadā komunistu arestēts, nošauts Centrālcietumā īsi pirms komunistu atkāpšanās no Rīgas.

1872. gadā dzimušie
1919. gadā mirušie
Latvijas vēsture
Vācbaltieši
Lorde

Ella Marija Lani Jeliča-O'Konora (Ella Marija Lani Yelich-O'Connor; dzimusi ), pazīstama ar skatuves vārdu Lorde, ir Jaunzēlandes dziedātāja un dziesmu autore.

13 gadu vecumā parakstījusi līgumu ar ierakstu kompāniju Universal Music Group. 2013. gada martā iznāca Lorde debijas darbs The Love Club EP, kurā bija iekļauta arī dziesma Royals, kas kļuva par hitu un saņēma divas Grammy balvas (tika atzīta par gada dziesmu). Viņa ir trešā jaunākā Grammy saņēmusī māksliniece. Tā paša gada septembrī tika izdots debijas studijas albums Pure Heroine, kas galvenokārt ir saņēmis pozitīvu kritiķu novērtējumu un guvis komerciālus panākumus.

Diskogrāfija 
 Pure Heroine (2013)
Melodrama (2017)

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 

1996. gadā dzimušie
Jaunzēlandes mūziķi
Grammy balvas ieguvēji
Popmūziķi
Erhards Deblers

Erhards Deblers (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas luterāņu mācītājs. 

1902. gadā absolvējis Rīgas pilsētas ģimnāziju. No 1902. līdz 1908. gadam studēja teoloģiju Tērbatas universitātē. No 1909. gada darbojies kā vikārs Novočerkaskā. Ordinēts 1912. gada 5. februāri. No 1913. gada novembra Svētās Marijas Diakonijas institūta (Marien-Diakonissenanstalt) rektors, vēlāk bija Jēkaba baznīcas virsmācītājs.

Sākoties Pirmajam pasaules karam, 1915. gadā izsūtīts uz Harkovu, vēlāk Saratovu. Atgriezies Rīgā, kur iesaistījies vācbaltiešu organizāciju darbībā. 1919. gada 2. martā komunistu arestēts, nošauts Centrālcietumā īsi pirms komunistu atkāpšanās no Rīgas.

1882. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
1919. gadā mirušie
Latvijas cilvēki
Vācbaltieši
Reinholds

Reinholds var būt:

 Reinholds (personvārds), vīriešu personvārds

Cilvēki ar šādu vārdu 
Reinholds Bērenss (1745-1823), ārsts, botāniķis
Reinholds Lencs (1751-1792), dzejnieks
Reinholds Johans Ludvigs Samsons fon Himmelštjerns (1778-1858), tiesībnieks, dzejnieks
Reinholds Šmēlings (1840-1917), arhitekts
Reinholds fon Bergmanis (1850-1913), skolotājs un meteorologs
Reinholds Sniķers (1893-1953), ārsts

Cilvēki ar šādu uzvārdu 
 Voldemārs Reinholds, virsnieks
 Andris Reinholds, airētājs

Skatīt arī 
Reinis

Uzvārdi
Hinrihs Loze

Hinrihs Loze (; dzimis , miris ) bija nacistiskās Vācijas valsts darbinieks. No 1941. līdz 1944. gadam vadīja Ostlandes reihskomisariātu — vācu okupācijas civilpārvaldi Baltijas valstīs un daļā Baltkrievijas teritorijas.

Hinrihs Loze bija NSDAP biedrs no 1923. gada; Šlēsvigas-Holšteinas gauleiters no 1925. gada līdz pat Otrā Pasaules kara beigām 1945. gadā. Pēc kara Lozi tiesāja par kara noziegumiem, un viņam tika piespriesti 10 gadi brīvības atņemšanas. 1951. gadā tika atbrīvots no ieslodzījuma slimības dēļ.

Ārējās saites 

 Biogrāfiskā informācija 

1896. gadā dzimušie
1964. gadā mirušie
Kara noziedznieki
NSDAP biedri
Vācijas politiķi
Holokausts Latvijā
Šlēsvigā-Holšteinā dzimušie
Leņķiskais paātrinājums

Leņķiskais paātrinājums ir fizikāls lielums, kas raksturo leņķiskā ātruma izmaiņu laikā. Tā mērvienība SI sistēmā ir radiāns uz sekundi kvadrātā (rad/s vai rad⋅s). Leņķiskais paātrinājums parasti tiek apzīmēts ar grieķu alfabēta burtu epsilons .

Leņķiskais paātrinājums var tikt izmērīts ar leņķiskā ātruma  pirmās kārtas atvasinājumu pēc laika  vai arī ar rādiusa pagrieziena leņķa  otrās kārtas atvasinājumu pēc laika :

 

Tā skaitlisko vērtību var uzzināt, lineāro tangenciālo paātrinājumu  dalot ar rādiusu (attālumu no koordinātu sistēmas sākumpunkta līdz vajadzīgajam punktam):

 
 

Parasti leņķiskais paātrinājums ir vektors. Tā virziens ir atkarīgs no kustības veida — ja tā ir paātrināta, tad vektors vērsts pa rotācijas asi  virzienā, ja kustība ir palēnināta, tad — pretēji  virzienam.

Atsauces

Ārējās saites 

 Angular Acceleration Formula 

Klasiskā mehānika
Fizikāli lielumi
Klements X

Klements X (; dzimis Emīlio Bonaventura Altjēri () , miris ) bija Romas pāvests no  līdz savai nāvei .

Dzimis dižciltīgā ģimenē. No 1623. līdz 1627. gadam darbojies pāvesta vēstniecībā Polijā, pēc tam atgriezies Itālijā, kur kļuvis par Kamerīno bīskapu. Līdz viņu 1669. gadā pāvests Klements IX iecēla par kardinālu, Altjēri ieņēmis dažādus baznīcas amatus, tai skaitā bijis pāvesta vēstnieks Neapolē. 1670. gadā ticis ievēlēts par Romas pāvestu pēc vairāk nekā četrus mēnešus ilga konklāva, ievēlēšanas brīdī bijis 79 gadus vecs.

Pontifikāta laikā kanonizēja vairākas personas. Viņš organizēja pāvesta finanses, sniedza Polijai ievērojamu atbalstu pret turku iebrukumu. Viņa laikā tikusi uzcelta strūklaka Svētā Pētera laukumā.

Ārējās saites 

1590. gadā dzimušie
1676. gadā mirušie
Romas pāvesti
Romā dzimušie
Viesata

Viesata (arī Remtes upe, Smuku upe, Vēžu upe) ir Abavas kreisā krasta pieteka, apmēram 1,5—5 m dziļa. Upes vidējais platums ir aptuveni 5 m,  vietām atrodas augsti stāvkrasti — līdz pat 12 metru augstumam. Lielākās pietekas: Aleslauku strauts, Ķīpa, Ķuņķurupe, Prūsene. Šajā upē mīt asari, līņi, brekši, raudas, līdakas, karūsas un citas zivis. Ir sastopami vēži un ļoti daudzās vietās arī bebri. Viesatas upes krastā atrodas Spuņņakmens jeb Spuņņu dižakmens, kas ir īpaši aizsargāts dabas objekts. Šajā sarkanīgajā dižakmenī iekalts krusts — robežzīme, kas arī šobrīd iezīmē Kandavas un Vānes pagastu robežu. Upes krastos ir ierīkota izzinoša dabas taka "Viesatas upes loki", kurā var uzzināt informāciju par upes apkārtnē esošo floru un faunu. Šīs takas garums ir aptuveni 5,1 km, bet ir iespējams iziet kādu no citiem maršrutiem.

Atsauces 

Abavas pietekas
Ventas baseina upes
Viesata (upe)
Saldus novada upes
Tukuma novada upes
Brocēnu novada upes
Jaunpils novada upes
Edgars Savisārs

Edgars Savisārs (; dzimis ) ir igauņu politiķis.

Bijis viens no Igaunijas Tautas frontes dibinātājiem, ilggadējais Igaunijas Centra partijas līderis. Savisārs bijis premjerministra amata vietas izpildītājs, tāpat bijis iekšlietu ministrs un ekonomikas un komunikāciju ministrs. No 1992. līdz 1995. gadam bijis Igaunijas parlamenta vicespīkers. Bijis valsts galvaspilsētas Tallinas mērs (2001—2004, 2007—2015).

Savisārs bijis Baltijas ceļa idejas autors.

Atsauces

Ārējās saites 

 Linnapea Edgar Savisaar 
 Biogrāfija 
  

1950. gadā dzimušie
Igaunijas politiķi
Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Tartu Universitātes absolventi
Harju apriņķī dzimušie
Kalamazū

Kalamazū () ir pilsēta Mičiganas štatā, ASV. Kalamazū apgabala administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 74,2 tūkstošus. Atrodas mazāk kā 240 km attālumā gan no Čikāgas, gan — Detroitas. Pilsētā atrodas Rietummičiganas universitāte, Kalamazū koledža un Kalamazū latviešu skola, kuru ir absolvējis Latvijas Republikas Ministru prezidents Krišjānis Kariņš.

Pilsētā 1948. gadā sākuši ieceļot arī latvieši,  95 personas nodibināja Kalamazū un apkārtnes latviešu biedrību. Pašlaik pilsētā ir Kalamazū latviešu biedrība. Apmēram 40 km no Kalamazū atrodas Detroitas latviešu kopienas īpašums "Garezers".

Tā kā pilsētas nosaukums Kalamazoo nav ierasts angliski runājošajiem cilvēkiem, tas ir kļuvis par metonīmu eksotiskām vietām, ir izveidojies teiciens "no Timbuktu līdz Kalamazū" (from Timbuktu to Kalamazoo).

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Mičiganas pilsētas
Le Monde

Le Monde () ir Francijas vakara laikraksts, kas tiek izdots kopš . Tas ir viens no nozīmīgākajiem un cienītākajiem laikrakstiem pasaulē.

Tas ir viens no diviem lielākajiem laikrakstiem Francijā kopā ar Le Figaro. Vidējais metiens sasniedz 323 039 eksemplārus, no kuriem apmēram 40 000 tiek pārdoti ārzemēs. Le Monde kopš  ir pieejams internetā. Atšķirībā no citiem lielajiem laikrakstiem, piemēram, The New York Times, Le Monde vairāk tiek piedāvāta notikumu analīze un viedoklis.

Laikraksta redakcija atrodas Parīzē, Francijā.

Atsauces

Ārējās saites 

  
 

Francijā izdotie laikraksti
Laikraksti franču valodā
Trūmena šovs

"Trūmena šovs" () ir 1998. gada amerikāņu komēdijdrāma, kuras režisors ir Pīters Vīrs.

Filma ir stāsts par vīrieti vārdā Trūmens Bērbanks, kas sākotnēji nenojauš, ka visa viņa dzīve ir realitātes televīzijas šovs, kuru vēro miljardi cilvēku visā pasaulē. Tajā galvenās lomas attēlo Džims Kerijs, Lora Lineja, Noā Emerihs, Eds Heriss un Nataša Makelhona.

Filmas pirmizrāde notika , "Trūmena šovs" guva labus komerciālos panākumus, tāpat tā saņēma atzinīgu kritiķu novērtējumu. Filma tika nominēta trim Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tomēr neviena netika saņemta.

2008. gadā psihiatrs Džoels Golds atklāja, ka ir saticis vairākus pacientus, kam bijusi šizofrēnija, kas ticējuši, ka viņu dzīves ir realitātes šovs. Golds šo sindromu nosauca par "Trūmena šova delūziju", tomēr tā oficiāli netiek atzīta.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Eiropas Kino balvas ieguvējas filmas
Bruņukuģis "Potjomkins" (filma)

"Bruņukuģis "Potjomkins"" () ir 1925. gada mēmā filma, kuras režisors ir Sergejs Eizenšteins.

Filma ir par 1905. gadā notikušo matrožu dumpi uz kuģa "Potjomkins" un tā apspiešanu. Tā tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām propagandas filmām. 1958. gada Vispasaules izstādē Briselē tā tika atzīta par visu laiku izcilāko filmu.

Atsauces

Ārējās saites 

1925. gada filmas
PSRS filmas
Ričards Atenboro

Ričards Semjuels Atenboro (; dzimis , miris ) bija angļu aktieris, kinorežisors, kinoproducents.

Biogrāfija 
Studējis aktiermākslu Karaliskajā dramatiskās mākslas akadēmijā. Radošo darbību viņš uzsāka teātrī Londonā. Debitējis kino 1942. gadā filmā "Kurā mēs kalpojam" (In Which We Serve). Viņa debija režisora amatā bija filma "Ak, kas par jauku karu!" (Oh! What a Lovely War; 1969). Par 1982. gada filmu "Gandijs" (Gandhi) saņēmis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas — kā filmas režisors un producents. Tāpat ir saņēmis četras BAFTA kino balvas un četras Zelta globusa balvas. Atenboro ir pazīstams ar lomām tādās filmās kā Brighton Rock (1974), "Lielā bēgšana" (The Great Escape; 1963), "Ridingtona laukums 10" (10 Rillington Place; 1971), "Brīnums 34. ielā" (1994), "Juras laikmeta parks" (1993).

Miris  90 gadu vecumā dažas dienas pirms 91. dzimšanas dienas.

Viņa jaunākais brālis Deivids Atenboro ir dabaszinātnieks un televīzijas pārraižu veidotājs, otrs jaunākais brālis Džons Atenboro ieņēma vadošu amatu Alfa Romeo uzņēmumā.

Atsauces

Ārējās saites 

1923. gadā dzimušie
2014. gadā mirušie
Kembridžšīrā dzimušie
Londonā mirušie
Britu kinoaktieri
Britu kinorežisori
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji režisori
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji producenti
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
BAFTA Fellowship balvas ieguvēji
Eiropas Kino balvas ieguvēji
Tims Vellenss

Tims Vellenss (; dzimis ) ir profesionāls Beļģijas šosejas riteņbraucējs un bijušais kalnu riteņbraucējs, kurš pārstāv UCI ProTeam komandu .

Līdz šim viņa lielākās uzvaras ir 2014. un 2015. gada Eneco Tour kopvērtējums. 2015. gadā viņš uzvarēja arī viendienas sacensībās Grand Prix Cycliste de Montréal.

2016. gadā uzvarēja Giro d'Italia sacensību sestajā posmā. Pēc tam jūlijā uzvarēja Tour de Pologne sacensību kopvērtējumā, izcīnot uzvaru arī piektajā posmā, kā arī kalnu un starpfinišu klasifikācijā.

2018. gada aprīlī uzvarēja Brabantse Pijl viendienas sacensībās. 2018. gada Giro d'Italia uzvarēja sacensību 4. posmā.

2022. gada augustā tika ziņots par Vellensa pievienošanos  komandai no nākamās sezonas.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Lotto-Belisol profils 

1991. gadā dzimušie
Beļģijas riteņbraucēji
Giro d'Italia posmu uzvarētāji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Limburgā (Beļģija) dzimušie
Unisex

Unisex ir jēdziens tiek attiecināts uz lietām, kas nav saistītas ar dzimumu, bet gan uz objektiem, kas piemēroti jebkuram dzimumam.
Five Nights at Freddy's

Five Nights at Freddys ir 2014. gada izdzīvošanas šausmu datorspēle no pirmās personas skatpunkta, kuru izstrādāja un 2014. gada 8. augustā izdeva neatkarīgais spēļu izstrādātājs Skots Kavtons. Šai spēlei ir vēl 5 daļas - Five Nights at Freddy's 2, Five Nights at Freddy's 3, Five Nights at Freddy's 4, Five Nights at Freddy's: Sister Location, un Five Nights at Freddy's 6 vai Freddy Fazbear's Pizzaria Simulator.

Sižets 

Spēles galvenais varonis Maiks Šmidts iegūst nakts maiņas apsarga darbu Fredija Fazbēra picērijā. Ierodoties savā darba vietā Maiks saņem ierakstītu ziņojumu no iepriekšējā apsarga, kurš pastāsta, ka picērijas robotizētajiem talismaniem tiek ļauts pa nakti staigāt pa restorānu, lai nenobloķētos to servodzinēji. Viņš arī atklāj, ka kopš "1987. gada sakošanas" () starpgadījuma tiem pa dienu restorānā vairs neļauj brīvi pārvietoties. Vēl viņš brīdina, ka sastopoties ar cilvēku, robotizētais talismans to uztvers kā vēl neietērptu robotu un ar varu iestūķēs to brīvajā talismana tērpā, cilvēku nogalinot.

Spēle 

Spēlē ir jāizdzīvo no pusnakts līdz sešiem rītā. Pa šo laiku ir jāizmanto pēc iespējas mazāk enerģijas (parādīta procentos ekrāna kreisajā augšējā stūrī), kas attiecīgi nozīmē, ka vajag mazāk izmantot pieejamos aizsargrīkus — kameras, ar kurām var redzēt talismanu atrašanos dažādās telpās un aizveramas metāla durvis. Spēlē ir 5 talismani- Fredijs Fazbērs, Bonijs, Čika, Foksijs un noslēpumainais Zeltainais Fredijs. Talismani sākumā atrodas telpā, kura redzama ar "CAM 1A" kameru, bet Foksijs sākumā atrodas CAM 1C kamerā. Pēc kāda laika tie viens pēc otra pamet savu vietu un sāk staigāt pa restorānu, tuvojoties arī apsarga telpai. Par talismanu atrašanos blakus liecina seju parādīšanās labajā pusē esošajā logā, kā arī dīvainu aprišu parādīšanās aiz sienas un paskatīšanos cauri durvīm (kreisā puse). Spēles ieraksti mēdz pateikt priekšā, kādas ir katra talismana īpatnības un kas jāizdara, lai izvairītos no konkrētā talismana. Zaudēt var divējādi:

 Kāds no talismaniem iekļūst apsarga telpā un tevi noķer;
 Beidzas enerģija pirms sešiem no rīta un talismans tevi noķer.

Spēlē ir piecas naktis un katra nākamā ir arvien grūtāka. Izdzīvojot visas naktis, spēle ir izieta.

Atsauces 

Šausmu datorspēles
Alkala de Enaresa

Alkala de Enaresa () ir pilsēta un municipalitāte Spānijas centrālajā daļā, Madrides komūnā pie Enaresas upes. Atrodas 35 kilometru attālumā uz ziemeļaustrumiem no Spānijas galvaspilsētas Madrides. Pilsēta izzvietojusies Centrālajā Kordiljerā, vidēji 645 metrus virs jūras līmeņa. Alkalas de Enaresass vēsturiskais centrs ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Spāņu rakstnieka Migela de Servantesa dzimtā pilsēta.

Pilsētas kopējā platība ir 87,72 km², pēc 2012. gada datiem, pilsētā dzīvo 203 924 iedzīvotāji. Pēc oficiālajiem datiem 18% no kopējā iedzīvotāju skaita ir nepilsoņi, bet no tiem 30% ir iebraucēji no Austrumeiropas. Ar vairāk kā 35 000 čigānu, tā ir lielākā čigānu mītnes vieta Spānijā.

Madrides apgabala pilsētas
Mora

Mora var būt:

 mora (valodniecība) — fonoloģiska vienība, kas mazāka par zilbi, kuru skaits zilbē nosaka zilbes svaru jeb garumu;
 turku nosaukums Peloponesas pussalai Grieķijā;
 Mora (Zviedrija) — pilsēta Dalarnas lēnē.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:

 Džūliana Mora (Julianne Moore) — amerikāņu kinoaktrise (1960);
 Marija Teresa Mora (María Teresa Mora) — Kubas šahiste (1902—1980);
 Valda Mora — latviešu skolotāja un dzejniece (1902—2001).

Uzvārdi
Ogres ieleja (dabas parks)

Dabas parks "Ogres ieleja" ir Latvijas īpaši aizsargājamā dabas teritorija, kas atrodas Ogres un Madonas novados. Dabas parks ir iekļauts Natura 2000 — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Dabas parks plešas 7515,7 hektāru platībā. Tā izveide notika 2004. gadā, ar mērķi aizsargāt Ogres upes ielejas dabas un kultūrvēsturiskās vērtības, sabalansējot to ar atpūtas organizēšanu un saimniecisko darbību. Dabas parka teritorijā konstatēti 11 Eiropā aizsargājami biotopi un 15 Latvijā īpaši aizsargājami biotopi 15, kā arī 31 Latvijā aizsargājama suga un 29 Eiropā aizsargājamas sugas. Tā teritorijā izveidoti arī 19 mikroliegumi.

Dabas parks atrodas Vidzemes augstienes Augšogres pazeminājuma un Viduslatvijas zemienes Madlienas nolaidenuma dabas apvidos. Tā teritorijā ietilpst Ogres ieleja posmā starp Ogresgalu un Ērgļiem.

Dabas parka teritorijā atrodas 21 valsts aizsargājamais kultūras piemineklis, tai skaitā Kaivēnu pilskalns, Meņģeles luterāņu baznīca un Lobes ūdensdzirnavas, kā arī 22 citi kultūrvēsturiski objekti, kuru vidū minams Vērenes dižakmens un Dullā Daukas birzs. Starp dabas vērtībām ierindojama neregulētā Ogres upes ieleja ar tās krastu ainavām un teju 3 km garajiem atsegumiem, kuru vidū īpaši minams Kalnrēžu atsegums, daudzveidīgie meži un pļavas un Ogresmuižas balto stārķu kolonija, kas ir viena no lielākajām Latvijā.

Aizsargājamās sugas 
Dabas parka teritorijā konstatētas 58 Eiropā un Latvijā aizsargājamas dzīvnieku un augu sugas, kuru vidū minamas:
 Eiropas platausis (Barbastella barbastellus) — vienīgā konstatētā šīs sugas sikspārņu atradne Latvijā;
 Augstais gaiļpiesis (Agrimonia pilosa);
 Strauta nēģis (Lampetra planeri);
 Spilvainais ancītis (Agrimonia pilosa);
 Daudzgadīgā mēnesene (Lunaria rediviva).

Ārējās saites 
 www.daba.gov.lv 

Latvijas dabas parki
Natura 2000
Iegurnis

Iegurnis () ir anatomiska struktūra, kuru veido divi gūžas kauli un krustu kauls, kas tos savieno. Ar šo terminu saprot arī ķermeņa daļu, kur atrodas šī struktūra. Iegurnis ir vairumam mugurkaulnieku.

Pēc iegurņa veida dinozauri tiek klasificēti divās kārtās: zauriegurņa dinozauros un putniegurņa dinozauros.

Ārējās saites 

Kauli