joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Čenings Frajs

Čenings Tomass Frajs (; dzimis  Vaitpleinsā, Ņujorkas štatā, ASV) ir profesionāls amerikāņu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja un centra pozīcijās. Pašlaik (2013) pārstāv NBA klubu Fīniksas "Suns". 2005. gada NBA draftā viņu Ņujorkas "Knicks" izraudzījās ar kopējo 8. numuru.

Karjera 
Č. Frajs pēc vairākām sezonām augstskolu basketbolā Arizonas Universitātē tika izraudzīts 2005. gada NBA drafta pirmajā kārtā ar kopējo 8. numuru. Pirmās divas sezonas viņš spēlēja komandā, kas Č. Fraju bija draftējusi — Ņujorkas "Knicks". Debijas sezonā Č. Frajs kļuva novembra labāko debitantu (kopā ar Krisu Polu), kā arī tika iekļauts debitantu simboliskajā izlasē sezonas beigās.

No Ņujorkas Č. Frajs 2007. gada vasarā tika aizmainīts uz Portlendu, bet pēc nepilnām divām sezonām "Trail Blazers" sastāvā pārcēlās uz Fīniksu, kuras apkārtnē bija aizvadījis bērnību, mācījies vidusskolā un studējis vietējā universitātē. 2009. gadā noslēgto divu gadu līgumu klubs 2010. gadā pagarināja uz 5 gadiem par kopējo summu 30 miljoni dolāru, tādējādi novērtējot Č. Fraja sekmīgo spēli "Suns" sastāvā. 2009.-2010. gada sezonā viņš gāja laukumā "Suns" sākumsastāvā pusē spēļu, gūstot vidēji 11,2 punktus un savācot 5,3 bumbas zem groziem. Šajā sezonā Č. Frajs parādīja izcilu precizitāti no trīspunktu metienu līnijas, izpelnīdamies uzaicinājumu piedalīties Visu zvaigžņu spēles trīspunktu metienu konkursā kā pirmais centra spēlētājs kopš Sema Perkinsa 1997. gadā.

Statistika NBA

Regulārā sezona

Izslēgšanas spēles

Atsauces

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
ASV basketbolisti
Ņujorkas "Knicks" spēlētāji
Portlendas "Trail Blazers" spēlētāji
Fīniksas "Suns" spēlētāji
Spēka uzbrucēji
Basketbola centri
Orlando "Magic" spēlētāji
1994. gada NHL drafts

1994. gada NHL drafts bija 32. NHL drafts, kurš notika 1994. gada 28. un 29. jūnijā Hartfordā. Kopā tika draftēti 286 spēlētāji vienpadsmit kārtās.

1. kārta

2. kārta

3. kārta

4. kārta

6. kārta

9. kārta

10. kārta

11. kārta 

1994. gads sportā
NHL drafts
1989. gada NHL drafts

1989. gada NHL drafts bija 27. NHL drafts, kurš notika 1989. gada 17. jūnijā Blumingtonā. Kopā tika draftēti 252 spēlētāji divpadsmit kārtās.

1. kārta

2. kārta

3. kārta

4. kārta

6. kārta

9. kārta

10. kārta

11. kārta

12. kārta 

1989. gads sportā
NHL drafts
Aleksandrs Golubevs

Aleksandrs Golubevs (dzimis ) ir Latvijas futbola tiesnesis. Tiesā Virslīgas, 1. līgas un Latvijas kausa spēles, ka arī piedalās tajos kā ceturtais tiesnesis.

Ārējās saites 
 Profils soccerway.com

Latvijas futbola tiesneši
2010.—2011. gada NHL sezona

Nacionālās hokeja līgas 2010.—2011. gada sezona bija 93. NHL sezona. Regulārā sezona ilga no  līdz , izslēgšanas spēlēs sākas 13. aprīlī. Šajā sezonā piedalījās 30 komandas. Regulārajā sezonā tika izspēlētas 1230 spēles (katra komanda aizvada 82 spēles). Sezona tika uzsākta ar 6 spēlēm Eiropā: Helsinkos, Stokholmā un Prāgā.

Par NHL čempioniem un Stenlija kausa ieguvējiem kļuva Bostonas "Bruins" hokejisti, kas septiņu spēļu finālsērijā uzvarēja Vankūveras "Canucks".

Pirms sezonas tika aizvadītas divas pārbaudes spēles ar KHL klubiem:  Karolīnas "Hurricanes" zaudēja Sanktpēterburgas SKA ar 3—5,  Fīniksas "Coyotes" uzvarēja Rīgas "Dinamo" ar 3—1.

 tika aizvadīta Ziemas klasikas spēle, kurā piedalījās Vašingtonas "Capitals" un Pitsburgas "Penguins". Tajā "Capitals" uzvarēja ar 3—1.

 tika aizvadīts 2010. gada NHL drafts. Tas notika Staples Center Losandželosā, Kalifornijā. Ar pirmo numuru Edmontonas "Oilers" izvēlējās Teiloru Halu.

58. NHL Visu zvaigžņu spēle notika  RBC Center hallē Ralejā, Ziemeļkarolīnā. Tajā uzvarēja Niklasa Lidstrēma komanda, kas ar rezultātu 11—10 uzvarēja Ērika Stola komandu.

Regulārā sezona

Kopvērtējums 

Piezīmes
 treknraksts — kvalificējās izslēgšanas spēlēm.
 y – Uzvarēja divīzijā.
 z – Uzvarēja konferencē (un divīzijā).

Labākie spēlētāji

Rezultatīvākie spēlētāji 
Sekojošie spēlētāji bija līgas līderi gūtajos rezultativitātes punktos pēc regulārās sezonas beigām.

Labākie vārtsargi 
Vārtsargi ir sarindoti pēc vidēji spēlē ielaistajiem vārtiem pēc regulārās sezonas beigām.

Izslēgšanas spēles

Atsauces

Ārējās saites 
 NHL mājaslapa 
 Hockey Reference profils  
 ESPN profils 
 Sportacentrs profils

2010. gads sportā
2011. gads sportā
Nacionālā hokeja līga
Britu muzejs

Britu muzejs () ir vispusīgs nacionālais muzejs ar sevišķi ievērojamām kolekcijām arheoloģijā un etnogrāfijā. Tas atrodas Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā, konkrēti, Kamdenā (Camden).

Muzejs ar Apvienotās Karalistes parlamenta lēmumu ir dibināts 1753. gadā, un sākotnēji tas balstījās uz trīs kolekcijām: Hansa Sloena (Hans Sloan), Roberta Hārlija (Robert Harley) un Roberta Kotona (Robert Cotton) privātkolekcijām. Kolekcijas tika izvietotas Montagjū ēkā, un 1759. gadā kļuva pieejamas apskatei. Laika posmā no 1823. līdz 1852. gadam Montagjū ēkas atrašanās vietā tika uzcelta muzeja pašreizējā ēka, to projektējis arhitekts Roberts Smērks. Vēlāk vairākas reizes ēka tika izmainīta un pārbūvēta. Slavenā muzeja lasītava tika izbūvēta 1850. gados un tajā ir strādājuši tādi ievērojami cilvēki kā Kārlis Markss, Virdžīnija Vulfa, Pjotrs Kropotkins (Пётр Кропоткин) un Tomass Kārlails (Thomas Carlyle). 1881. gadā sākotnējā dabas vēstures kolekcija tika pārcelta uz jauno ēku Dienvidkensingtonā (South Kensington), kas kļuva par Dabas vēstures muzeju (Natural History Museum). 1973. gadā Britu muzeja bibliotēka ar Parlamenta lēmumu tika pārcelta uz Britu bibliotēku (British Library). 1997. gadā, kamēr tika būvēta jaunā Britu bibliotēkas ēka, aptuveni puse no bibliotēkas grāmatām tika turētas Britu muzejā.

Ārējās saites 

Muzeji Apvienotajā Karalistē
Nacionālie muzeji
Celtnes un būves Londonā
Vilis Valdmanis

Vilis Valdmanis ( — ) bija latviešu gleznotājs, grafiķa Voldemāra Valdmaņa brālis.
Bijis Mūksalas mākslinieku biedrības biedrs.

Biogrāfija 
Vilis Valdmanis dzimis 1906. gada 28. decembrī Kosas pagasta Rozākās lauksaimnieku ģimenē. Glezniecību apguvis, mācoties Rīgas Tautas augstskolas zīmēšanas un gleznošanas studijā pie gleznotājiem Konrāda Ubāna un Ludolfa Liberta, kā arī studējot Latvijas Mākslas akadēmijas Dabasskatu glezniecības meistardarbnīcā pie Vilhelma Purvīša, kuru beidza 1938. gadā ar diplomdarbu "Lauku ainava". Otrā Pasaules kara laikā nokļuvis Polijā, kur, nodibinot sakarus ar poļu māksliniekiem, turpinājis gleznot. 1946. gadā, baidīdamies no iespējamām represijām, devies uz Zviedriju, Vermlandes lēni, kur dzīvojis līdz 1964. gadam. Šeit iesākumā strādājis meža darbos un iedvesmojies no novada īpatnējās ainavas, kas atspoguļojas mākslinieka tā laika darbos, bieži vien atainojot violetā ziedu krāsā. 1964. gadā pārcēlies dzīvot uz Jākobsbergu, kas iekļaujas Lielstokholmā, kur arī miris 1980. gada 20. oktobrī. Apbedīts Stokholmas Meža kapu latviešu kapu pirmā kapu nodalījuma kreisās puses slejā.

Mākslinieciskā darbība 
Bijis ražīgs mākslinieks. Gleznojis galvenokārt reālistiskas ainavas un klusās dabas, izceļot kolorītu. 1950. gados un vēlāk pievērsies arī portretam un figūrām, darbo otas rakstā kļuvuši trauksmaināki, tonāli daudzveidīgāki. Strādājis eļļas glezniecības tehnikā, akadēmiski reālistiskā ievirzē.

Izstādes 
Sācis piedalīties izstādēs no 1930. gada un no šī laika ir piedalījies visās Latvijas Kultūras fonda un Mūksalas makslinieku biedrības izstādēs. Trimdā piedalījies izstādēs Polijā Gdiņā un Dancigā kopā ar poļu māksliniekiem, kā arī vēlāk, uzsākot dzīvi Zviedrijā, ņēmis dalību trimdas latviešu un zviedru mākslinieku izstādēs, sarīkojot arī vairākas personālizstādes.

Gleznas

Ārējās saites 
 Biogrāfija un darbi
 Darbi
 Biogrāfija

Atsauces 

1906. gadā dzimušie
1980. gadā mirušie
Cēsu novadā dzimušie
Latvijas mākslinieki
Latviešu mākslinieki
Latvijas trimdas gleznotāji
Turcijas basketbola līga

Turcijas basketbola līga (), pazīstama arī pēc abreviatūras TBL, ir vadošā basketbola līga Turcijā. Vēl līga ir pazīstama ar nosaukumu Turcijas basketbola premjerlīga (). Līgas uzvarētājs iegūst arī Turcijas čempiona titulu. Līga tika dibināta  un čempionāts tika sākts ar 1968.—1969. gada sezonas. Pašlaik čempionātā piedalās 16 vienības. Veiksmīgākā komanda čempionāta vēsturē ir Efes Pilsen, kas ir izcīnījis 15 titulus.

Līgas čempioni

Ārējās saites 
 Līgas oficiālā mājaslapa 
 Turcijas basketbola federācijas mājaslapa 
 TBL stat mājaslapa 

Basketbols Turcijā
Basketbola līgas
Daglā vārna

Daglā vārna (Corvus albus) ir vidēja auguma vārnu dzimtas (Corvidae) putns, kas sastopama Āfrikā. Ģeogrāfisko variāciju nav.

Izplatība 
Daglā vārna ir parasta ligzdotāja Āfrikas centrālajā un dienvidu daļā, tās izplatības areāls ir ļoti liels. Tas aptver plašus reģionus no Sahāras tuksneša uz dienvidiem, Madagaskaras salu ieskaitot. Daglā vārna ir visbiežāk sastopamais vārnu dzimtas putns Āfrikā. 

Somālijas pussalā tā mēdz hibridizēties ar Somālijas vārnu (Corvus edithae). Daglā vārna labprāt apmetas apdzīvoto vietu tuvumā, gan ciemos, gan pilsētās. Tā nedzīvo tropiskajos lietus mežos. Un to ļoti reti var novērot teritorijās, kas ir attālinātas no apdzīvotām vietām, lai gan daglā vārna nav tik cieši saistīta ar cilvēkiem kā Indijas vārna (Corvus splendens).

Izskats un īpašības 

Pēc ķermeņa uzbūves daglā vārna vairāk līdzinās mazam krauklim, bet pēc uzvedības tā ir līdzīga melnajai vārnai. Arī ķermeņa lielums ir līdzīgs melnajai vārnai. Tā garums ir ap 45 cm, svars 400—700 g. Tomēr daglajai vārnai ir proporcionāli masīvāks knābis, nedaudz garāka aste, spārni un kājas. Apspalvojums ir divkrāsains. Galva, kakls, mugura, spārni un aste ir spoži melni, ar metālisku spīdumu, bet pleci, krūtis un kakla pamatne uz muguras balta. Acis ir tumši brūnas, kājas melnas.

Uzvedība 
Daglās vārnas parasti uzturas pa pāriem vai nelielās grupās, lai gan bagātīgas barošanās vietas var sapulcināt ļoti lielu baru. Arī naktī tās dodas gulēt lielā barā. Uzvedība tām ir līzīga melnajām vārnām un pelēkajām vārnām. Daglās vārnas sargā savas teritorijas no plēsīgajiem putniem. Dakārā ir novērots, ka tās dzenā čūskērgļus (Circaetus) un zivju ērgļus (Pandion haliaetos), bet izvairās saķerties ar melno kliju (Milvus migrans).

Barība 
Daglā vārna ir visēdāja. Tā barojas ar to, ko var atrast uz zemes. Tie ir kukaiņi un citi bezmugurkaulnieki, mazi rāpuļi un zīdītāji, putnēni un olas, gaudi, sēklas, zemesrieksti, augļi, maitas gaļa un cilvēku pārtikas atkritumi. Ap kautuvēm var novērot riņķojam lielus barus ar raibajām vārnām. Ir novērots, ka daglā vārna medī guļošus augļsikspārņus (Pteropodidae).

Ligzdošana 
Daglā vārna ligzdu būvē augstā, vientuļā kokā. Reizēm tiek izmantoti telefona un elektrības stabi. Ligzdu būvē abi vecāki. Dējumā ir 3—6 olas. Tās ir gaiši zaļas ar brūniem raibumiņiem. Olas perē mātīte, un, kad ligzda tiek atstāta, tā apsedz olas. Inkubācijas periods ilgst 18—19 dienas. Apspalvojums putnēniem izaug pēc 38 dienām. Mazuļus baro abi vecāki.

Atsauces

Ārējās saites 
 Pied Crow | Corvus albus
 Pied Crow (Corvus albus) 
 Pied Crow (Corvus albus) Statius Müller, 1776
 Daglās vārnas foto (mangoverde)

Vārnas
Āfrikas putni
Augusts Brigmanis

Augusts Brigmanis (dzimis  Jelgavā) ir latviešu lauksaimnieks un politiķis, ir bijis sešu Saeimas sasaukumu deputāts, ievēlēts 14. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības. No 2000. gada līdz 2019. gadam bija partijas Latvijas Zemnieku savienība priekšsēdētājs.

Biogrāfija 
Dzimis 1952. gadā. 1970. gadā absolvēja Jelgavas 4. vidusskolu, studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Lauksaimniecības ekonomikas fakultātē, 1975. gadā ieguva agronoma ekonomista specialitāti, strādāja padomju saimniecībā "Pūre".

Bijis precējies ar augstskolas pasniedzēju un vēlāko politiķi, Saeimas deputāti, Baibu Brigmani, trīs bērnu tēvs. Šobrīd viņa dzīvesbiedre ir Elita Brigmane, kas bijusi nodarbināta Saeimā gan kā A. Brigmaņa, gan viņa frakcijas biedru palīdze, kandidējusi Rīgas domes vēlēšanās.

A. Brigmanim pieder zemnieku saimniecība "Priedule", kas atrodas Pūres pagastā.

Politiskā darbība 
Padomju laikā bijis Komunistiskās partijas biedrs un funkcionārs, Saldus rajona komitejas pirmais sekretārs no 1985. līdz 1987. gadam.

1990. gada aprīlī bija viens no Latvijas Neatkarīgās Komunistiskās partijas veidotājiem. Kandidēja Augstākās Padomes vēlēšanās kā neatkarīgs kandidāts Ezeres vēlēšanu apgabalā, bet netika ievēlēts (no šī vēlēšanu apgabala ievēlēja Arvīdu Ulmi).

1999. gadā A. Brigmanis bija toreizējā zemkopības ministra Aigara Kalvīša padomnieks. 2000. gadā ievēlēts par Latvijas Zemnieku savienības priekšsēdētāju, šo amatu ieņem joprojām. Kā otrais numurs no LZS saraksta kandidēja 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās, tomēr netika ievēlēts.

8. Saeimas vēlēšanās Zemgales vēlēšanu apgabalā ievēlēts 8. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības un kopš tā laika ir parlamenta deputāts. Kļuva par ZZS Saeimas frakcijas vadītāju, un šo amatu ieņēma arī 9. un 10. Saeimā. 9. Saeimā ievēlēts Kurzemes vēlēšanu apgabalā, bet 10. Saeimā ievēlēts atkal Zemgalē. No Zaļo un Zemnieku savienības Zemgales vēlēšanu apgabalā ticis ievēlēts arī 11. Saeimā, bet 2014. gadā ievēlēts arī 12. Saeimā.

2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, taču netika ievēlēts. 2019. gada aprīlī Latvijas Zemnieku savienības vadību no A. Brigmaņa pārņēma Armands Krauze. 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Tukuma novada domē no LZS saraksta, bet netika ievēlēts, paliekot pēdējā vietā savā sarakstā.

2022. gadā ievēlēts 14. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības.

Atsauces

Ārējās saites 

 Augusts Brigmanis LZS mājaslapa

1952. gadā dzimušie
Jelgavā dzimušie
LKP CK locekļi
Latvijas Zemnieku savienības politiķi
8. Saeimas deputāti
9. Saeimas deputāti
10. Saeimas deputāti
11. Saeimas deputāti
12. Saeimas deputāti
14. Saeimas deputāti
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Vitorijas "Saski Baskonia"

Vitorijas "Saski Baskonia" () jeb pašlaik sponsorēšanas līguma dēļ ''Kirolbet Baskonia'' ir profesionāls Spānijas basketbola klubs, kas ir bāzēts Vitorijā, Basku Zemē, Spānijā. "Saski Baskonia" spēlē Spānijas basketbola līgā un Eirolīgā. Klubs tika dibināts 1959. gadā kā C.D. Basconia.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Saski Baskonia" ir 3 reizes uzvarējis Spānijas līgā, 6 reizes komanda ir ieguvusi Spānijas kausu. Mājas spēles komanda aizvada Fernando Buesa Arena arēnā.

No 2014. līdz 2016. gadam kluba sastāvā spēlēja latviešu basketbolists Dāvis Bertāns (tolaik komandu sauca Laboral Kutxa). 2017.—2018. gada sezonā, kurā klubs izcīnīja sudraba medaļas ACB līgā, tā sastāvā spēlēja divi latviešu basketbolisti Jānis Timma un Rinalds Mālmanis. Šobrīd komandu pārstāv Artūrs Kurucs.

Sasniegumi 
 Spānijas basketbola līga:
 Uzvara (3): 2002, 2008, 2010

 Spānijas kauss:
 Uzvara (6): 1995, 1999, 2002, 2004, 2006, 2009

 Saportas kauss:
 Uzvara (1): 1996

 Spānijas superkauss:
 Uzvara (4): 2005, 2006, 2007, 2008

Citi nosaukumi 
 Saski Baskonia, S.A.D.
 Saski Baskonia
 Baskonia

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa:
 spāniski
 basku valodā
 Eirolīgas profils 

Spānijas basketbola klubi
Manausa

Manausa (, izrunā: ) ir pilsēta Brazīlijā, Amazonasas štata administratīvais centrs. Tā ir visapdzīvotākā Amazonasas pilsēta un 8. apdzīvotākā visā valstī. Manausa atrodas Brazīlijas ziemeļos 3940 km attālumā no valsts galvaspilsētas Braziljas. Tā ir viena no 2014. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīra rīkotājpilsētām. Manausā ir tropiskais tropu mežu klimats.

Pilsēta tika dibināta 1669. gadā kā Sanhosē do Rionegro. 1832. gadā tā ieguva savu pašreizējo nosaukumu, ko 1848. gadā atkal zaudēja, kad tā tika pārsaukta par "Melno straumju robežu pilsēta" (; ). Tikai  Manausa atguva savu pašreizējo nosaukumu.

Pašlaik Manausa ir viena no 12 attīstītākajām pilsētām Brazīlijā. Tāpat šeit dzīvo 10,89% iedzivotāju no visas Brazīlijas ziemeļu daļas un 49,9% no Amazonasas iedzīvotājiem.

Atsauces

Ārējās saites 

 Manausas oficiālā mājaslapa 

Brazīlijas pilsētas
Portofspeina

Portofspeina (, burtiskā tulkojumā: "Spānijas osta") ir Trinidādas un Tobāgo galvaspilsēta un nozīmīgākā ostas pilsēta. Pilsēta atrodas Trinidādas salas ziemeļrietumos.

Ārējās saites 

Triniādas un Tobāgo ģeogrāfija
Aisteres muiža

Aisteres muiža ir ciems Durbes novada Tadaiķu pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļos pie autoceļa V1202  no novada un pagasta centra Lieģiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Aisteres muižas (Aistern) centru. Aistere vēstures avotos pirmoreiz minēta 1253. gadā. Tagadējais muižas kungu nams celts 19. gadsimtā. Aisteres muižas īpašnieks bija Oto Frīdrihs fon Bērs. Pēc viņa nāves 1734. gada 18. jūnijā par muižas īpašnieku kļuva viņa dēls Ēvalds fon Bērs. Pēc Ēvalda nāves īpašuma pārvaldi uzņēmās viņa atraitne Juliane Eleonora fon Bīlova.

Muižas komplekss ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Pils parks veidots ap 1850.—1870. gadiem. Parkā aug Veimuta priedes un dižskabārži.

Atsauces 

Muižas Latvijā
Serbhorvātu valoda

Serbhorvātu valoda (srpskohrvatski jezik, српскохрватски језик) ir slāvu valoda. Tajā runā daudzi Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Kosovas, Melnkalnes un Serbijas iedzīvotāji. Tā ir nozīmīga mazākumtautību valoda arī Slovēnijā un Ziemeļmaķedonijā. Serbhorvātu valoda bija oficiālā valoda Dienvidslāvijas Karalistē un Dienvidslāvijas SFR. Šai valodai ir vairāki literārie varianti — horvātu, melnkalniešu, serbu un bosniešu valodas.

Horvāti, kas lielākoties ir Romas katoļi un gadsimtiem ilgi bijuši Venēcijas vai Austroungārijas pakļautībā, šo valodu sauc par horvātu valodu. Savukārt serbi, kas ir pareizticīgie un piecus gadsimtus bija Osmaņu impērijas pakļautībā, valodu dēvē par serbu valodu. Pēc tam, kad Bosnija un Hercegovina ieguva neatkarību, arī šajā valstī uz serbhorvātu valodas pamata tika izdalīta bosniešu valoda. Vārdu krājuma un izrunu atšķirības visās trijās valodās nav šķērslis, lai šo trīs valodu pratēji varētu savā starpā saprasties. Horvātu un bosniešu valodā tiek izmantots latīņu alfabēts, savukārt serbi vārdus pieraksta kirilicā.

Skatīt arī 
 Bosniešu valoda
 Horvātu valoda
 Melnkalniešu valoda
 Serbu valoda

Atsauces 

Dienvidslāvu valodas
ASV Republikāniskā partija

Republikāniskā partija (), pazīstama arī kā Lielā vecā partija (; saīsināti GOP), ir politiska partija Amerikas Savienotajās Valstīs. Republikāņu partija ir viena no divām lielajām partijām ASV; otra ir ASV Demokrātiskā partija. 2020. gada ASV prezidenta vēlēšanās Republikāniskajai partijai bija otrs lielākais vēlētāju skaits (74 miljoni) valstī. Pēc 2020. gada vēlēšanām partijai bija mazākums gan ASV Senātā, gan ASV pārstāvju palātā. 28 ASV štatos gubernatori ir Republikāniskās partijas pārstāvji.

Vēsture 
Partiju 1854. gadā dibināja pret verdzību noskaņoti politiskie aktīvisti un vairāku bijušo partiju grupas. Uzreiz pēc partijas dibināšanas tā kļuva par nopietnu pretinieku tajā laikā valdošajai Demokrātiskajai partijai. Pirmoreiz pie varas tā nāca ar Abrahama Linkolna ievēlēšanu par prezidentu 1860. gadā. Lai gan sākotnēji partija bija liberāla, tā 1960. gados krasi mainīja savu ideoloģiju un kļuva labēji konservatīva.

Republikānisko partiju pārstāvošie ASV prezidenti 
 Abrahams Linkolns
 Uliss Grānts
 Raterfords Heiss
 Džeimss Gārfīlds
 Česters Arturs
 Bendžamins Harisons
 Viljams Makinlijs
 Teodors Rūzvelts
 Viljams Tāfts
 Vorens Hārdings
 Kelvins Kūlidžs
 Herberts Hūvers
 Dvaits Eizenhauers
 Ričards Niksons
 Džeralds Fords
 Ronalds Reigans
 Džordžs Herberts Volkers Bušs
 Džordžs V. Bušs
 Donalds Tramps

Atsauces

Ārējās saites 

 Partijas oficiālā mājaslapa
Arturs Sproģis

Arturs Sproģis (, Rīga — , Maskava) bija Sarkanās armijas pulkvedis, Krievijas pilsoņu kara, Spānijas pilsoņu kara un Otrā pasaules kara dalībnieks. No 1944. līdz 1945. gadam vadījis Latvijas partizānu kustības štābu.

Dzīvesgājums 

Dzimis Rīgā. 1919. gadā iestājies Sarkanajā armijā, kur cīnījies neilgu laiku 7. latviešu (sarkano) strēlnieku pulkā. No 1920. gada boļševiku partijas biedrs (biedra karte Nr. 0855473). Tajā pašā gadā sarkano Kremļa kursantu brigādes sastāvā karoja Dienvidu frontē pret Vrangeļa karaspēku.

1922. gadā pabeidzis Kara skolu. Pēc tam nosūtīts kā vada komandieris Padomju Savienības robežsardzē valsts rietumos. Robežsardzē dažādos amatos dienējis līdz pat 1928. gadam. Pēc tam līdz 1930. gadam mācījies Apvienotās Valsts politiskās pārvaldes Augstākajā robežapsardzības skolā. No 1930. gada dienēja Baltkrievijas PSR Galvenās politiskās pārvaldes — Iekšlietu tautas komisariāta Sevišķajā daļā par pilnvaroto.

No 1936. līdz 1937. gadam bijis militārais padomnieks Spānijas pilsoņu karā republikāņu 14. armijas korpusā ar segvārdu majors Arturo. Par sekmīgu uzdevumu izpildi apbalvots ar Sarkanā Karoga ordeni. 1937. gadā uzsācis mācības M. Frunzes Kara akadēmijā, kuru absolvēja 1940. gadā. Pēc tam Sproģis no 1940. gada septembra līdz 1941. gada jūnijam mācījās Sarkanās armijas Ģenerālštāba Augstākajā speciālajā skolā.

Laikā, kad Vācija uzbruka PSRS, atradies Rietumu frontē. Līdz 1942. gada decembrim majors Sproģis komandēja karaspēka daļu Nr. 9903, kurā gatavoja izlūkus — diversantus, kuri darbojās vāciešu aizmugurē. Starp viņa audzēknēm bija arī Zoja Kosmodemjanska. No 1942. gada decembra līdz 1944. gada beigām Sproģis bija Latvijas PSR partizānu kustības štāba priekšnieks. Pēc tam līdz 1945. gadam bija LKP Kara nodaļas vadītājs. Kara laikā divreiz ievainots (1941. un 1942. gadā).

No 1946. līdz 1949. gadam docētājs Maskavas Pedagoģiskajā svešvalodu institūtā. Neprecējies, pārvaldījis latviešu, krievu un arī franču valodu.

Dzīves pēdējos gadus dzīvojis Maskavā. Pēc nāves apglabāts Raiņa kapos (Rīgā).

Atsauces 

PSRS virsnieki
PSKP biedri
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Raiņa kapos apbedītie
Ar Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar Tēvijas Kara ordeni apbalvotie
Rīgā dzimušie
Askēze

Askēze ( — vingrināšanās) vai askētisms ir galēja atturības pakāpe, kad cilvēks atsakās no dzīves labumiem un pārvar jutekliskās tieksmes, lai sasniegtu kādu morāles vai reliģisko ideālu, uzupurētos kāda sociālā mērķa labad. Hedonisma pretstats.

Sākotnēji askēze Senajā Grieķijā bija vingrināšanās tikumos, bet vēlāk reliģijā to saistīja ar vientuļnieku dzīvi, gavēšanu, atteikšanos no laulībām un citām darbībām pret jutekliskām baudām, lai panāktu tikumisko pilnību un garīgi tuvinātos ar Dievu. Askēze ir pazīstama kristietībā, kā arī citās reliģijās. Plašākā nozīmē askēzi saista ar cilvēku, kurš ir augstākajā mērā atturīgs un ir atsacījies no visiem pasaulīgajiem priekiem.

Ētika
Durbe (upe)

Durbe ir upe Kurzemes rietumos. Iztek no Durbes ezera, tek cauri Dienvidkurzemes novada Dunalkas, Cīravas un Sakas pagastiem. Durbes upes krastos atrodas Dunalka un Cīrava. Satekot kopā ar Tebru veido Sakas upi. Lielākās pietekas ir Aistere, Rāvene, Ilmuts, Akmene, Cepļupe, Rudīte, Gārde, Atupe, Andreviču valks, Kārpa, Dubeņa.

Dienvidkurzemes novada upes
Durbes novada upes
Aizputes novada upes
Pāvilostas novada upes
Durbes upe
Zaļā žagata

Zaļā žagata (Cissa chinensis) ir vidēja auguma vārnu dzimtas (Corvidae) putns, kas pieder zaļo žagatu ģintij (Cissa). Izdala 5 pasugas.

Izplatība 
Zaļās žagatas izplatības areāls ietver Himalaju piekalnes Indijas ziemeļos, Nepālu, centrālo Ķīnu, Malaiziju, Butānu, Kambodžu, Indonēziju, Birmu, Taizemi, Vjetnamu, Laosu, Sumatru un Borneo ziemeļrietumus. Tā dzīvo mūžzaļajos mežos, bambusu audzes ieskaitot, krūmājos un atklātākās vietās ar skrajiem mežiem.

Izskats un īpašības 

Zaļā žagata ir apmēram Eiropas sīļa augumā vai nedaudz par to mazāka. Ķermeņa garums ir 37—39 cm, svars 120—124 g. Tās apspalvojums ir koši zaļš vai zilzaļš, bet pavēdere ir nedaudz gaišāka kā mugura. Apkārt galvai ir melna apspalvojuma lenta, kas sākas pie knābja pamatnes un beidzas uz pakauša, ieslēpjot acis melnajās spalvās. 

Galvas virsa var būt gaišāka, pat koši dzeltena. Attēlu zaļajai žagatai ar dzeltenu galvu var apskatīt šeit. Knābis ir liels, biezs un koši sarkans. Arī kājas ir sarkanas un ap melnajām acīm ir sarkanas, neapspalvotas ādas gredzeni. Spārni ir sarkanbrūni. Aste ir zaļa tāpat kā ķermeņa apspalvojums vai tumšāka, bet tās lidspalvu galiņi ir balti. Salīdzinot ar citām īsastes žagatām, zaļajai žagatai ir visgarākā aste.

Uzvedība un barība 

Zaļā žagata galvenokārt barojas ar dzīvnieku izcelsmes barību: dažādiem bezmugurkaulniekiem, maziem rāpuļiem, vardēm, zīdītājiem, citu putnu olām un putnēniem, kā arī ar svaigu gaļu no nesen nogalinātiem dzīvniekiem. Bet tā ēd arī ogas un augļus. Tā barību meklē gan uz zemes, gan kokos.

Ligzdošana 
Ligzdu zaļā žagata būvē kokos, lielos krūmos, un ļoti bieži tā ir ieslēpta vīteņaugu stīgu biezoknī. Ligzda ir plakana un sekla, atgādinot platformu. Ligzdot zaļās žagatas sāk janvārī, un pāris cenšas dzīvot noslēgtu un vientulīgu dzīvi, kamēr perē un izbaro mazuļus. Dējumā parasti ir 3—7 olas. Tās ir pelēkzaļas. Nav zināms, cik ilgs ir inkubācijas periods un, kad putnēni izlido no ligzdas. Pārējā laikā, kad zaļās žagatas nebaro mazuļus, tās veido kopīgus barošanās barus un labprāt pievienojas citu sugu putniem.

Sistemātika 
Zaļajai žagatai ir 5 pasugas:
Cissa chinensis chinensis — nominālpasuga, sastopama no Himalajiem līdz Ķīnas dienvidiem, Indoķīnas ziemeļiem, Taizemei, Mjanmai;
Cissa chinensis klossi — sastopama Indoķīnas centrālajā daļā;
Cissa chinensis margaritae — sastopama Vjetnamas dienvidos;
Cissa chinensis minor — sastopama Sumatrā un Borneo;
Cissa chinensis robinsoni — sastopama Malakas pussalā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Avibase: Green Magpie (Cissa chinensis) (Boddaert, 1783)
 Zaļās žagatas foto (orientalbirdimages)
 Zaļās žagatas foto  (nature-pictures)
 Common Green Magpie (Cissa chinensis) 
 Arthur Grosset: Common Green Magpie Cissa chinensis
 Zaļās žagatas foto galerija (pbase)

Zaļās žagatas
Āzijas putni
Kur sirmgalvjiem nav vietas

"Kur sirmgalvjiem nav vietas" () ir 2007. gadā izdots amerikāņu krimināltrilleris, kura režisori ir Ītans Koens un Džoels Koens. Filmas pamatā ir Kormaka Makkartnija tāda paša nosaukuma romāns. Filmā galvenās lomas atveido Tomijs Lī Džonss, Havjers Bardems, Džošs Brolins, Kellija Makdonalda.

Filma ir stāsts par kādu mednieku, kurš, atradis 2 miljonus ASV dolāru un koferi ar heroīnu, savāc laupījumu un bēg. Viņu izseko maniaks, kurš mednieku atrod pēc koferī paslēptās raidītājierīces.

Filma saņēma galvenokārt pozitīvus kritiķu vērtējumus. "Kur sirmgalvjiem nav vietas" ieguva 4 Amerikas Kinoakadēmijas balvas par labāko filmu, labāko režisoru, labāko adaptēto scenāriju un labāko otrā plāna aktieri, kopumā tā tika nominēta 8 balvām. Vēl tā saņēma 3 Britu Kinoakadēmijas balvas un 2 Zelta Globusus.

Filmas pirmizrāde notika  Kannu kinofestivālā,  tika uzsākta izrādīšana ASV kinoteātros.

Atsauces

Ārējās saites 
  

2007. gada filmas
ASV filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Itālijas basketbola līgas A sērija

Itālijas basketbola līgas A sērija () ir vadošā basketbola līga Itālijā. Līgas uzvarētājs tiek atzīts par Itālijas čempionu. Tā tika dibināta 1920. gadā. Pašlaik čempionātā piedalās 16 vienības. Veiksmīgākā komanda čempionāta vēsturē ir Milānas "Olimpia", kas ir izcīnījusi 25 titulus.

Čempionāts sastāv no regulārās sezonas un izslēgšanas spēlēm. Regulārajā sezonā katra vienība aizvada 30 spēles, izslēgšanas spēlēm kvalificējas 8 labākās komandas. Ceturtdaļfināli un pusfināli tiek aizvadīti līdz kāda komanda gūst uzvaru 3 spēlēs, finālā sērija tiek aizvadīta līdz 4 uzvarām.

Veiksmīgākie klubi

Ārējās saites 
 Līgas oficiālā mājaslapa 
 Eirolīgas profils 

Basketbola līgas
Basketbols Itālijā
Vācijas basketbola Bundeslīga

Vācijas basketbola Bundeslīga (), pazīstama arī pēc abreviatūras BBL, ir vadošā basketbola līga Vācijā. Līgas uzvarētājs tiek atzīts par Vācijas čempionu. Tā tika dibināta 1966. gadā. Pašlaik čempionātā piedalās 18 vienības. Veiksmīgākā komanda čempionāta vēsturē ir Leverkūzenas "Bayer Giants", kas ir izcīnījusi 14 titulus.

Čempionāts sastāv no regulārās sezonas un izslēgšanas spēlēm. Izslēgšanas spēlēm kvalificējas 8 labākās komandas, 17. un 18. komandas tiek pazeminātas uz zemāku līgu. Izslēgšanas spēļu visas kārtas tiek aizvadītas līdz kāda komanda gūst uzvaru 3 spēlēs.

Ārējās saites 
 Līgas oficiālā mājaslapa
 Vācijas basketbola vēsture 
 Līgas vēsture 

Basketbola līgas
Basketbols Vācijā
Atlantijas divīzija (NBA)

Atlantijas divīzija () ir viena no Nacionālās basketbola asociācijas Austrumu konferences divīzijām. Pašreizējais divīzijas sastāvs ir kopš 2004.—2005. gada NBA sezonas. Pašreizējie divīzijas čempioni ir Bostonas "Celtics".

Pašreizējais divīzijas sastāvs 
 Bostonas "Celtics"
 Bruklinas "Nets"
 Ņujorkas "Knicks"
 Toronto "Raptors"
 Filadelfijas "76ers"

Iepriekšējie divīzijas sastāvi 
1970-76
 Bostonas "Celtics"
 Bufalo "Braves"
 Ņujorkas "Knicks"
 Filadelfijas "76ers"

1976-77
 Bostonas "Celtics"
 Bufalo "Braves"
 Ņujorkas "Knicks"
 Ņujorkas "Nets"
 Filadelfijas "76ers"

1977-78
 Bostonas "Celtics"
 Bufalo "Braves"
 Ņūdžersijas "Nets"
 Ņujorkas "Knicks"
 Filadelfijas "76ers"

1978-88
 Bostonas "Celtics"
 Ņūdžersijas "Nets"
 Ņujorkas "Knicks"
 Filadelfijas "76ers"
 Vašingtonas "Bullets"

1988-89
 Bostonas "Celtics"
 Šarlotas "Hornets"
 Ņūdžersijas "Nets"
 Ņujorkas "Knicks"
 Filadelfijas "76ers"
 Vašingtonas "Bullets"

1989-91
 Bostonas "Celtics"
 Maiami "Heat"
 Ņūdžersijas "Nets"
 Ņujorkas "Knicks"
 Filadelfijas "76ers"
 Vašingtonas "Bullets"

1991-97
 Bostonas "Celtics"
 Maiami "Heat"
 Ņūdžersijas "Nets"
 Ņujorkas "Knicks"
 Orlando "Magic"
 Filadelfijas "76ers"
 Vašingtonas "Bullets"

1997-2004
 Bostonas "Celtics"
 Maiami "Heat"
 Ņūdžersijas "Nets"
 Ņujorkas "Knicks"
 Orlando "Magic"
 Filadelfijas "76ers"
 Vašingtonas "Wizards"

Divīzijas čempioni 

 1971: Ņujorkas "Knicks"
 1972: Bostonas "Celtics"
 1973: Bostonas "Celtics"
 1974: Bostonas "Celtics"
 1975: Bostonas "Celtics"
 1976: Bostonas "Celtics"
 1977: Filadelfijas "76ers"
 1978: Filadelfijas "76ers"
 1979: Vašingtonas "Bullets"
 1980: Bostonas "Celtics"
 1981: Bostonas "Celtics"

 1982: Bostonas "Celtics"
 1983: Filadelfijas "76ers"
 1984: Bostonas "Celtics"
 1985: Bostonas "Celtics"
 1986: Bostonas "Celtics"
 1987: Bostonas "Celtics"
 1988: Bostonas "Celtics"
 1989: Ņujorkas "Knicks"
 1990: Filadelfijas "76ers"
 1991: Bostonas "Celtics"

 1992: Bostonas "Celtics"
 1993: Ņujorkas "Knicks"
 1994: Ņujorkas "Knicks"
 1995: Orlando "Magic"
 1996: Orlando "Magic"
 1997: Maiami "Heat"
 1998: Maiami "Heat"
 1999: Maiami "Heat"
 2000: Maiami "Heat"
 2001: Filadelfijas "76ers"

 2002: Ņūdžersijas "Nets"
 2003: Ņūdžersijas "Nets"
 2004: Ņūdžersijas "Nets"
 2005: Bostonas "Celtics"
 2006: Ņūdžersijas "Nets"
 2007: Toronto "Raptors"
 2008: Bostonas "Celtics"
 2009: Bostonas "Celtics"
 2010: Bostonas "Celtics"
 2011: Bostonas "Celtics"

Divīzijas čempiontituli 
 20: Bostonas "Celtics"
 5: Filadelfijas "76ers"
 4: Ņujorkas "Knicks"
 4: Ņūdžersijas "Nets"
 4: Maiami "Heat"
 2: Orlando "Magic"
 1: Toronto "Raptors"
 1: Vašingtonas "Bullets"

Ārējās saites 
 Oficiālā NBA mājaslapa 

Nacionālā basketbola asociācija
Ņūorleānas "Pelicans"
Maiami "Heat"
Ņujorkas "Knicks"
Orlando "Magic"
Filadelfijas "76ers"
Toronto "Raptors"
Vašingtonas "Wizards"
Ziemeļrietumu divīzija (NBA)

Ziemeļrietumu divīzija () ir viena no Nacionālās basketbola asociācijas Rietumu konferences divīzijām. Pašreizējais divīzijas sastāvs ir kopš 2008.—2009. gada NBA sezonas. Pašreizējie divīzijas čempioni ir Jūtas "Jazz".

Pašreizējais divīzijas sastāvs 
 Denveras "Nuggets"
 Jūtas "Jazz"
 Portlendas "Trail Blazers"
 Oklahomasitijas "Thunder"
 Minesotas "Timberwolves"

Iepriekšējais divīzijas sastāvs 
2004–2008
 Denveras "Nuggets"
 Minesotas "Timberwolves"
 Portlendas "Trail Blazers"
 Sietlas "SuperSonics"
 Jūtas "Jazz"

Divīzijas čempioni 
 2005: Sietlas "SuperSonics"
 2006: Denveras "Nuggets"
 2007: Jūtas "Jazz"
 2008: Jūtas "Jazz"
 2009: Denveras "Nuggets"
 2010: Denveras "Nuggets"
 2011: Oklahomasitijas "Thunder"

Divīzijas čempiontituli 
 6: Sietlas "SuperSonics"/ Oklahomasitijas "Thunder"
 5: Denveras "Nuggets"
 5: Jūtas "Jazz"
 2: Portlendas "Trail Blazers"

Ārējās saites 
 Oficiālā NBA mājaslapa 

Nacionālā basketbola asociācija
Denveras "Nuggets"
Minesotas "Timberwolves"
Oklahomasitijas "Thunder"
Portlendas "Trail Blazers"
Jūtas "Jazz"
Klusā okeāna divīzija (NBA)

Klusā okeāna divīzija () ir viena no Nacionālās basketbola asociācijas Rietumu konferences divīzijām. Pašreizējais divīzijas sastāvs ir kopš 2004.—2005. gada NBA sezonas. Pašreizējie divīzijas čempioni ir Fīniksas "Suns".

Pašreizējais divīzijas sastāvs 
 Losandželosas "Lakers"
 Fīniksas "Suns"
 Losandželosas "Clippers"
 Goldensteitas "Warriors"
 Sakramento "Kings"

Iepriekšējie divīzijas sastāvi 
1970–1971
 Losandželosas "Lakers"
 Portlendas "Trail Blazers"
 Sandjego "Rockets"
 Sanfrancisko "Warriors"
 Sietlas "SuperSonics"

1971–1972
 Goldensteitas "Warriors"
 Hjūstonas "Rockets"
 Losandželosas "Lakers"
 Portlendas "Trail Blazers"
 Sietlas "SuperSonics"

1972–1978
 Goldensteitas "Warriors"
 Losandželosas "Lakers"
 Fīniksas "Suns"
 Portlendas "Trail Blazers"
 Sietlas "SuperSonics"

1978–1984
 Goldensteitas "Warriors"
 Losandželosas "Lakers"
 Fīniksas "Suns"
 Portlendas "Trail Blazers"
 Sandjego "Clippers"
 Sietlas "SuperSonics"

1984–1988
 Goldensteitas "Warriors"
 Losandželosas "Clippers"
 Losandželosas "Lakers"
 Fīniksas "Suns"
 Portlendas "Trail Blazers"
 Sietlas "SuperSonics"

1988–2004
 Goldensteitas "Warriors"
 Losandželosas "Clippers"
 Losandželosas "Lakers"
 Fīniksas "Suns"
 Portlendas "Trail Blazers"
 Sakramento "Kings"
 Sietlas "SuperSonics"

Divīzijas čempioni 

 1971: Losandželosas "Lakers"
 1972: Losandželosas "Lakers"
 1973: Losandželosas "Lakers"
 1974: Losandželosas "Lakers"
 1975: Goldensteitas "Warriors"
 1976: Goldensteitas "Warriors"
 1977: Losandželosas "Lakers"
 1978: Portlendas "Trail Blazers"
 1979: Sietlas "SuperSonics"
 1980: Losandželosas "Lakers"

 1981: Fīniksas "Suns"
 1982: Losandželosas "Lakers"
 1983: Losandželosas "Lakers"
 1984: Losandželosas "Lakers"
 1985: Losandželosas "Lakers"
 1986: Losandželosas "Lakers"
 1987: Losandželosas "Lakers"
 1988: Losandželosas "Lakers"
 1989: Losandželosas "Lakers"
 1990: Losandželosas "Lakers"

 1991: Portlendas "Trail Blazers"
 1992: Portlendas "Trail Blazers"
 1993: Fīniksas "Suns"
 1994: Sietlas "SuperSonics"
 1995: Fīniksas "Suns"
 1996: Sietlas "SuperSonics"
 1997: Sietlas "SuperSonics"
 1998: Sietlas "SuperSonics"
 1999: Portlendas "Trail Blazers"
 2000: Losandželosas "Lakers"

 2001: Losandželosas "Lakers"
 2002: Sakramento "Kings"
 2003: Sakramento "Kings"
 2004: Losandželosas "Lakers"
 2005: Fīniksas "Suns"
 2006: Fīniksas "Suns"
 2007: Fīniksas "Suns"
 2008: Losandželosas "Lakers"
 2009: Losandželosas "Lakers"
 2010: Losandželosas "Lakers"
 2011: Losandželosas "Lakers"

Divīzijas čempiontituli 
 24: Losandželosas "Lakers"
 8: Fīniksas "Suns"
 7: Goldensteitas "Warriors"
 5: Sietlas "SuperSonics"
 4: Portlendas "Trail Blazers"
 2: Sakramento "Kings"
 2: Losandželosas "Clippers"

Ārējās saites 
 Oficiālā NBA mājaslapa 

Nacionālā basketbola asociācija
Goldensteitas "Warriors"
Hjūstonas "Rockets"
Losandželosas "Clippers"
Losandželosas "Lakers"
Fīniksas "Suns"
Portlendas "Trail Blazers"
Sakramento "Kings"
Sietlas "SuperSonics"
Reičela Makadamsa

Reičela Anna Makadamsa (; dzimusi  Landonā, Ontārio, Kanādā) ir kanādiešu aktrise.

Viņa plašākai publikai kļuva pazīstama pēc uzņemšanās filmā "Nekrietneles" (2004). Pēc tam viņa filmējās filmās "Atmiņu klade" (2004), "Nelūgtie viesi" (2005), "Laipni lūgta ģimenītē" (2005), "Nakts reiss" (2005), "Laika ceļotāja sieva" (2009), "Šerloks Holmss" (2009), "Spožais rīts" (Morning Glory, 2010), "Šerloks Holmss: Ēnu spēle" (2011), "Pusnakts Parīzē" (2011), "Zvērests" (2012), "Ir laiks" (2013), "Uzmanības centrā" (2015), "Doktors Streindžs" (2016), Disobedience (2017), "Spēļu nakts" (2018), Eurovision Song Contest: The Story of Fire Saga (2019).

Karjeras sākumā Makadamsa filmējās vairākos seriālos. Par lomu filmā "Nekrietneles" viņa ieguva divas MTV Movie balvas. Par otrā plāna lomu filmā "Uzmanības centrā" Makadamsa nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

Ārējās saites 

 Yahoo! Movies profils  

1978. gadā dzimušie
Kanādiešu kinoaktieri
Ontārio dzimušie
Svētā Pētera bazilika

Svētā Pētera bazilika () jeb Vatikāna bazilika () ir bazilika, kas atrodas Vatikānā un ir Romas pāvesta mājvieta. Tā ir uzcelta vietā, kur Romas impērijas laikā imperators Nerons esot sodījis ar nāvi daudzus kristiešus. Tur esot ar nāvi sodīts Svētais Pēteris, kura vārdā nosaukta bazilika. Vēlāk katedrāli šajā vietā lika uzcelt pirmais Romas imperators, kas bija kristietis, Konstantīns I.

Pašreizējais bazilikas izskats ir no 16. gadsimta, kad 1506. gadā to sāka pārbūvēt pāvests Jūlijs II, bet pāvests Pāvils V pabeidza 1615. gadā. Tā celta renesanses stilā un tās celtniecībā piedalījās tā laika slavenākie arhitekti, kā Donato Bramante, Rafaēls, Mikelandželo un Džovanni Lorenco Bernīni. Svētā Pētera katedrāle joprojām platības ziņā ir lielākā baznīca pasaulē, lai gan Ginesa rekordu grāmatā kā lielākā baznīca ir iekļauta Miera Dievmātes bazilika Kotdivuāras galvaspilsētā Jamusukro (šajā rekordā ir iekļautas arī pieguļošo ēku platība). Pirms Svētās Pētera bazilikas celtniecības šajā vietā arī atradās bazilika, kas mūsdienās ir pazīstama kā Vecā Svētā Pētera bazilika.

Svētā Pētera bazilika ir nozīmīgs svētceļotāju galamērķis. Vairākas reizes liturģiskajā gadā bazilikā vai blakus esošajā Svētā Pētera laukumā pulcējās cilvēki, lai uzklausītu Romas pāvesta runu.

Atsauces

Ārējās saites 

Bazilikas
Celtnes un būves Vatikānā
Baznīcas Vatikānā
1546. gads

1546. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendārā sākās piektdienā.

Notikumi 
 10. jūlijs — sākās Šmalkaldes karš starp Svētās Romas impērijas un Šmalkaldes savienības spēkiem. Tas bija pirmais ticības karš starp protestantiem un katoļiem.

Dzimuši 
 4. jūlijs — Murads III, Osmaņu impērijas divpadsmitais sultāns (miris 1595.)
 14. decembris — Tiho Brahe, dāņu astronoms, astrologs, alķīmiķis. (miris 1601.)

Miruši 
 18. februāris — Mārtiņš Luters (Martin Luther), luterānisma pamatlicējs (dzimis 1483.)
1545. gads

1545. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi 
 13. decembris — pēc Romas pāvesta Pāvila III iniciatīvas tika oficiāli atklāts Tridentas koncils.

Dzimuši 
 2. aprīlis — Elizabete Valuā, Spānijas karaliene, Spānijas karaļa Filipa II trešā sieva. (mirusi 1568.)

Miruši 
 24. septembris — Albrehts II, Brandenburgas markgrāfs, Magdeburgas un Maincas arhibīskaps, Svētās Romas impērijas kūrfirsts. (dzimis 1490.)

 — Hanss Baldungs Grīns, renesanses laika vācu mākslinieks. (dzimis 1480.)
Vinipega

Vinipega () ir pilsēta Kanādā, Manitobas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta provincē. Laikaposmā no 19. līdz 20. gadsimtam šī bija viena no visstraujāk attīstošajām pilsētām Ziemeļamerikā. Manitobas Universitāte, kas izveidojās šajā laikā, pašlaik ir vislielākā provinces universitāte.

Vinipegā ir attīstīta saimniecība ar finanšu, ražošanas, pārtikas rūpniecības, kultūras, tūrisma un mazumtirdzniecības sektoriem. Tāpat tas ir nozīmīgs transporta centrs ar Ričardsona starptautisko lidostu.

Vinipega ir sestā lielākā municipalitāte Kanādā ar 633 451 iedzīvotāju pēc 2006. gada Kanādas tautas skaitīšanas datiem.

Pilsētā bāzējas vairāki sporta klubi: NHL klubs Vinipegas "Jets", Kanādas futbola līgas klubs Vinipegas "Blue Bombers" (10 izcīnīti čempiontituli), līdz 2011. gadam arī AHL klubs Manitobas "Moose". Šeit ir divreiz notikušas Panamerikas spēles -  1967. un 1999. gadā.

Vinipegā tiek runāts vairāk nekā 100 dažādās valodās, vispopulārākā ir angļu valoda, kurā runā vairākums pilsētas iedzīvotāju. Vēl populāras ir franču, vācu, ukraiņu, spāņu, ķīniešu un poļu valoda.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā pilsētas mājaslapa 

Kanādas pilsētas
Sarkaņi

Sarkaņi var būt:
 Sarkaņi — apdzīvota vieta Baltinavas novadā;
 Sarkaņi — apdzīvota vieta Lendžu pagastā;
 Sarkaņi — apdzīvota vieta Liepas pagastā;
 Sarkaņi — apdzīvota vieta Līksnas pagastā;
 Sarkaņi — apdzīvota vieta Sarkaņu pagastā;
 Sarkaņi — apdzīvota vieta Vaboles pagastā.

Skatīt arī 
 Sarkaņu pagasts
 Sarkaņupe
Talsu Vēstis

Talsu Vēstis ir reģionālais laikraksts Talsu novadā. Laikraksts iznāk kopš 1945. gada 22. maija (vispirms ar nosaukumu Padomju karogs). Nosaukums tika mainīts 1989. gadā, kad laikrakstu tā kolektīvs atmodas iespaidos pārdēvēja par Talsu Vēstīm.

Atsauces 

Latvijā izdotie laikraksti
Talsu novads
Reģionālie laikraksti
Laikraksti latviešu valodā
Dino Dzofs

Dino Dzofs (; dzimis  Mariano del Friuli) ir bijušais Itālijas futbola vārtsargs un visu laiku vecākais Pasaules kausu ieguvušais futbolists. To viņš paveica, būdams Itālijas futbola izlases kapteinis 1982. gada turnīrā Spānijā, 40 gadu vecumā.

Dzofs bija ārkārtīgi spējīgs vārtsargs un tiek uzskatīts par vienu no labākajiem šīs pozīcijas spēlētājiem futbola vēsturē. IFFHS skatījumā par 20. gadsimta labākajiem vārtsargiem viņš ir ierindots trešajā vietā aiz Ļeva Jašina un Gordona Benksa. Dzofam pieder rekords par visilgāk nospēlētajām minūtēm starptautiskos turnīros, neielaižot nevienus vārtus (1142 minūtes), ko viņš uzstādīja laika posmā no 1972. līdz 1974. gadam. Ar 112 spēlēm izlase viņš ierindojas trešajā vietā šajā rādītājā Itālijas izlasē aiz Fabio Kannavaro un Paolo Maldīni. 2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Pēc futbolista karjeras beigām Dzofs kļuva par treneri, vadot Itālijas izlasi un vairākus Itālijas klubus.

Karjeras statistika 

|-
|1961-62||rowspan="2"|Udinese||Serie A||4||0||||||||||||
|-
|1962-63||Serie B||34||0||||||||||||
|-
|1963-64||rowspan="4"|Mantova||rowspan="2"|Serie A||27||0||||||||||||
|-
|1964-65||32||0||||||||||||
|-
|1965-66||Serie B||38||0||||||||||||
|-
|1966-67||Serie A||34||0||||||||||||
|-
|1967-68||rowspan="5"|Napoli||rowspan="5"|Serie A||30||0||||||||||||
|-
|1968-69||30||0||||||||||||
|-
|1969-70||30||0||||||||||||
|-
|1970-71||30||0||||||||||||
|-
|1971-72||23||0||||||||||||
|-
|1972-73||rowspan="11"|Juventus||rowspan="11"|Serie A||30||0||||||||||||
|-
|1973-74||30||0||||||||||||
|-
|1974-75||30||0||||||||||||
|-
|1975-76||30||0||||||||||||
|-
|1976-77||30||0||||||||||||
|-
|1977-78||30||0||||||||||||
|-
|1978-79||30||0||||||||||||
|-
|1979-80||30||0||||||||||||
|-
|1980-81||30||0||||||||||||
|-
|1981-82||30||0||||||||||||
|-
|1982-83||30||0||||||||||||
570||0||||||||||||
570||0||||||||||||
|}

|-
|1968||5||0
|-
|1969||4||0
|-
|1970||2||0
|-
|1971||6||0
|-
|1972||5||0
|-
|1973||8||0
|-
|1974||8||0
|-
|1975||7||0
|-
|1976||10||0
|-
|1977||6||0
|-
|1978||12||0
|-
|1979||4||0
|-
|1980||12||0
|-
|1981||7||0
|-
|1982||13||0
|-
|1983||3||0
|-
!Kopā||112||0
|}

Atsauces

Ārējās saites 

 Karjeras statistika football-stat.homeip.net
 UEFA.com - Italy's Golden Player
 Dino Zoff the Legend  — daudz informācijas
 Dino Zoff @ Goalkeeping Greats

1942. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
Itālijas futbola izlases treneri
Itālijas futbola treneri
Futbola vārtsargi
FIFA 100
1970. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1974. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1978. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1982. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1968. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1980. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā treneri
Udinese Calcio spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
10. Saeima

10. Saeima ir Latvijas Republikas parlaments, kas savu darbību sāka  un beidza .  notikušajā referendumā 10. Saeima tika atlaista, un tika pasludinātas jaunas vēlēšanas.

Vēlēšanas 

10. Saeimas vēlēšanas notika . Vēlēšanās kandidēja 13 saraksti un nobalsoja 934 336 vēlētāju, kas sastādīja 62,63% no kopējā balsstiesīgo skaita. 5% barjeru pārvarēja un 10. Saeimā iekļuva 5 vēlēšanu saraksti:

 Vienotība — 33 vietas;
 Saskaņas Centrs — 29 vietas;
 Zaļo un Zemnieku savienība — 22 vietas;
 Visu Latvijai-Tēvzemei un Brīvībai/LNNK — 8 vietas;
 Par Labu Latviju — 8 vietas.

Deputāti un frakcijas 

10. Saeimā tika ievēlēti 100 deputāti. Saeimas darbu sāka 98 deputāti, jo pirmajā sēdē nepiedalījās Jāņa Ādamsona (SC) un Klāva Olšteina mandāti. Mainoties Saeimas deputātu sastāvam, laika gaitā tajā ir bijuši 111 cilvēki.

10. Saeimā darbojas 5 frakcijas. Tā arī ir pirmā Saeima Latvijas vēsturē, kurā deputātiem, kas ir izstājušies no frakcijas, ir aizliegts pievienoties citai vai veidot jaunas frakcijas.

Darbība 
 par Saeimas priekšsēdētāju tika ievēlēta Solvita Āboltiņa (Vienotība), bet par priekšsēdētāja biedriem: Gundars Daudze (ZZS) un Andrejs Klementjevs (SC). 10. Saeimas sekretārs bija Kārlis Šadurskis (Vienotība), bet viņa biedrs — Dzintars Rasnačs (VL-TB/LNNK). 2011. gada 21. jūlijā Saeima ievēlēja G. Daudzes vietā par priekšsēdētāja biedru Jāni Vucānu (ZZS).

10. Saeimā darbojas 16 komisijas: Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas, Ārlietu, Budžeta un finanšu (nodokļu), Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu, Eiropas lietu, Izglītības, kultūras un zinātnes, Juridiskā, Mandātu, ētikas un iesniegumu, Nacionālās drošības, Pieprasījumu, Pilsonības likuma izpildes, Publisko izdevumu un revīzijas, Saimnieciskā, Sociālo un darba lietu, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas, kā arī Valsts pārvaldes un pašvaldības.

 Valsts prezidents Valdis Zatlers ierosināja 10. Saeimas atlaišanu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Saeima

 
Saeima
Prūsijas karaļi

Prūsijas karaļi jeb Prūsijas ķēniņi (), līdz 1772. gadam politisku iemeslu dēļ — Karaļi Prūsijā () bija Prūsijas karalistes valdnieku tituls no 1701. līdz 1918. gadam. Visi Prūsijas karaļi piederēja Hoencollernu dinastijai un no 1871. līdz 1918. gadam tika vienlaikus kronēti kā Vācijas ķeizari.

Brandenburgas kūrfirsts Frīdrihs, kas vienlaikus bija Prūsijas hercogs, karaļa titulu sāka lietot Lielā Ziemeļu kara laikā 1701. gadā, lai savā statusā pielīdzinātos Saksijas kūrfirstam Augustam, kas vienlaikus bija Polijas karalis Augusts II. Sākotnēji Frīdrihs I un Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns drīkstēja lietot titulu "karalis Prūsijā" Austrumprūsijas teritorijā, bet Svētās Romas impērijas teritorijā viņš joprojām bija Brandenburgas kūrfirsts un pakļāvās Svētās Romas impērijas ķeizaram Leopoldam I Hābsburgam. Tikai pēc Polijas dalīšanas 1772. gadā Frīdrihs II Hoencollerns pievienoja saviem valdījumiem agrāk Polijai-Lietuvai piederējušo "Karaļa Prūsiju" un kronējās par "Prūsijas karali".

1871. gadā pēc uzvaras Franču-prūšu karā Prūsijas karalis Vilhelms I Hoencollerns kronējās par Vācijas ķeizaru (jeb Vācijas imperatoru).

Prūsijas karaļi 
 Frīdrihs I Hoencollerns (Friedrich I Hohenzollern, 1657.-1713.), "karalis Prūsijā" 1701.-1713. gadā 
 Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns (Friedrich Wilhelm I Hohenzollern, 1688.-1740.), "karalis Prūsijā" 1713.-1740. gadā
 Frīdrihs II Hoencollerns (Friedrich II Hohenzollern, 1712.-1786.), "karalis Prūsijā" 1740.-1772. gadā, Prūsijas karalis 1772 .-1786. gadā
 Frīdrihs Vilhelms II Hoencollerns (Friedrich Wilhelm II Hohenzollern, 1744.-1797.), Prūsijas karalis 1786.-1797. gadā
 Frīdrihs Vilhelms III Hoencollerns (Friedrich Wilhelm II Hohenzollern, 1770.-1840.), Prūsijas karalis 1797.-1840. gadā
 Frīdrihs Vilhelms IV Hoencollerns (Friedrich Wilhelm IV Hohenzollern, 1795.-1861.), Prūsijas karalis 1840.-1861. gadā
 Vilhelms I Hoencollerns (Wilhelm I, Wilhelm Friedrich Ludwig Hohenzollern, 1797.-1888.), Vācijas imperators un Prūsijas karalis 18.01.1871.-09.03.1888. gadā
 Frīdrihs III Hoencollerns (Friedrich III, Friedrich Wilhelm Nikolaus Karl Hohenzollern, 1831.-1888.), Vācijas imperators un Prūsijas karalis 09.03.1888.-15.06.1888. gadā
 Vilhelms II Hoencollerns (Wilhelm II Hohenzollern, 27.01.1859.-04.06.1941.), Vācijas imperators un Prūsijas karalis 1888.-1918. gadā

Vācijas vēsture
Valdnieku uzskaitījumi
Eiropas valdnieku dinastijas