joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Dons Kihots

“Atjautīgais idalgo Lamančas Dons Kihots” (), zināms vienkārši kā “Dons Kihots” (Don Quixote), ir spāņu rakstnieka Migela de Servantesa 1605. un 1615. gadā izdots romāns divās daļās. Tas ir stāsts par ekscentrisku idalgo Alonso Kihano (Alonso Quixano). Salasījies bruņinieku stāstus, viņš nolemj par tādu kļūt. Viņš pieņem sev vārdu Lamančas dons Kihots (Don Quixote de la Mancha) un uzsāk klejojumus apkārt, lai cīnītos par taisnīgumu pasaulē. Par viņa ieroču nesēju kļūst vienkāršs zemnieks Sančo Pansa. Vēl romānā tiek stāstīts par dona Kihota uzticamo zirgu Rosinanti un iemīļotu sievieti Tobosas Dulsineju. "Donu Kihotu" ir pieņemts uzskatīt par pirmo moderno romānu literatūras vēsturē. Grāmatas otrā daļa ir pretstats pirmajai daļai.

Saturs

Pirmā grāmata 
Pirmā grāmata sākas kādā Lamančas ciemā, Spānijas impērijā, kura nosaukumu grāmatas autoram nav labpaticies atcerēties. Šajā ciemā dzīvoja gandrīz 50 gadus vecs idalgo Alonso Kihano, un, ietekmējoties no bruņinieku stāstiem, pats nolemj kļūt par bruņinieku, lai iznīcinātu jebkuru netaisnību, cīnīties pret visādiem negadījumiem un briesmām un tā iegūtu savam vārdam mūžīgu slavu. Viņš pieņem sev vārdu dons Kihots. Viņš nospodrināja savu senču bruņas, bet nebija bruņucepure, tāpēc to izgatavoja no vecas ķiveres, pieliekot tai priekšā no kartona izgatavotu bruņucepures sejas aizlaidni. Pēc tam dons Kihots savam kleperim centās izdomāt dižciltīgu vārdu, rezultātā nosaucot par Rosinanti (burtiski zirga vārds nozīmē — “iepriekš bijis kleperis”). Vēl pēc dona Kihota domām, katram bruņiniekam ir vajadzīga arī dāma, ko mīlēt. Šai lomai viņš izvēlējās zemnieku meiteni no tuvējās pilsētas, nosaucot viņu par Tobosas Dulsineju. Viņas vārdā dons Kihots dodas pildīt varoņdarbus. Vispirms viņš ierodas iebraucamā vietā, kuru iedomājas par pili un uzstāj, lai iebraucamās vietas saimnieks viņu ieceļ bruņinieku kārtā. Saimnieks to izdara, un dons Kihots nolemj atgriezties mājās, lai apgādātu sevi ar visu vajadzīgo un atrastu ieroču nesēju. Par ieroču nesēju kļūst zemnieks Sančo Pansa, kuram viņš apsola salu, pār kuru kādu dienu varēs valdīt.

Otrā grāmata

Latviskie tulkojumi 
„Dons Kihots” latviski ir tulkots četrreiz.
Pirmais latviskais tulkojums ar nosaukumu "Lamančas Don-Kichots, asprātīgais un daudz piedzīvojušais hidalgo" iznāca apgādā "Vaiņags" 1921./1922. gadā Ādolfa Ersa tulkojumā.
1932. gadā izdeva romāna saīsināto versiju jaunatnei Ernesta Birznieka-Upīša tulkojumā.
Tieši no spāņu valodas „Donu Kihotu” tulkoja Konstantīns Raudive (pirmais izdevums 1937. –1938. gadā, atkārtoti 2006. gadā) un Mirdza Ķempe (pirmais izdevums 1956. gadā, atkārtoti izdots 1978.–1979. gadā).

Ilustrācijas (1908)

Atsauces

Ārējās saites 

 
 Migels de Servantess Sāvedra. DONS KIHOTS. I grāmata, 1. daļa Mirdzas Ķempes tulkojums, Gustava Dorē un H. Pisāna ilustrācijas, Valda Egles komentāri

1605. gada romāni
1615. gada romāni
Romāni spāņu valodā
Renesanses literatūra
Plūdi

Plūdi ir sauszemes applūšana ar ūdeni. Galvenie plūdu iemesli ir ilgstoši nokrišņi, sniega kušana, cunami, ledus sastrēgumi, kuru dēļ ūdens nevar tecēt pa upi un ceļas ūdens līmenis. Plūdi var būt arī tad, ja ūdens līmeņa celšanos neiztur kāds dambis, aizsprosts vai cita aizsargkonstrukcija un tad applūst plašas teritorijas. Latvijas teritorijā plūdu cēloņi ir vētras uzplūdi jūras piekrastē un strauja ūdens līmeņu celšanās upēs un ezeros palu un lietus uzplūdu laikā.

Plūdu apdraudējums ir plūdu iestāšanās iespējamība kopā ar iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību.

Pali 
Pali ir ūdens režīma fāze, kas konkrētos klimatiskos apstākļos katru gadu atkārtojas vienā un tajā pašā sezonā un raksturojas ar gadā vislielāko ūdenīgumu, ilgstošiem augstiem ūdens līmeņiem un palieņu applūšanu (Latvijā pali ir pavasarī — parasti martā vai aprīli — sniega kušanas laikā). Latvijas lielajās un vidējās upēs pavasara palu ūdens līmeņi parasti pārsniedz vasaras—rudens plūdu līmeņus (atsevišķos gados ar maziem paliem vasaras—rudens plūdi var tos arī pārsniegt).

Postošākie plūdi vēsturē 
Vispostošākie plūdi pēc upuru skaita bija 1931. gadā, kad no krastiem izgāja Jandzi un Huanhe upes Ķīnas Republikā. Upuru skaits tiek lēsts no 2,5 līdz 3,7 miljoniem. Arī nākamie divi postošākie plūdi bija Huanhe upes iziešana no krasta — 1887. gadā plūdi prasījas no 0,9 līdz 2,0 miljoniem cilvēku, bet 1938. gadā upuru skaits bija no 0,5 līdz 0,7 miljoniem.

Atsauces

Ārējās saites 

Dabas stihijas
Hidroloģija
Ūdens
Ziemeļblāzma

Ziemeļblāzma, polārblāzma jeb kāvi ir atmosfēras augšējo slāņu (jonosfēra) spīdēšana, gaisa molekulām mijiedarbojoties ar Saules vēja daļiņām.

Dēvēta par Aurora borealis ziemeļu puslodē un par Aurora australis dienvidu puslodē. Aurora — romiešu rītausmas dieviete, borealis tulkojumā no grieķu valodas — ‘ziemeļu vējš’, australis — latīņu izcelsmes vārds, kas nozīmē ‘dienvidu’. Ziemeļamerikā krī indiāņu cilts ziemeļblāzmu saistījusi ar garu dejām.

Zemes magnētiskā lauka iedarbībā elektriski lādētās daļiņas virzās uz Zemes poliem, tāpēc ziemeļblāzma ir novērojama pārsvarā polu tuvumā abās Zemes puslodēs. Robeža, kur vairs nevar novērot ziemeļblāzmu, dienā ir ap 80—74° lielos platuma grādos (no ekvatora), bet naktīs 70—67° platumos. Vēl tālāk uz dienvidiem par 67° ziemeļblāzmas parasti nav novērojamas. Vienīgi palielinātas Saules aktivitātes laikā ziemeļblāzmu var novērot pat 50 grādu platumos (Centrāleiropā).

Visbiežāk ziemeļblāzmas var novērot pavasarī un rudenī, bet krietni retāk — ziemā un vasarā. Ziemeļblāzmas laikā īsā laikā izlādējas milzīgs enerģijas daudzums (vienā no 2007. gadā reģistrētajām ziemeļblāzmām izlādējās 5 x 1014 džoulu liela enerģija, kas ir aptuveni tikpat, cik 5,5 balles stiprā zemestrīcē).

Novērojot ziemeļblāzmu no Zemes, tā parādās dažādās krāsās, kuru izvietojums ātri mainās. Var vērot daudz dažādu ātri skrejošu joslu, "aizkaru" u.c. Novērots, ka paralēlie blāzmas stari bieži stiepjas Zemes magnētiskā lauka virzienā (jeb paralēli tam). Ziemeļblāzmas ilgums var būt no dažiem desmitiem minūšu līdz dažām diennaktīm.

Atsauces

Ārējās saites 

Optika
Gaisa piesārņojums

Gaisa piesārņojums ir dažādu kaitīgo vielu nokļūšana atmosfērā lielos daudzumos, kuru gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos. Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir Oglekļa dioksīds jeb CO2, slāpekļa oksīdi, sēra dioksīds, ogļūdeņraži, aldehīdi, smagie metāli kā Pb, Cu, Zn, Cd, Cr, un atmosfēras putekļi.

Gaisa piesārņojums ir bīstams ne tikai cilvēkiem, bet arī nodara ļaunumu visai dzīvajai dabai. Daudzu jaunu tehnoloģiju ieviešana atvieglo dzīvi, taču tehnoloģijas ieviešanai nepieciešama enerģija, ko galvenokārt iegūst, sadedzinot kurināmo - akmeņogles, naftu un dabasgāzi. Tā rezultātā gaisā izplūst miljoniem tonnu dažādu gāzu kopā ar pelnu, putekļu un kvēpu daļiņām. Lielu pilsētu problēma ir smoga novēršana. Tas veidojas no transportlīdzekļu izplūdes gāzēm un no ražošanas atkritumu gāzēm.

Piesārņojuma mazināšana 
Eiropas Savienība savām dalībvalstīm ir uzstādījusi noteiktus mērķus, kas saistīti ar gaisa kvalitātes uzlabošanu, nosakot dažādu atsevišķu gaisu piesārņojošo gāzu emisiju ierobežojumus un veicinot rīcības plānu izstrādi gadījumos, kad gaisa piesārņojums pārsniedz pieļaujamās normas. Latvijā šīs normas regulē ES gaisa struktūrdirektīva.

Skatīt arī 
 Zemes atmosfēra 
 Piesārņojums 
 Siltumnīcas efekts 
 Globālā sasilšana 
 Izplūdes gāzes

Ārējās saites 

Ekoloģija
Piesārņojums
Svaru bumba (sports)

Sportā svaru bumba ir svarcelšanas sporta rīks, kas domāts ķermeņa fiziskā spēka attīstīšanai.

Apraksts 

Parasti to izgatavo no čuguna un tā līdzinās lielgabala lodei, kurai klāt ir pievienots rokturis vai āķis. Svaru bumbai ir noteikts svars. Svaru bumbas var būt divu veidu: lietās vai izjaucamās. Lietās svaru bumbas var būt 4, 8, 12, 16, 20, 24, 28, 32, 36, 40, 48 un pat 56 kilogramus smagas. 16 kilogramus smagu svaru bumbu sauc par pudu (1 puds ≈ 16 kg). Ar svaru bumbām var veikt daudzus vingrinājumus. Treniņi ar svaru bumbu attīsta muskuļu spēku un nostiprina locītavas. Palielinās arī ķermeņa izturība un uzlabojas līdzsvara izjūta.

Svaru bumbu celšana 

Svaru bumbu celšana ir viens no svarcelšanas sporta veidiem. Tas ir starptautiski atzīts sporta veids, kurā notiek sacensības visā pasaulē. Sacensībās tiek izmantotas 16, 24 vai 32 kilogramus smagas svaru bumbas. Parasti sacensības notiek divcīņā. Viens no vingrinājumiem ir divu bumbu grūšana ar abām rokām, bet otrs ir vienas bumbas raušana pārmaiņus ar vienu un otru roku.

Svaru bumba, izpildot vingrinājumu, ir jāpaceļ virs galvas, iztaisnojot roku un svaru bumbu nofiksējot. Tradicionāli par katru izpildītu vingrinājuma reizi, grūžot divas svaru bumbas, piešķir 3 punktus, bet raujot vienu bumbu, piešķir vienu punktu. Raušanā reizēm jābūt vienādā skaitā uz abām rokām, jo to neizpilda, tiek ieskaitīts mazākais rezultāts. Katra vingrinājuma izpildei tiek dotas desmit minūtes. Uzvar tas, kurš kopvērtējumā savāc visvairāk punktu. Sacensību dalībniekus iedala pēc svara kategorijām.

Ārējās saites 

 Svarbumbas celšanas asociācija
 Latvijas svarbumbas celšanas federācija
 Raksts par svaru bumbu celšanas čempionu
 Starptautiska svara bumbu celšanas federācija 
 Vairāki vingrinājumi ar svaru bumbu 

Svarcelšana
951 Gaspra

951 Gaspra ir S tipa asteroīds, kurš riņķo tuvu asteroīdu joslas iekšmalai. Tas bija pirmais asteroīds, kuru tuvumā pārlidojis kosmiskais aparāts. Galileo starpplanētu zonde pārlidoja Gaspru 1991. gada 29. oktobrī pa ceļam uz Jupiteru.

Raksturojums 
Bez daudziem maziem krāteriem uz asteroīda ir arī pusducis relatīvi līdzenu apvidu un iespiedumu. Viens no šādiem apvidiem ir Dunne Regio. Tas ir 5 x 7 km liels apgabals, kurā nav par 200 m augstāku virsmu. Pagaidām nav skaidri zināms vai tas ir triecienu rezultāts, vai arī tās ir lūzuma šķautnes, ja Gaspra ir atdalījies no lielāka debess ķermeņa.

Gaspra starp S tipa asteroīdiem izceļas ar lielu olivīna saturu. Tiek uzskatīts, ka tā virsma satur olivīnu un piroksēnu attiecībās 4:1 līdz 7:1. Asteroīda virsma ir daudzmaz vienādā krāsā bez izteiktiem citas krāsas laukumiem.
Uz Gaspras nav milzīgu krāteru, kurus varētu salīdzināt ar asteroīda rādiusu, kādi ir piemēram uz asteroīda 253 Matilde. Tas izskaidrojams ar to, ka debess ķermeņu sadursme, kura radīja Floras grupas asteroīdus un arī Gaspru, ir notikusi salīdzinoši nesen (astronomijas mērogos), tāpēc uz Gaspras vēl nav radušies lielie krāteri. Tiek uzskatīts, ka Gaspras virsmas vecums ir 20 — 300 miljonu gadu. Uz Gaspras virsmas ir redzamas desmitiem metru dziļas, 100 — 300 m platas un līdz 2,5 km garas plaisas. Tas liecina, ka asteroīds ir viens monolīts ķermenis nevis akmeņu sakopojums. Plaisas visticamāk radušās, triecieniem sašķeļot pamatiezi. Atsevišķu plaisu izskats liecina, ka virsma varētu būt klāta ar regolītu.

Ir aprēķināts, ka Gaspras virsma ir 525 km2 liela. Precīza masa nav zināma, jo Galileo pārlidošanas brīdī atradās pārāk tālu no asteroīda, tāpēc kosmiskā aparāta trajektoriju asteroīds neietekmēja.

Asteroīds Zemes orbītu nešķērso.

Uz asteroīda esošajiem krāteriem ir piešķirti dažādu valstu kūrortpilsētu nosaukumi.
Atsevišķiem asteroīda apgabaliem ir piešķirti ar asteroīdu saistītu astronomu un zinātnieku vārdi.

Izpēte 
Asteroīdu 1916. gadā atklāja krievu astronoms Grigorijs Ņeujmins no Simeizas observatorijas un nosauca to par godu Gaspras kūrortpilsētiņai Krimā, Melnās jūras krastā.

1991. gada 29. oktobrī asteroīdu 1600 km attālumā pārlidoja starpplanētu zonde Galileo. Galileo uz Zemi nosūtīja 57 asteroīda attēlus, no kuriem tuvākais bija uzņemts no 5300 km attāluma. Labākajiem attēliem bija izšķirtspēja 54 m uz pikseli. Pārlidojuma laikā nebija redzama asteroīda dienviddaļa, bet pārējie 80 % virsmas tika nofotografēti.

Atsauces

Ārējās saites 
 JPL Small-Body Database Browser
 Attēli un apraksts NEO lapā  

Asteroīdi
S tipa asteroīdi
Krūmiņš

Krūmiņš (sieviešu dzimtē Krūmiņa) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, septītais vai astotais izplatītākais vīriešu uzvārds Latvijā  (aiz Bērziņš, Ivanovs, Kalniņš, Ozoliņš, Jansons, Ozols). Radies no vārda „krūms” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aivars Krūmiņš (1941) — komponists un trompetists;
 Alfrēds Krūmiņš (1911—1980) — šahists;
 Andris Krūmiņš:
 Andris Krūmiņš (sportists) (1976) — pludmales volejbolists, treneris un menedžeris;
 Andris Krūmiņš (zinātnieks), LZA īstenais loceklis
 Artūrs Krūmiņš (1879—1969) — arhitekts;
 Dzintars Krūmiņš (1965) — kinorežisors un animators;
 Edgars Krūmiņš:
 Edgars Krūmiņš (1909—?) — šahists;
 Edgars Krūmiņš (1979) — mūziķis;
 Edgars Krūmiņš (1985) — 3x3 basketbolists;
 Ģirts Krūmiņš (1965) — aktieris;
 Hugo Teodors Krūmiņš (1901—1990) — dramaturgs;
 Ivans Krūmiņš (1915—2003), latviešu izcelsmes Sarkanās armijas virsnieks, Padomju Savienības Varonis;
 Jānis Krūmiņš:
 Jānis Krūmiņš (1930—1994) — basketbolists;
 Jānis Krūmiņš (1955) — politiķis;
 Jānis Krūmiņš (1992) — futbolists;
 Jānis Krūmiņš-Pilāts (1894—1938) — marksists un revolucionārs;
 Jūlijs Krūmiņš (1943) — uzņēmējs;
 Kārlis Krūmiņš:
 Kārlis Krūmiņš (1890—1966) — profesors un augsnes zinātnieks;
 Kārlis Krūmiņš (1905—?) — politiķis;
 Kārlis Krūmiņš (1986) — aktieris;
 Mārtiņš Krūmiņš (1900—1992) — gleznotājs;
 Varis Krūmiņš:
 Varis Krūmiņš (1931—2004) — kinorežisors;
 Varis Krūmiņš (1961) — basketbolists, treneris un politiķis;
 Vilhelms Krūmiņš (1891—1959) — grafiķis;
 Vilis Krūmiņš (1919—2000) — padomju partijas darbinieks un politiķis.

Atsauces 

Latviešu uzvārdi
Čarlzs

Čarlzs var būt:

 Čarlzs I Stjuarts - Anglijas, Skotijas un Īrijas karalis
 Čarlzs II Stjuarts - Anglijas, Skotijas un Īrijas karalis
 Čārlzs III Vindzors - Apvienotās Karalistes karalis

Skatīt arī 
 Kārlis
Dāboliņš

Dāboliņš var būt:

 āboliņš;
 Gunārs Dāboliņš;
 Herberts Dāboliņš.

Latviešu uzvārdi
Vladimirs Siņicins

Vladimirs Siņicins (; dzimis ) ir sporta komentētājs, bijušais snūkera spēlētājs, starptautiskās kategorijas tiesnesis. Rīgas biljarda kluba Champion’s Club sporta direktors. Snūkera komentētājs televīzijas kanālā Eurosport krievu valodā.

Biogrāfija 
Dzimis Tveras apgabala Kuvšinovas pilsētā. Kopš trīs gadu vecuma dzīvo Rīgā. Absolvējis Rīgas Politehnisko institūtu kā skaitļojamo mašīnu speciālists. Pēc tam studējis Latvijas Valsts Universitātē, ko absolvējis kā žurnālists. 1981. gadā sāka strādāt par sporta komentētāju Latvijas Televīzijā, kur komentēja hokeju un basketbolu. Tai pat laikā strādāja arī sporta avīzē "Padomju Jaunatne" (), bet vēlāk žurnālos "Kurjers" (), "AUTO" () un citos. Pēc PSRS sabrukuma strādājis arī televīzijā ASV.

Šobrīd ir komentētājs televīzijas kanālā Viasat un Eurosport krievu valodā. Grāmatas М-ский треугольник, или чужие здесь не ходят līdzautors. Pārvalda krievu, latviešu un angļu valodu. Precējies, ģimenē ir jau pieaugusi meita. Brīvajā laikā aizraujas ar tūrismu un ceļošanu. Patīk mūzika un prot spēlēt ģitāru.

Snūkers 
 1989. gadā ievēlēts par pirmo Latvijas biljarda federācijas prezidentu.
 1995. gadā kļuva par pirmo Latvijas čempionu snūkerā.
 1996. gada čempions Lietuvas atklātajā čempionātā.
 2001. gada Latvijas pula čempions.
 No 1995. līdz 2006. gadam piedalījās deviņos Eiropas un trijos pasaules čempionātos (PRO-AM).
 Otrās kategorijas Starptautiskās biljarda un snūkera federācijas tiesnesis.
 Pirmo reportāžu par snūkeru Eurosport kanālā vadīja 2000. gadā, bet no 2005. gada pastāvīgais snūkera komentētājs Eurosport kanālā.
 Kopš 2008. gada ir Krievijas apakšvienības vadītājs snūkera turnīrā World Series of Snooker.
 Kopumā spēlējis snūkeru vairāk kā 30 pasaules valstīs.

Augstākais breiks ir bijis 68 punkti.

Ārējās saites 

 Vladimira Siņicina blogs 
 V.Siņicina ziņas 
 Intervija ar V. Siņicinu 

Sporta komentētāji
Latvijas sporta komentētāji
Latvijas sporta žurnālisti
Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
Latvijas Universitātes absolventi
Tveras apgabalā dzimušie
Džons Čērčils

Džons Čērčils (, dzimis , miris ) bija Anglijas karavīrs un valstsvīrs, kalpoja pieciem dažādiem monarhiem 17. gadsimta beigās un 18. gadsimta sākumā. Viņš sevi izcili pierādīja Karā par Spānijas mantojumu. Viņš tiek minēts kā viens no izcilākajiem karavadoņiem Anglijas vēsturē. Savu nopelnu dēļ viņam tika "radīts" un piešķirts pirmā Marlboro hercoga tituls (Duke of Marlborough).

Skatīt arī 
 Blenemas pils

1650. gadā dzimušie
1722. gadā mirušie
Devonā dzimušie
Apvienotās Karalistes cilvēki
Orbītas ekscentricitāte

Orbītas ekscentricitāte ir orbītas formu raksturojošs parametrs. Tā parāda, cik ļoti orbīta atšķiras no riņķa, orbītas izstiepumu. Apzīmē ar e.

 Riņķveida orbīta 
 Eliptiska orbīta 
 Paraboliska orbīta 
 Hiperboliska orbīta

Piemēri 
Zemes orbītas ekscentricitāte pašreiz ir apmēram 0,0167. Tūkstošiem gadu ilgā laikposmā tā ir mainījusies robežās no 0,0034 līdz gandrīz 0,058.

No Saules sistēmas planētām vislielākā ekscentricitāte ir Merkuram (0,2056). 

Asteroīdiem vidējā ekscentricitāte ir 0,17. Tas ir saistīts ar lielo planētu (Jupiters) ietekmi.

Komētu orbītu ekscentricitātes ir salīdzinoši lielas. Periodiskajām komētām ir eliptiskas orbītas ar ekscentricitāti nedaudz zem 1. Tā Haleja komētas orbītas ekscentricitāte ir 0,967. Neperiodiskajām komētām šīs rādītājs ir tuvu 1 un vairāk.

Atsauces 

Debess mehānika
Orbītas

ru:Кеплеровы элементы орбиты#Эксцентриситет
Dāvids

Dāvids var būt:

 Karalis Dāvids — Bībeles personāžs; uzveica Goliātu;
 Dāvids — Mikelandželo skulptūra;
 Dāvids I — Skotijas karalis no 1124. līdz 1153. gadam.
Domiciāns

Tits Flāvijs Domiciāns (; dzimis , miris ), labāk pazīstams kā Domiciāns, bija Senās Romas imperators un pēdējais Flāviju dinastijas pārstāvis, kurš valdīja no 81. līdz 96. gadam, un kura piecpadsmit gadus esošais valdīšanas periods bija ilgākais kopš imperatora Tiberija laikiem.

Savā valdīšanas laikā stiprināja valsts ekonomiku, nocietināja impērijas ārējās robežas un uzsāka plašu celtniecības programmu galvaspilsētā Romā.
Uzsāka militāru kampaņu Britānijā kur, neveiksmīgi, centās pakļaut skotus. Tāpat arī ar neveiksmi beidzās viņa centieni iekarot Dākiju. 
Viņa valdīšanai bija raksturīgs izteikts personības kults. Lai gan Domiciāns bija populārs armijas un vienkāršo iedzīvotāju vidū Senāta locekļi viņu uzskatīja par tirānu. Nogalināts savu galminieku sazvērestības rezultātā.

Skatīt arī 
Senās Romas imperatori

Ārējās saites 

51. gadā dzimušie
96. gadā mirušie
Romas imperatori
Nogalinātie monarhi
Romā dzimušie
Robs Rensenbrinks

Pīters Roberts Rensenbrinks (; dzimis  Amsterdamā, miris ) bija Nīderlandes futbolists un Nīderlandes futbola izlases dalībnieks, kas sasniedza divu Pasaules kausa finālus 1974 un 1978. gadā. 2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Dzimis Amsterdamā, viņš karjeru sāka vietāja amatieru klubā "DWS", pirms 1969. gadā pārcēlās uz Beļģijas klubu Club Brugge. No 1971. līdz 1980. gadam viņš spēlēja Briseles "Anderlecht", kur guva savus lielākos sasniegumus klubu karjerā, uzvarot Kausu ieguvēju kausā 1976. un 1978. gadā (1977. gadā sasniedzot finālu) kopā ar tautieti Arī Hānu.

Rensenbrinks debitēja Nīderlandes izlasē 1968. gadā pret Skotijas izlasi, bet turpmāk spēlēja samērā maz, jo par uzbrucēja pozīcijām bija jācīnās ar Johanu Kruifu un Pītu Keizeru. Tomēr Rinuss Mihelss iekļāva viņu sastāvā 1974. gada Pasaules kausam, kas notika Rietumvācijā.

Ārējās saites 

1947. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
FIFA 100
1974. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1976. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1978. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Toulouse FC spēlētāji
Club Brugge KV spēlētāji
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Ziemeļholandē dzimušie
2020. gadā mirušie
Psihedēliskais roks

Psihedēliskais roks ir rokmūzikas žanrs, kas radās 1960. gadu vidū Lielbritānijā un ASV. To iespaidoja psihedēlijas kultūra un mēģinājumi atveidot sajūtas, kas rodas lietojot psihedēliskās vielas. Tas veidoja pāreju no rokenrola un blūza uz "smagākiem" žanriem, kā smagais roks, progresīvais roks, ārtroks un pankroks. Psihedēliskajā rokā nereti izmanto indiešu mūzikas motīvus.

Psihedēliskā roka pionieri un ietekmīgākās grupas ir The Beatles, The Byrds, The Yardbirds, Grateful Dead, Jefferson Airplane, The Jimi Hendrix Experience, Cream un Pink Floyd.

Rokmūzikas žanri
Pink

Pink jeb P!nk (īstajā vārdā Alesija Beta Mūra, ) ir divas Grammy balvas ieguvusī ASV mūziķe, dziesmu tekstu autore un mūzikas producente. Vispasaules popularitāti mūziķe Pink ieguva pēc sava pirmā veiksmīgā singla "There You Go" izdošanas 2000. gadā. Singls sasniedza Billboard Hot 100 7. vietu, kas priekš debijas bija lielisks rezultāts. Kopumā mūziķe visā pasaulē ir pārdevusi vairāk kā 30 miljonus albumu.

Tajā pašā gadā Pink izdeva arī savu debijas studijas albumu "Can't Take Me Home", kurš pārsvarā bija R&B žanra albums. Otro studijas albumu ar nosaukumu "Missundaztood" Pink izdeva 2001. gadā, kurā pārsvarā bija Popmūzikas žanra dziesmas. Albums guva milzīgu popularitāti visā pasaulē. No šī albuma tika izdoti tādi pazīstami singli kā "Get The Party Started", "Just Like a Pill" un "Don't Let Me Get Me". 2003. gadā novembrī sekoja trešais studijas albums "Try This", kura pārdošanas rādītāji vairs ne tuvu nebija tik labi, kā pirmajiem diviem mūziķes studijas albumiem, tomēr vairums kritiķu albumu novērtēja pārsvarā pozitīvi.

Pēc nelielas atpūtas no muzikālās karjeras, 2006. gada aprīlī Pink klajā laida ceturto studijas albumu ar visnotaļ atbilstošu nosaukumu "I'm Not Dead". Tāpat kā iepriekšējie albumi, arī šis ieguva pozitīvu kritiņu novērtējumu, bet neskatoties uz to, šis ieraksts albumu topos ilgi neuzkavējās. Tomēr 2007. gadā albuma nosacīto neveiksmi apturēja singlu "U + Ur Hand" un "Who Knew" veiksme un albuma pārdošanas rādītāji atkal sāka uzlaboties.

Pink piektais studijas albums "Funhouse" tika izdots 2008. gada oktobrī un iekļāva līdzšim veiksmīgāko mūziķes singlu "So What", kurš pirmo reizi nodrošināja Pinkai pirmo vietu Billboard Hot 100 topā. Arī otrais singls no piektā studijas albuma "Sober" guva ievērības cienīgus pārdošanas rezultātus un sasniedza Billboard Hot 100 15. vietu.

Diskogrāfija

Studijas albumi 
 2000: Can't Take Me Home
 2001: Missundaztood
 2003: Try This
 2006: I'm Not Dead
 2008: Funhouse

DVD 
 2006: Pink: Live in Europe
 2007: Pink: Live from Wembley Arena

Singli

1990. gadi

2000. gadi

2010. gadi

Koncertturnejas 
 2002: Party Tour
 2004: Try This Tour
 2006—2007: I'm Not Dead Tour
 2009: Funhouse Tour

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 
 Pink oficiālā ASV mājas lapa

1979. gadā dzimušie
Amerikāņu dziedātāji
Grammy balvas ieguvēji
Pensilvānijā dzimušie
Ķīlis (nozīmju atdalīšana)

Ķīlis var būt:
 ķīlis — viens no vienkāršākajiem mehānismiem;
 kuģa ķīlis — kuģa sastāvdaļa;
 ķīlis — gaisakuģa sastāvdaļa;
 ķīlis — viena no dambretes atklātnēm;
 Kuģa Ķīlis (Carina) — zvaigznājs;
 Roberts Ķīlis — latviešu sociālantropologs un politiķis (dzimis 1968)

Uzvārdi
Franks Reikārds

Franklins Edmundo Reikārds (; dzimis  Amsterdamā) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais spēlētājs. Reikārds karjeras laikā spēlēja Amsterdamas "Ajax", Saragosas "Real" un AC Milan klubos, kā arī Nīderlandes izlasē, kur 73 spēlēs guva 10 vārtus. Viņa māte ir nīderlandiete, bet tēvs surinamietis.

2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

No 2003. līdz 2008. gadam viņš vadīja Barcelona komandu, līdz viņu nomainīja līdzšinējais otrās komandas treneris Hoseps Gvardiola. 2009.-2010. gadā bija Stambulas "Galatasaray" galvenais treneris.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Ajax

 Eredivisie: 1981–82, 1982–83, 1984–85, 1993–94, 1994–95
 KNVB beker: 1982–83, 1985–86, 1986–87
 Nīderlandes Superkauss: 1993, 1994
 UEFA Čempionu līga: 1994–95
 UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1986–87

AC Milan

 Itālijas Serie A: 1991–92, 1992–93
 Supercoppa Italiana: 1988,1992
 Eiropas kauss: 1988–89, 1989–90
 Eiropas Superkauss: 1989, 1990
 Starpkontinentālais kauss: 1989, 1990

Nīderlande

 Eiropas čempionāts futbolā: 1988

Individuālie sasniegumi

 Itālijas Serie A gada labākais futbolists: 1992
 FIFA 100

Trenera karjera 
Barcelona

 Spānijas La Liga: 2004–05, 2005–06
 Supercopa de España: 2005, 2006
 UEFA Čempionu līga: 2005–06

Individuālie sasniegumi

 UEFA gada labākais treneris: 2005–06

Atsauces

Ārējās saites 

1962. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Nīderlandes futbola treneri
Nīderlandes futbola izlases treneri
1988. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1992. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā treneri
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
FIFA 100
Saūda Arābijas futbola izlases treneri
Sporting CP spēlētāji
AC Milan spēlētāji
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Ziemeļholandē dzimušie
Saksijas Koburgas un Gotas dzimta

Saksijas Koburgas un Gotas dzimta (, ) ir Eiropas valdnieku dzimta (Vetinas dzimtas atzars), kas cēlusies no Saksijas Koburgas un Gotas hercogiem un kļuvusi par Beļģijas (no 1830), Portugāles (1853–1910), Bulgārijas (1887–1946) un Apvienotās Karalistes (no 1901) valdniekiem.

Saksijas Koburgas un Gotas hercogi

Ernests I (1826–1844) 
Ernests II (1844–1893)
Alfreds (1893–1900) 
Karls Eduards (1900–1918)

Beļģijas karaļi

Apvienotās Karalistes valdnieki

Portugāles karaļi

Bulgārijas cari
 

 
Valdnieku uzskaitījumi
2009. gada Malaizijas Grand Prix

2009. gada Malaizijas Grand Prix ir Formula 1 Grand Prix izcīņa, kura norisinās no  līdz  Sepangas sacīkšu trasē.

Piektdienas un sestdienas testi 
Pirmajā testu sesijā abi Williams piloti Niko Rosbergs un Kadzuki Nakadžima uzstādīja labākos apļa laikus, aiz sevis atstājot abus Brawn pilotus Džensonu Batonu un Rubenšu Barikello.

Otrajā testu sesijā savukārt ātrākos laikus uzstādīja Ferrari piloti Kimi Reikenens un Felipe Masa, bet trešo labāko apļa laiku uzstādīja Red Bull pilots Sebastiāns Fetels. Šajā sesijā vairākas formulas izslīdēja no trases, bet vienīgais pilots, kas tā rezultātā avarēja un guva nopietnus formulas bojājumus bija Džankarlo Fizikella.

Trešajā testu sesijā savu piekto ātrāko apļa laiku no visām pirmajām sešām sezonas testu sesijām uzstādīja Niko Rosbergs, otrajā vietā palika Red Bull pilots Marks Vēbers, bet trešais - Felipe Masa no Ferrari.

Visās testu sesijās virs trases parādījās biezi lietus mākoņi, tomēr, neskatoties uz prognozēm, lietus nelija.

Kvalifikācija 
Kvalifikācijas pirmajā daļā ātrāko laiku uzrādija Rubenšs Barikello, bet pārējās divās daļās pārāks bija Džensons Batons. Aiz Džensona Batona otrajā vietā startā stāvēs Jarno Trulli, bet aiz šiem abiem pilotiem otrajā starta rindā - Timo Gloks un Niko Rosbergs, trešajā starta rindā - Marks Vēbers un Roberts Kubica. Sebastians Fetels kvalifikācijā uzrādīja trešo ātrāko laiku, bet Rubenšs Barikello - ceturto. Sakarā ar Fetela iepriekšējās sacīkstes sadursmes ar Kubicu piespriesto sodu, Fetels startēs par 10 vietām zemāk, bet sakarā ar Barikello ātrumkārbas maiņu - Barikello startēs par 5 vietām zemākā pozīcijā.

Rezultāti 
Piezīme. Formulām, kuras ir aprīkotas ar KERS sistēmu, pievienots simbols "‡".

Sacīkste 
Spēcīgā lietus dēļ sacīkste tika pārtraukta 33. aplī. Apli pirms tam trasē izbrauca drošības mašīna. Rezultāti tika ņemti no 31. apļa beigšanas secības, kā rezultātā Batons ieguva uzvaru, otrajā vietā palika Heidfelds, bet trešais - Gloks. Tā kā netika nobraukti 75% no paredzētā sacīkstes garuma, pilotiem tika piešķirti puse punktu no oficiālā punktu daudzuma par finišēšanu attiecīgajā pozīcijā.

Rezultāti

Atsauces un piezīmes 

Malaizijas GP
Malaizijas Grand Prix
Virica

Virica ir Vjadas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. Sākas mežainā purvainā apvidū dienvidaustrumos no Žīguriem netālu no Gulbenes - Pitalovas dzelzceļa līnijas. Upe lielākajā daļā tecējuma regulēta. Savāc ūdeņus no plaša meliorēta mežu masīva. Ietek Vjadā lejpus Žīguriem.

Atsauces 

Balvu novada upes
Vādas pietekas
Narvas baseina upes
Viļakas novada upes
Elagabals

Elagabals (Elagabalus, dzimis ap 203. gadu, miris ), zināms arī kā Heliogabals (Heliogabalus) vai Marks Aurēlijs Antonins (Marcus Aurelius Antoninus), bija Romas imperators no Severanu dinastijas, kurš valdīja no 218. līdz 222. gadam.

Kļuvis par valdnieku 14 gadu vecumā un viņa samērā neilgo valdīšanu aizēnoja neskaitāmi seksa skandāli un pretrunīgi vērtētas reliģiskās prakses.
Dzimis Emesas pilsētā (mūsdienu Himsā), Sīrijā dižciltīgā arābu cilmes ģimenē. Jau kopš bērnības kalpojis par vietējās dievības - saules dieva Elagabala augstāko priesteri.

Bijis imperatora Karakallas brālēns un pēc viņa nogalināšanas, ar savas vecāsmātes Jūlijas Mēzas palīdzību, kļuvis par valdnieku, kad ātri tika nogalināts Karakallas pēctecis Makrīns.    
Elagabals zināms ar necieņas izrādīšanu romiešu tradicionālajai reliģijai un seksuālās dzīves normām. Aizvietojis Romas panteona augstāko dievu Jupiteru ar savu pārstāvēto dievību Elagabalu un piespieda vadošās valsts amatpersonas to pielūgt. Īsā laika posmā apprecējās četras reizes un viena no sievām bija vestāliete, dieves Vestas priesteriene, kuru pienākums bija uzturēt mūžīgo uguni un visu mūžu saglabāt jaunavību. Tajā pašā laikā ir zināmi arī vairāki vīriešu dzimuma mīļākie.

Politiski ievērojamākie veikumi bija vairāku dumpju apspiešana austrumos, kā arī ceļā uz Romu 218-219. gadā nogalināti vairāki ietekmīgi Makrīna atbalstītāji.

Ar savu nepieņemamo uzvedību pilnībā atsvešināja no sevis senātu, pretoriāņu gvardi un vienkāršos iedzīvotājus. Neapmierinātībai pieaugot 222. gadā pretoriāņu gvarde nogalināja Elagabalu. Atentāta organizēšanā piedalījās viņa vecāmāte Jūlija Mēza, kas savulaik palīdzēja viņa nokļūt tronī.
Pēc viņa nāves par jauno valdnieku tika pasludināts Elagabala brālēns Sevērs Aleksandrs. Pats Elagabals kļuva par upuri Romas damnatio memoriae politikai. Viņa vārds tika izdzēsts no vēstures un vizuālie atveidojumi vai nu iznīcināti vai pārveidoti viņa pēcteča vajadzībām.

Ārējās saites 

200. gados dzimušie
222. gadā mirušie
Romas imperatori
Vitrupe

Vitrupe (arī Naužupe, augštecē — Baurupe, Lielupīte, Reiņupe) ir upe Limbažu novadā. Iztek no Riebezera. Pēc cita uzskata iztek no Lādes ezera pie Nabes un ar nosaukumu Reiņupe (arī Nabe) tek līdz Riebezeram, šķērsojot Skujas ezeru, Auziņu ezeru un Mazezeru. Šajā posmā uzņem lielākās pietekas Kranupīti un Cimeļupi. Liepupes-Reiņupes kanāls savieno ar Liepupi. Pēc iztekas no Riebezera līdz Ķirbižiem Vitrupe tek pa ~0,5 km platu un 15 m dziļu ieleju. Pēc Ķirbižiem ieleja sašaurinās un tuvojoties jūrai izbeidzas. Reiņupe un Vitrupes daļa no Vitrupes ciema līdz Ķirbižiem regulēta.

Upi šķērso autoceļi A1 P53 un P11, kā arī bijušais Rīgas - Rūjienas dzelzceļš. Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Vitrupe, Jumpravmuiža.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Salacgrīvas novada upes
Zites strauts

Zites strauts ir Ķekavas kreisā krasta pieteka Ķekavas novadā. Sākas grāvju sistēmā pie autoceļa A7 austrumos no Vārpām. Gultne visā garumā regulēta. Augštecē krastos meliorēti lauki, lejtecē - mežu masīvs. Upes gultne ir mīksta, klāta ar smilti, makrotītiem, brūnām dūņām.

Atsauces 

Ķekavas novada upes
Baldones pagasts
Zilupe (upe)

Zilupe, arī Sīnupe, Sīnuoja ir Latvijas robežupe Latgales austrumos, Veļikajas pieteka. Plūst caur Baltkrievijas, Latvijas (Ludzas novadu) un Krievijas teritoriju. Upi šķērso autoceļi A12 (Latvijā), M20, A117 (Krievijā).

Upes raksturojums 
Sākas purvā austrumos no Asvejas ezera Vitebskas apgabalā Baltkrievijā. 12 km garā posmā upe ir Latvijas un Baltkrievijas un Latvijas un Krievijas robežupe. Tālākos 59 km Zilupe tek pa Latvijas teritoriju līdz Zilezeram, kur, pēc tā noteces uzņemšanas, 9 km garumā atkal ir Latvijas un Krievijas robežupe līdz Rūbeža upei.

Latvijas teritorijā Zilupe tek pa Zilupes līdzenumu, lielākā daļa tās pieteku atrodas Dagdas un Rāznavas paugurainēs. Izņemot nelielu posmu lejpus Plusonas ietekas, kur upei ir izteikta ieleja, Zilupe tek pa līdzenu, purvainu apvidu. Latvijas teritorijā upes platums ir 10-15 m, lejpus Krasnogorodskas - 30 m.

Tālāk Zilupe tek pa Krievijas Pleskavas apgabala teritoriju, kur pie Rešetiem ietek Veļikajas upē.

Lielākās pietekas 
 Ņaverica (Baltkrievijā), 
 Plisunka (27 km), 
 Podupe (7 km), 
 Verbovka (7 km), 
 Istra (39 km), 
 Pudupe (13 km), 
 Jučevas strauts (12 km), 
 Kurjanka (11 km), 
 Rūbeža upe (11 km; Latvijā), 
 Kļučevatka (Krievijā), 
 Voroga (Krievijā), 
 Verša (Krievijā).

Lielākās apdzīvotās vietas krastos

Latvijā 
 Pasiene, 
 Zilupe.

Krievijā 
 Pokrovska, 
 Krasnogorodska, 
 Bļasina, 
 Siņaja Ņikola, 
 Grivi.

Atsauces 

Zilupe (upe)
Ludzas novada upes
Latvijas robežupes
Baltkrievijas upes
Krievijas upes
Veļikajas pietekas
Narvas baseina upes
Brigu pagasts
Zilupes novada upes
Ciblas novada upes
Māja

Māja jeb nams ir celtne, kas paredzēta dzīvošanai un citai sabiedriskām un saimnieciskām darbībām. Māja kalpo par patvēruma vietu no nelabvēlīgiem laikapstākļiem, kā arī gulēšanai, aizsardzībai un vienkārši atpūtai. Mājas tiek sauktas arī par mājokļiem, lai gan ar šo terminu saprot arī dzīvokļus.

Vēsture 
Sākotnēji cilvēki mājokļus būvēja atkarībā no klimata, pieejamajiem materiāliem, kā arī no briesmām, kas to apdraudēja ikdienā. Tiklīdz cilvēks iemācījās rīkoties ar cirvi, mājokļu celšanā tika izmantota koksne, kas vairākus gadsimtus bija viens no nozīmīgākajiem izejmateriāliem mājas būvēšanā. Toties silto un mitro klimatisko joslu iedzīvotāji ilgi vēl pēc cirvja izgudrošanas dzīvoja mājās, kuras bija būvētas no zāles un salmiem. Āfrikā un Klusā okeāna salās mitekļus veidoja no apkārtnē atrodamajām zālēm, bambusa lapām un vīteņaugiem. Savukārt vietās, kur bija sauss un karsts klimats, senie cilvēki veidoja mājas, nopinot mājas karkasu no lokaniem zariem un pēc tam apziežot to ar šķidriem māliem, kas vēlāk saulē izžuva.

Zinātnieki uzskata, ka Senajā Ēģiptē cilvēki pirmie iemācījās izveidot ķieģeļus. Savukārt Senās Divupes iedzīvotāji atrada paņēmienu, kā šos ķieģeļus padarīt stiprākus un izturīgākus, bet asīrieši iemācījās ķieģeļus pārklāt ar glazūru. No šādiem ķieģeļiem celtas mājas saglabājās pat gadsimtiem ilgi.

Mājas celtniecība 

Lai uzceltu māju, ir jāveic vairāki priekšdarbi. Jānolūko zemes gabals, jāizvēlas mājas projekts, ņemot vērā budžetu, jāplāno mājas arhitektūras stils un iekštelpu interjers, jānovērtē, kā saules gaisma apspīdēs namu, un citi darbi. Mājas celtniecības laikā ir jāņem vērā vissīkākie sīkumi, jo vēlāk nepilnības izlabot var būt grūti.

Katras mājas celtniecību sāk ar rakšanas darbiem, kur pēcāk būs tās pamati. Pamatus parasti lej no betona, kurā ir salikti akmeņi vai tērauda stiegrojums (dzelzsbetona). Kad mājai ir pamati, ķeras gan pie ārējo, gan iekšējo sienu celtniecības. Noteikti daļai no sienām ir jābūt izturīgām, jo uz tām balstīsies mājas jumts. Tās sauc arī par nesošajām sienām. Materiāli, no kuriem veido sienas var būt dažnedažādākie, piemēram, ķieģeļi, betons, koks, māls, akmens. To izvēli lielā mērā nosaka ne tikai ģimenes budžets, bet arī pieejamība konkrētā ģeogrāfiskā vietā. Būvniecības pēdējais posms ir jumta izveidošana.

Kad māja ir zem jumta, var sākt iekšdarbus jeb apdares darbus. Mājā ieliek durvis un logus, veic špaktelēšanas un krāsošanas darbus, tapešu līmēšanu, ievelk elektrotīklu, izveido ūdensvadu un kanalizācijas sistēmu. Viens no pēdējiem darbiem parasti ir grīdas ieklāšana.

Protams, lai namu varētu apdzīvot, ir nepieciešamas mēbeles, pie logiem aizkari vai žalūzijas un dažādi dekoratīvi elementi, piemēram, pie sienām gleznas, kas rada mājīguma sajūtu.

Atsauces

Ārējās saites
Backstreet Boys

Backstreet Boys (saukti arī par BSB) ir ASV poproka vokālās harmonijas grupa. Grupas sastāvā ir pieci mūziķi: Braiens Litrels, Niks Kārters, Hovijs Doro, Aleksandrs Džeimss Maklīns un Kevins Ričardsons, kas uz laiku pameta grupu 2006. gadā, bet atgriezās grupā 2012. gada beigās. Grupa ir izdevusi 13 Top 40 Billboard Hot 100 singlus un kopumā grupa ir pārdevusi vairāk kā 200 miljonus savu ierakstu, tostarp 120 miljonus albumu, kas Backstreet Boys padara par vienu no visu laiku veiksmīgākajām puišu grupām un mūziķiem pasaulē.

Grupas panākumi sākās ar starptautisko debijas albumu Backstreet Boys (1996). Nākamajā gadā tika izdots otrs starptautiskais albums Backstreet's Back (1997), kas arī bija ASV debijas albums un tas veidoja grupas vispasaules panākumus. 1999. gadā tika izdots viņu veiksmīgākais studijas albums Millennium (1999), kam sekoja grupas 4. albums Black & Blue (2000).

Pēc divu gadu pārtraukuma grupa atkal uzsāka muzikālo darbību ar piekto albumu Never Gone (2005). Kevins Ričardsons pameta grupu 2006. gadā pēc Never gone tūres, lai nodarbotos ar citām interesēm. Grupa pēc tam turpināja darbību četratā un izdeva divus albumus Unbreakable (2007) and This Is Us (2009).

2012. gada aprīlī grupa paziņoja, ka Ričardsons ir atgriezies grupā uz palikšanu un jūlijā viņi sāka rakstīt nākamo studijas albumu. Grupa uzstājās pilnā sastāvā augustā kā viesi Good Morning America vasaras koncertu sērijā.

Grupas pirmie divi ASV izlaistie diski saņēma Diamon Award (Dimantu Godalgas) apbalvojumus par pārdotajiem vairāk nekā 10 miljoniem eksemplāriem 1997. gadā, kā arī 1999. gada albuma Millenium sasniegums, kas ieņēma pirmo vietu divdesmit piecās pasaules valstīs. Grupai bija daudz komerciāli veiksmīgu singlu, kuri ieņēma augstas topu vietas visā pasaulē. Taču grupas popularitāti veido tādi pazīstami singli kā Quit Playing Games (With My Heart), As Long As You Love Me, Everybody (Backstreet's Back), All I Have To Give un I Want It That Way.

2013. gadā grupa saņēma zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

Diskogrāfija

Studijas albumi 
 Backstreet Boys (1996)
 Backstreet's Back (1997)
 Millennium (1999)
 Black & Blue (2000)
 Never Gone (2005)
 Unbreakable (2007)
 This Is Us (2009)
 In a World Like This (2013)
DNA (2019)

Singli

1990. gadi

2000. gadi

Atsauces

Ārējās saites 
 Backstreet Boys oficiālā mājas lapa
Maiami "Heat"

Maiami "Heat" () ir profesionāls ASV basketbola klubs, kas ir bāzēts Maiami, Floridas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās basketbola asociācijas Austrumu konferences Dienvidaustrumu divīzijā. Tas tika dibināts 1988. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlē NBA.

Kluba pastāvēšanas vēsturē tas ir trīs reizes uzvarējis NBA (2006, 2012, 2013), četras reizes klubs kļuvis par konferences uzvarētāju un 10 reizes — divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada American Airlines Arena arēnā.

Vēsture 
"Heat" tika dibināta 1988. gadā, kad notika NBA paplašināšana. Lai gan komanda zaudēja savas pirmās 17 spēles, sezonu tā pabeidza ar 15 uzvarām. 1989. gada NBA draftā "Heat" ar kopējo 4. numuru izvēlējās Glenu Raisu. Viņš palīdzēja vienībai iekļūt izslēgšanas spēlēs 1992. un 1995. gadā, kur bija jāsacenšas ar Čikāgas "Bulls". Miami komanda sasniedza jaunas virsotnes 1990. gadu vidusdaļā, kad organizācijai pievienojās ģenerālmenedžeris un treneris Pets Railijs. Railijs panāca, ka Raiss tiek aizmainīts uz Šarlotas "Hornets" apmaiņā pret Alonzo Mourningu. Tajā pašā laikā "Heat" pievienojās arī Tims Hārdavejs. Ar šo basketbolistu palīdzību Maiami komanda iekļuva izslēgšanas mačos sešus gadus pēc kārtas.

Sākoties jaunajai tūkstošgadei, "Heat" kļuva par vienību, kas neizcīna vairāk par 40 uzvarām sezonā. Tas palīdzēja draftā iegūt nākamo NBA zvaigzni — Dveinu Veidu. Apmaiņas darījumā vienībai pievienojās arī Šakils O'Nīls. Šādā sastāvā "Heat" 2006. gadā triumfēja NBA čempionātā, finālā uzveicot Dalasas "Mavericks". Veids tika atzīts par finālu vērtīgāko spēlētāju. Pirms 2010.—2011. gada sezonas uz "Heat" pārgāja Lebrons Džeimss un Kriss Bošs, kuri kopā ar D. Veidu izveidoja vienu no spēcīgākajiem trio visā līgā. 2010.—2011. gada sezonā klubs kvalificējās finālsērijai, tomēr tajā zaudēja Dalasas "Mavericks", tomēr jau nākamajā sezonā tika izcīnīts čempiontituls. Arī 2013. gadā tika izcīnīta uzvara finālā, šoreiz ar 4—3 pret Sanantonio "Spurs".

Sasniegumi 
 Čempioni: 3
 2006, 2012, 2013

 Konferences čempioni: 6
 2006, 2011, 2012, 2013, 2014, 2020

 Divīzijas čempioni: 15
 1997, 1998, 1999, 2000, 2005, 2006, 2007 2011 2012, 2013, 2014, 2016, 2018, 2020, 2022

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā mājaslapa 
 Basketball-Reference profils
Krievu—persiešu kari

Ar terminu Krievu—persiešu kari apzīmē vairākus Krievijas impērijas—Persijas konfliktus 18. un 19. gadsimtā, no kuriem nozīmīgākie bija:
 
 Krievu—persiešu karš (1722—1723)
 Krievu—persiešu karš (1796)
 Krievu—persiešu karš (1804—1813)
 Krievu—persiešu karš (1826—1828)

Skatīt arī 
 Krievu—turku kari

Kari ar Krieviju
Kari ar Irānu
Krievijas vēsture
Irānas vēsture
Ugunsdzēsējs

Ugunsdzēsējs ir cilvēks, kura darbs ir dzēst uguni nelaimju un ugunsgrēku gadījumos, kā arī veikt dažādus glābšanas darbus. Ugunsdzēsēji parasti apvienojas brigādēs, lai veiksmīgāk un organizētāk varētu veikt konkrētos uzdevumus.

Vēsture 

Antīkajā pasaulē nebija pastāvīgu ugunsdzēsēju. Ja izcēlās ugunsnelaime, tad ar to cīnījās ikviens, jo zināja, ka, ja nākamreiz izcelsies kādam citam ugunsgrēks, tad arī būs palīgi, kas palīdzēs cīnīties ar to. Cilvēki parasti nostājās rindā, izveidojot ķēdi no ūdens ņemšanas vietas līdz degošajai vietai. Viņi padeva spaiņus ar ūdeni no rokas rokā līdz tie nonāca pie pēdējā cilvēka, kura uzdevums bija mēģināt nodzēst uguni.

1666. gadā izcēlās Lielais Londonas ugunsgrēks, kura rezultātā tika iznīcināti vairāk par 13 000 ēku, kā arī Svētā Pāvila katedrāle. Pēc tam angļi izgudroja rokas sūkņus, lai varētu ūdeni pa šļūtenēm sūknēt līdz uguns skartajai vietai. Iedzīvotāji sāka apvienoties brīvprātīgās ugunsdzēsēju komandās un biedrībās. Viņi arī algoja speciālu zvanītāju, kurš naktīs apstaigā pilsētu, lai laikus konstatētu un brīdinātu cilvēkus par ugunsgrēku. Pilsētnieki ziedoja arī naudu, lai nodrošinātu šīs komandas ar nepieciešamajām ierīcēm. Drīz vien apdrošināšanas kompānijas izveidoja savas ugunsdzēsēju komandas, kuras devās dzēst apdrošinātās ēkas, bet reti kad, ja dega citi objekti.

1835. gadā Ņujorkā tika izveidota pirmā ugunsdzēsēju patruļa, kuras četriem ugunsdzēsējiem maksāja algu - katram 250 dolārus gadā. Gadu vēlāk šajā patruļā strādāja jau 40 cilvēku, un iedzīvotāji to sauca par ugunsdzēsības policiju. 1855. gadā Ņujorkā tika uzcelts arī pirmais ugunsdzēsēju tornis. Mūsdienās teju vai visās valstīs ir ugunsdzēsēju vienības, kuras dodas dzēst uguni, ja izceļas kaut kur ugunsgrēks.

Profesijas
Uguns
Drošība
Ugunsdzēsība
Manchester City F.C.

Manchester City F.C. ir profesionāls angļu futbola klubs no Mančestras. Dibināts 1880. gadā kā St Mark's (West Gorton). Pašlaik spēlē Anglijas Premjerlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Mančestras pilsētas stadionā. Kluba futbolisti ir septiņas reizes izcīnījuši Anglijas čempiontitulu, tai skaitā sešas reizes kopš Premjerlīgas izveides. Sešas reizes komanda ir uzvarējusi FA kausa izcīņā. 1970. gadā uzvarēja UEFA Kausu ieguvēju kausā. 2020.—2021. gada sezonā pirmo reizi iekļuva UEFA Čempionu līgas finālā, taču piekāpās citam Anglijas klubam — Chelsea.

Komandas sastāvs 
.

Sasniegumi 
 Anglijas futbola augstākais līmenis (līdz 1992. gadam Pirmā divīzija; tagad — Premjerlīga)
 Čempioni (8): 1936–37, 1967–68, 2011–12, 2013–14, 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22, 
 Vicečempioni (6): 1903–04, 1920–21, 1976–77, 2012–13, 2014–15, 2019–20
 Anglijas futbola 2. līmenis (1893.—1992. Otrā divīzija; 1992.—2004. Pirmā divīzija; tagad — Championship)
 Čempioni (7): 1898–99, 1902–03, 1909–10, 1927–28, 1946–47, 1965–66, 2001–02
 Vicečempioni (4): 1895–96, 1950–51, 1988–89, 1999–2000 
 FA kauss
 Kausa ieguvēji  (6): 1903–04, 1933–34, 1955–56, 1968–69, 2010–11, 2018–19
 Finālisti (5): 1925–26, 1932–33, 1954–55, 1980–81, 2012–13
 Anglijas Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (8): 1969–70, 1975–76, 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21
 Finālisti (1): 1973–74 
 FA Community Shield (līdz 2001. gadam — Charity Shield)
 Kausa ieguvēji (6): 1937, 1968, 1972, 2012, 2018, 2019
 UEFA Čempionu līga
 Finālisti (1): 2020–21
 UEFA Kausu ieguvēju kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1969–70

Atsauces

Ārējās saites 

 

Manchester City F.C.
Anglijas futbola klubi
Diks Advokāts

Dirks Nikolāss "Diks" Advokāts (; dzimis  Hāgā) ir Nīderlandes futbola treneris.

Savas karjeras laikā viņš ir vadījis Beļgijas, Nīderlandes, Dienvidkorejas, Apvienoto Arābu Emirātu, Krievijas, Serbijas un Irākas futbola izlases. Viņa iesauka ir "Mazais ģenerālis", atsaucoties uz viņa skolotāja Rinusa Mihelsa iesauku "Ģenerālis".

Sasniegumi

Trenera karjera 
SVV

 Eerste Divisie: 1989–90

PSV Eindhoven

 Eredivisie: 1996–97
 KNVB beker: 1995–96
 Johan Cruijff Schaal: 1996, 1997, 2012

Rangers

 Skotijas Premjerlīga: 1998–99, 1999–2000
 Skotijas kauss: 1998–99, 1999–2000
 Skotijas Līgas kauss: 1998–99

Zenit

 Krievijas Premjerlīga: 2007
 UEFA kauss: 2007–08
 UEFA Superkauss: 2008

Nīderlandes futbola izlase
 
UEFA Eiropas Čempionāts: trešā vieta 2004.gadā

Atsauces

Ārējās saites 

1947. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes futbola treneri
Apvienoto Arābu Emirātu futbola izlases treneri
Beļģijas futbola izlases treneri
Dienvidkorejas futbola izlases treneri
Krievijas futbola izlases treneri
Nīderlandes futbola izlases treneri
1994. gada FIFA Pasaules kausa treneri
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā treneri
2006. gada FIFA Pasaules kausa treneri
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā treneri
Krievijas Nopelniem bagātie treneri
Dienvidholandē dzimušie
Grūbe

Grūbe var būt:

 Grūbas upes cits nosaukums;
 Grūbe — apdzīvota vieta Apes pagastā;
 latviešu (no apvidvārda „grūbe” ar nozīmi „ūdenskritums” vai apdzīvotas vietas Grūbe) vai vācu (no  — 'bedre') cilmes uzvārds. 

Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Dainis Grūbe (dzimis 1984), aktieris;
 Edvards Grūbe (1935–2022), gleznotājs
 Gints Grūbe (dzimis 1972), režisors un producents;
 Guntis Grūbe (dzimis 1953), inženieris, ekonomists un politiķis;
 Stefans Grūbe (Stephan Grube; 1480—1483), Rīgas virsbīskaps;
 Uģis Grūbe (1957—2022), jurists.

Latviešu uzvārdi
Vācu uzvārdi
Daniels Kastners

Daniels Kastners (; dzimis ) ir Austrijas futbolists, kurš 2009. gada sezonā spēlēja Liepājas Metalurgs sastāvā. Pirms tam spēlējis vairākos Austrijas Bundeslīgas un 1. līgas klubos.

Ārējās saites 
 Profils transfermarkt.de
 Profils fussballdaten.de

1981. gadā dzimušie
Austrijas futbolisti
FK Liepājas Metalurgs spēlētāji
Aigars Fadejevs

Aigars Fadejevs (dzimis  Valkā) ir bijušais latviešu vieglatlēts, kas piedalījās soļošanas sacensībās un maratonskrējienā, pēc sportista karjeras beigām — sporta fizioterapeits.

Piedalījies trīs olimpiskajās spēlēs (1996, 2000, 2004), četros pasaules čempionātos (1997, 1999, 2001, 2003) un trijos Eiropas čempionātos (1994, 1998, 2002).1998. gadā A. Fadejevs izcīnīja sudraba medaļu 20 km soļojumā Eiropas čempionātā, savukārt 2000. gadā viņš izcīnīja sudraba medaļu 50 km soļojumā Sidnejas olimpiskajās spēlēs. 2000. gadā Aigars Fadejevs ieguva „Gada labākā sportista” nosaukumu. Pēc soļošanas karjeras beigām pievērsās garo distanču skriešanai — maratonam. Personisko rekordu maratona skrējienā sasniedzis 2008. gadā Vīnē (2.18:19).

A. Fadejevs līdz 2005. gadam rīkoja ikgadēju soļošanas festivālu. Pēc sportista karjeras beigām strādā paša izveidotajā sporta rehabilitācijas klīnikā AF Workout Rīgā. Ir strādājis ar tādiem sportistiem kā Valters Dikss, Malakais Deiviss, Berijs Bondss, Kobe Braiants, Džons Stefensens.

Atsauces

Ārējās saites 

1975. gadā dzimušie
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Latvijas vieglatlēti
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Latvijas olimpiskie medaļnieki
Valkā dzimušie
Soļotāji
Garo distanču skrējēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki vieglatlētikā