joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
2S. autobusu maršruts (Liepāja)

2S. autobusu maršruts ir Liepājas autobusu maršruts, kas kursē no Mirdzas Ķempes ielas līdz 15. vidusskolai (tikai vienā virzienā), tas ir skolas maršruts.

Maršruts 
Maršruts iet pa šīm ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ganību iela, Zirņu iela, Lauku iela, Dzērves iela, Eduarda Tisē iela, Tukuma iela, Klaipēdas iela, Uliha iela, Kūrmājas prospekts, Graudu iela, Lielā iela, Rīgas iela, Raiņa iela, Oskara Kalpaka iela.

Maršruta pieturi 

1 1A 1S 2 2S 3 4 4A

4S 6 6A 7 8 9 9A 10

10A 11 11A 12 12A 12B 22 22S

23 25 904 912 912A 912B

Sabiedriskais transports Liepājā
Mazbriede

Mazbriede (arī Briedīte, Dikļupe, Robežupe uz Dauguļu un Dikļu pagastu robežas ~ 3 km garumā), ir Valmieras novada upes Briedes lielākā pieteka vai tās augšgala R zars, kura kopējais garums ir 19 km.
Aizsākas Madiešēnu purvā no Mazezera. Upes baseins atrodas Burtnieku līdzenumā, kur upes augštece tiek regulēta par 6 m platu grāvi. Pirms Dikļiem pagriežas uz A un ietek Dikļu Dzirnavezerā. Iztekot no Dzirnavezera un ietekot Briedes upē, Zilākalna pagastā uzņem  10 km garu pieteku Zundu (Dikļupīti) no Ozolmuižas ezeriem. Mazbriedes upes posms no Dzirnavezera līdz Briedes upei ir 6,28 km garš un tiek regulēts ar Zilākalna purviem, bet tās pietece galvenokārt ir no grāvjiem. Mazbriedes upes dziļa vieta ir "Baronbedre" upes līkumā 250 m DA no Mežurgu mājām, "kur Dikļu kungi agrāk nākuši peldēties".

Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos 
 Dikļi

Atsauces 

Salacas baseina upes
Valmieras novads
18. novembra iela

18. novembra iela var būt:

 18. novembra iela (Daugavpils)
 18. novembra iela (Ludza)
 18. novembra iela (Rēzekne)
Ješku grāvis

Ješku grāvis (arī Dedumupe, augštecē - Rušupīte) ir Lisas labā krasta pieteka Valmieras un Cēsu novados uz dienvidiem no Jaunvāles. 

Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Lisā augšpus valsts autoceļa P18 (Valmiera — Smiltene) tilta pār Lisu.

Atsauces 

Cēsu novada upes
Valmieras novada upes
Brenguļu pagasts
Mārsnēnu pagasts
Lisas pietekas
Mailīte (Vīksnenes pieteka)

Mailīte ir Vīksnenes labā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā uz austrumiem no Brenguļiem. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Vīksnenē pie tās ieteces Abulā.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Beverīnas novada upes
Brenguļu pagasts
Pūpolupīte

Pūpolupīte  ir Gaujas kreisā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā. 

Iztece uz dienvidiem no Gaujaslāčiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Gaujā pie Gaujmaļiem. Upi šķērso dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Upes krastos atrodas Pūpoli 1 un Gaujmaļi.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Beverīnas novada upes
Brenguļu pagasts
Jānis Turlajs

Jānis Turlajs (dzimis ) ir latviešu ekonomģeogrāfs, kartogrāfs un uzņēmējs. Darbojas arī politikā. Patlaban SIA "Jāņa sēta" līdzīpašnieks, galvenais redaktors un padomes priekšsēdētājs.

Biogrāfija 
Jānis Turlajs dzimis 1965. gadā. Uzaudzis Salaspilī. Mācījies Salaspils 1. vidusskolā, bijis Jauno ģeogrāfu skolas dalībnieks, aktīvi piedaloties ģeogrāfijas olimpiādēs (absolūtais uzvarētājs 1982. gadā). 1990. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāti, iegūstot ekonomģeogrāfa specialitāti. Kopā ar Aivaru Prošenkovu un Aivaru Zvirbuli dibināja uzņēmumu "Karšu izdevniecība Jāņa sēta", patlaban uzņēmuma "Jāņa sēta" līdzīpašnieks un galvenais redaktors.

2021. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Salaspils novada domē. 2022. gada rudenī ievēlēts par domes priekšsēdētāja vietnieku.

2021. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.

Atmodas laikā darbojies Latvijas Kultūras fonda vietvārdu komisijā.

Atsauces 

1965. gadā dzimušie
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas ģeogrāfi
Latvijas kartogrāfi
Latvijas uzņēmēji
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Spindene

Spindene (arī Spindupe) ir Mažupes kreisā krasta pieteka Valmieras novada Brenguļu pagastā. 

Iztece uz rietumiem no Saules. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Mažupē pie Brenguļiem. Upi šķērso valsts autoceļš V182 (Cempi – Brenguļi – Trikāta – Vijciems).

Atsauces 

Valmieras novada upes
Beverīnas novada upes
Brenguļu pagasts
Viltums

Viltums (arī Viltuma, Viltumupe, Brenguļu upīte, lejtecē Ķeņģupe, Ķeņģupīte) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. 

Iztece uz dienvidiem no Saules. Tek rietumu virzienā, vidustecē pagriežas uz ziemeļrietmiem. Ietek Gaujā pie Enerģētiķa. Upi šķērso valsts autoceļi V182 (Cempi – Brenguļi – Trikāta – Vijciems), V196 (Valmiera – Brenguļi – Bikseja), kā arī dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Bez Enerģētiķa upes krastos atrodas Cempi.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Beverīnas novada upes
Brenguļu pagasts
Kauguru pagasts
Dauguļu Mazezers

Dauguļu Mazezers (arī Mazezers un Dauguļu ezers) ir ezers Valmieras novada Dikļu pagastā, uz R un DR no tā atrodas Madiešēnu purvs, uz A un DA — Namītēnu purvs. Iekļauts Augstrozes dabas liegumā.

Apraksts 

Purva ezers ar brūnganu ūdeni. Vēl 2004. gada mērījumā ūdens krāsa atbilda brūnūdens ezera statusam, taču 2017. gadā ūdens krāsainība jau bija mazāka par šo līmeni. Gultne dūņaina, ZA piekrastē vietām akmeņaina vai smilšaina. Krasti, izņemot ZA, zemi, D un A daļā purvaini, pieejami g.k. no ZA un A puses, ezerā ir purvainas salas. A krastā Latvijas PSR laikā bijusi atpūtas bāze, kur izrakts 100-150 m garš kanāls laivu novietošanai, ZA krastā peldvieta. Ezers ir publiski pieejams, taču ceļš uz peldvietu ved caur privātīpašumu. Kopš 2018. gada Kocēnu novads izsludina konkursus par apsaimniekotāju ezeram, lai izskaustu maluzvejniecību. Līdz 2008. gadam ezerā veikta nozveja un zivju ielaišana, pēc tam tas lietots tikai makšķerēšanai.

Flora 

Dauguļu Mazezers ietilpst 3130. biotopa (Ezeri ar oligotrofām līdz mezotrofām augu sabiedrībām) 1. variantā. Tie ir ezeri, kuru ekosistēmā lielu lomu spēlē klases Littorelletea tipiskas augu sabiedrības, ko veido lobēliju-ezereņu komplekss un to pavadošās augu sugas. Biežākie augi: virsūdens sugas g.k. Z un ZA piekrastē — pameldri, niedres, grīšļi, peldlapu sugas g.k. pie pārpurvotajiem krastiem — lēpes, ūdensrozes, peldošā glīvene, sūrenes. Iegrimušie augi — daudzlapes, glīvenes. Ezerā sastopamas arī lobēlijas, ežgalvītes, kosas. Aizsargājamas sugas ir Dortmaņa lobēlija (Lobelia dortmanna), gludsporu ezerene (Isoёtes lacustris L.), vienzieda krastene (Littorella uniflora), pamīšziedu daudzlape (Myriophyllum alterniflorum), lokanā nitella (Nitella flexilis), šaurlapu ežgalvīte (Sparganium angustifolium), kā arī Latvijas Sarkanās grāmatas suga — sīkā lēpe (Nuphar pumila).

Fauna 

Zivju sugas: karūsas, plauži, asari, līdakas, ķīši, akmeņgrauži, grunduļi, pīkstes, sudrabkarūsas, arī zuši, zandarti, karpas, vēdzeles, auslejas. Ir vēži. Krastos bebru mītnes, kas nosprosto ezera vienīgo izteku Mazbriedi un veicina koku nokalšanu ezera līmeņa celšanās dēļ.

Vēsture 

1960.-1961. gadā ezera līmeni pazemināja par 1 metru, iztaisnojot Mazbriedi. Pēc dziļumu mērījumu datiem, vēl 1975. gadā ezera līmenis nebijis pilnībā atjaunojies un bijis 30 cm zemāks nekā 1990. gadā.

Atsauces 

Valmieras novada ezeri
Dikļu pagasts
Kocēnu novada ezeri
Igors Romiševskis

Igors Romiševskis (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju Olimpisko čempionu, kā arī trīskārtēju Pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 12 sezonas PSRS čempionāta komandā Maskavas CSKA, deviņas reizes izcīnot līgas čempiona titulu.

Spēlētāja karjera 
Hokejista karjeru Romiševskis sāka 1960.—61. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas CSKA, tās sastāvā aizvadot četras spēles. CSKA sastāvā PSRS čempionātā aizvadīja 350 spēles, guva 50 vārtus.

Ārējās saites 

1940. gadā dzimušie
2013. gadā mirušie
Krievijas hokejisti
Maskavas CSKA spēlētāji
Hokejisti 1968. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1972. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Ar Goda ordeni apbalvotie
PSRS hokejisti
Vladimirs Vikulovs

Vladimirs Vikulovs (; dzimis , miris ) bija krievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju Olimpisko čempionu, kā arī septiņkārtēju Pasaules čempionu. Karjeras laikā aizvadījis 16 sezonas PSRS čempionāta komandās Maskavas CSKA un Ļeņingradas SKA, 12 reizes izcīnot līgas čempiona titulu.

Spēlētāja karjera 
Hokejista karjeru Vikulovs sāka 1963.—64. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Maskavas CSKA. 1978.—79. gada sezonas otrajā pusē, kas bija Vikulova pēdējā sezona spēlētāja karjerā, viņš aizvadīja deviņas spēles Ļeņingradas SKA sastāvā. Kopumā PSRS čempionātā 520 spēlēs Vikulovs guva 283 vārtus.

1971. un 1972. gada pasaules čempionātos Vikulovs tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē. Piedalījās arī 1972. gada Kanādas—PSRS supersērijā.

Ārējās saites 

1946. gadā dzimušie
2013. gadā mirušie
Krievijas hokejisti
Maskavas CSKA spēlētāji
Sanktpēterburgas SKA spēlētāji
Hokejisti 1968. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1972. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
PSRS hokejisti
3. autobusu maršruts (Liepāja)

3. autobusu maršruts ir Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Mirdzas Ķempes ielas līdz Pulkveža Brieža ielai.

Maršruts 
Maršruts iet no Mirdzas Ķempes ielai līdz Pulkveža Brieža ielai pa šīm ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ganību iela, Eduarda Tisē iela, Dzērves iela, Lauku iela, Zirņu iela, Kļāva Ukstiņa iela, Siena iela, Kuršu laukums, Kungu iela, Lielā iela, Rīgas iela, Raiņa iela, Oskara Kalpaka iela, Flotes iela, Krūmu iela, Ziemeļu iela, Ventspils iela, Pulvera iela, Cukura iela, Ģenerāļa Baloža iela.

Maršruts iet no Pulkveža Brieža ielai līdz Mirdzas Ķempes ielai pa šīm ielām: Ģenerāļa Baloža iela, Cukura iela, Pulvera iela, Ventspils iela, Ziemeļu iela, Krūmu iela, Flotes iela, Oskara Kalpaka iela, Raiņa iela, Rīgas iela, Lielā iela, Peldu iela, Kuršu laukums, Siena iela, Kuršu iela, Ezera iela, Ganību iela, Lauku iela, Dzērves iela, Eduarda Tisē iela, Ganību iela, Mirdzas Ķempes iela.

Maršruta pieturas 

1 1A 1S 2 2S 3 4 4A

4S 6 6A 7 8 9 9A 10

10A 11 11A 12 12A 12B 22 22S

23 25 904 912 912A 912B

Sabiedriskais transports Liepājā
Fernando Morjentess

Fernando Morjentess Sančess (, dzimis ) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Savas karjeras laikā, Morjentess ir spēlējis vairākos klubos, ieskaitot Real Madrid, AS Monaco, Liverpool un Valencia. Ar Real Madrid komandu Morjentess izcīnīja trīs UEFA Čempionu līgas titulus.

Spānijas futbola izlases sastāvā Morjentess ir spēlējis 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Real Madrid

 La Liga: 2000–01, 2002–03
 Supercopa de España: 2001
 UEFA Čempionu līga: 1997–98, 1999–00, 2001–02
 Starpkontinentālais kauss: 1998, 2002

Liverpool

 FA kauss: 2005–06
 UEFA Superkauss: 2005

Valencia

 Copa del Rey: 2007–08

Marseille

 Ligue 1: 2009–10
 Coupe de la Ligue: 2009–10

Individuālie sasniegumi

 UEFA Čempionu līgas labākais vārtu guvējs: 2003–04

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Estremadurā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
Spānijas futbola treneri
Madrides "Real" spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
Liverpool FC spēlētāji
Valencia CF spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Jirgens Kolers

Jirgens Kolers (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Kopš 2018. gada Kolers ir Viktoria Köln jauniešu komandas galvenais treneris. Savas karjeras laikā Kolers ir izcīnījis trīs Vācijas Bundeslīgas čempionu titulus, vienu Itālijas Serie A čempionu titulu. Kopā ar Dortmundes "Borussia" komandu Kolers ir uzvarējis UEFA Čempionu līgā.

Vācijas futbola izlases sastāvā Kolers ir uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 1989–90
 DFL-Supercup: 1990

Juventus

 Itālijas Serie A: 1994–95
 Coppa Italia: 1994–95
 UEFA kauss: 1992–93

Borussia Dortmund

 Bundeslīga: 1995–96, 2001–02
 DFL-Supercup: 1995, 1996
 UEFA Čempionu līga: 1996–97
 Starpkontinentālais kauss: 1997

Vācija

 FIFA Pasaules kauss: 1990
 Eiropas čempionāts: 1996

Individuālie sasniegumi

 Vācijas gada labākais futbolists: 1997

Ārējās saites 

1965. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Vācijas futbola treneri
1. FC Köln spēlētāji
Minhenes "Bayern" spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
1988. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1992. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Olivers Bīrhofs

Olivers Bīrhofs (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik Bīrhofs ir Vācijas izlases tehniskais direktors.

1996. gada Eiropas čempionāta finālā pret Čehiju, Bīrhofs guva vēsturē pirmos zelta vārtus kādā no starptautiskajiem futbola turnīriem.

Sasniegumi 
Milan

 Itālijas Serie A: 1998–99

Vācija

 Eiropas čempionāts: 1996

Individuālie sasniegumi

 Serie A labākais vārtu guvējs: 1997–98
 Serie B labākais vārtu guvējs: 1992–93
 Vācijas gada labākais futbolists: 1998

Atsauces

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Hamburger SV spēlētāji
Menhengladbahas "Borussia" spēlētāji
Udinese Calcio spēlētāji
AC Milan spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
Veronas "Chievo" spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Bādenē-Virtembergā dzimušie
4. autobusu maršruts (Liepāja)

4. autobusu maršruts ir Liepājas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Mirdzas Ķempes ielai līdz Atmodas bulvārim (tikai darbas dienas).

Maršruts 
Maršruts iet no Mirdzas Ķempes ielai līdz Atmodas bulvārim pa šīm ielām: Mirdzas Ķempes iela, Ganību iela, Eduarda Tisē iela, Dzērves iela, Lauku iela, Zirņu iela, Kļāva Ukstiņa iela, Siena iela, Kuršu laukums, Kungu iela, Lielā iela, Brīvības iela, Cukura iela, Ģenerāļa Baloža iela, Lazaretes iela, Turaidas iela, Atmodas bulvāris.

Maršruts iet no Atmodas bulvārim līdz Mirdzas Ķempes ielai pa šīm ielām: Atmodas bulvāris, Turaidas iela, Lazaretes iela, Ģenerāļa Baloža iela, Cukura iela, Brīvības iela, Lielā iela, Peldu iela, Kuršu laukums, Siena iela, Kuršu iela, Ezera iela, Ganību iela, Lauku iela, Dzērves iela, Eduarda Tisē iela, Ganību iela, Mirdzas Ķempes iela.

Maršruta pieturi 

1 1A 1S 2 2S 3 4 4A

4S 6 6A 7 8 9 9A 10

10A 11 11A 12 12A 12B 22 22S

23 25 904 912 912A 912B

Sabiedriskais transports Liepājā
Istalsna (upe)

Istalsna (augštecē Ļadina, Ļadinas strauts, Ļadiņa) ir Lielā Ludzas ezera pieteka Ludzas novadā. 

Iztece no Sporna ezera ziemeļu krasta. Tek ziemeļrietumu virzienā. Caurtek Istalsnas ezeram. Lielākā pieteka - Rudzišu upīte. Ietek Lielajā Ludzas ezerā pie Ivdriem. Upi šķērso valsts autoceļi V543 (Nirza – Lielā Pīkova – Tridņa), V506 (Malzūbi – Istalsna – Perekļi), P136 (Ludza – Brigi – Zilupe) un V511 (Mežavepri – Tridņa), kā arī dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe. Upes krastos atrodas Vurpuļi, Fedorenki, Turaki, Istalsna, Ivdri.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Brigu pagasts
Isnaudas pagasts
Nirzas pagasts
Zvirgzdenes pagasts
Ciblas novada upes
Budenbroka

Budenbroka ir mazciems Valmieras novada Dikļu pagastā. Budenbroka atrodas Briedes upes pietekas Zundas krastā, kuras teritorija Dikļu pagastā atradusies jau sākoties 17.gs. Mazciemā ir Budenbrokas muiža kura celta 19. gadsimtā, kuras pēdējais īpašnieks ir grāfs Mellins.

Ievērojamas personības 
  G. Budenbroks (1758—?), Vidzemes likumu redaktors

Hidrogrāfija 
Upes: Zunda (10km)

Satiksme 
Sabiedriskais transports: nodrošina SIA "VTU" Valmierā ar maršrutu Nr. 5425.

Izglītība un kultūra 
 Biedrība “Budenbrokas muiža”

Atsauces
Jučovas upīte

Jučovas upīte (arī Jučevas strauts, Jučovas strauts; latgaliski: Jučovys upeite) ir Zilupes kreisā krasta pieteka Ludzas novadā. 

Iztece pie Jaunās Slobodkas. Augštecē tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā, sasniedzot Krivandas purvu pagriežas uz austrumiem. Ietek Zilupē augšpus Astenciem. Upi šķērso valsts autoceļi V543 (Nirza – Lielā Pīkova – Tridņa) un V508 (Brigi – Krivanda – Cibla – Seļekova). Tās krastos atrodas Jaunā Slobodka, Jerčova, Jučova, Reiki.

Atsauces 

Ludzas novada upes
Brigu pagasts
Līdumnieku pagasts
Ciblas novada upes
Mičs Makonels

Edisons Mičels Makonels () ASV senators no Kentuki štata. Viņš ir ASV Senāta mazākuma līderis kopš 2021. gada. Makonels pirmoreiz ASV Senātā tika ievēlēts 1984. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

1942. gadā dzimušie
Alabamā dzimušie
ASV senatori
Luīze Glika

Luīze Elizabeta Glika (, dzimusi ) ir Amerikas Savienoto Valstu dzejniece un esejiste. 2020. gadā viņa ieguva Nobela prēmiju literatūrā par “ne ar vienu nesajaucamo dzejas balsi, kas ar skaudru skaistumu individuālo eksistenci padara universālu”. Viņa ir ieguvusi arī citus apbalvojumus literatūrā kā Pulicera balvu un Nacionālo Grāmatu balvu.

Atsauces

Ārējās saites 

 

ASV dzejnieki
Nobela prēmijas laureāti literatūrā
Angļu valodā rakstošie
Vācu valodā rakstošie
Paktene

Paktene (arī Pededze, Piktene) ir Briedes kreisā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados. 

Iztece uz ziemeļiem no Ozolmuiža. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Briedē tai caurtekot Zažēnu purvu uz rietumiem no Bērzaines. Upi šķērso valsts autoceļš V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri). Tās krastos atrodas Ķelderi.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Valmieras novada upes
Alojas novada upes
Kocēnu novada upes
Brīvzemnieku pagasts
Dikļu pagasts
Zilākalna pagasts
Pērļupe (Svētupes pieteka)

Pērļupe (arī Greile, Pērļupīte) ir Svētupes labā krasta pieteka Limbažu novadā.

Iztece uz ziemeļiem no Puikules. Līdz Ārciemam tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, vēlāk — uz rietumiem-ziemeļrietumiem. Caurtek Jāņdzirnavu dīķim, Dzintaru dīķim, Greiļu dīķim, Pāles ūdenskrātuvei. Ietek Svētciemā pie Pāles. Upi šķērso valsts autoceļi V123 (Ārciems—Puikule—Urga—Braslava), V146 (Pāle—Pociems), V116 (Ungurpils—Pāle), P12 (Limbaži—Salacgrīva). Tās krastos atrodas Ārciema stacija, Ārciema baznīca, Pāle, Pāles baznīca.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Alojas pagasts
Brīvzemnieku pagasts
Pāles pagasts
Svētupes pietekas
Zunda (upe)

Zunda (arī Dikļupīte, Lapurga) ir Mazbriedes labā krasta pieteka Limbažu un Valmieras novados. 

Iztece no Lielā Ozolmuižas ezera. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Mazbriedē pie Dikļiem. Upi šķērso valsts autoceļi V164 (Igaunijas robeža (Ramata) – Mazsalaca – Vilzēni – Dikļi), V166 (Valmiera – Dikļi – Augstroze). Tās krastos atrodas Budenbroka un Dikļi.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Valmieras novada upes
Alojas novada upes
Kocēnu novada upes
Brīvzemnieku pagasts
Dikļu pagasts
Dūņupe (Cieceres ezera pieteka)

Dūņupe (arī Dūņupīte) ir Ciecers ezera pieteka Saldus novadā. 

Iztece uz austrumiem no Lielcieceres. Tek ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Žebērkšu strauts. Ietek Cieceres ezerā Brocēnu pilsētas teritorijā pie kartinga trases. Upi šķērso valsts autoceļš V1156 (Brocēni – Imantas – Namiķi).

Atsauces 

Saldus novada upes
Brocēnu novada upes
Brocēni
Cieceres pagasts
Cieceres ezera pietekas
Salas strauts

Salas strauts (arī Salasstrauts) ir Ciecers ezera pieteka Saldus novadā. 

Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Cieceres ezerā pie Ezermaļu kapiem. Upi šķērso valsts autoceļš V1156 (Brocēni – Imantas – Namiķi). Tās krastos atrodas Lielciecere.

Atsauces 

Saldus novada upes
Brocēnu novada upes
Brocēni
Cieceres pagasts
Cieceres ezera pietekas
Žebērkšu strauts

Žebērkšu strauts  ir Dūņupes kreisā krasta pieteka Saldus novadā. Ietek Dūņupē pie Žebērkšu mājām Brocēnu pilsētas teritorijā.

Atsauces 

Saldus novada upes
Brocēnu novada upes
Brocēni
Cieceres pagasts
Alūksnes slimnīca

Alūksnes slimnīca ir neatliekamās medicīniskās palīdzības ārstniecības iestāde Alūksnes un Apes novada iedzīvotājiem. Slimnīcā ir 60 gultasvietu, tai skaitā terapijas nodaļā 25, ķirurģijas nodaļā 23, bērnu nodaļā 10, bet reanimācijas – anestēzijas nodaļā ir 5 gultas.

Vēsture 
Pēc Pirmā pasaules kara Alūksnes slimnīca atradās pareizticīgo draudzes ēkā Tirgotāju ielā 14. 1927. gadā to pārcēlauz Šloskrogu, bet drīz vien nepiemērotu telpu dēļ slimnīcu slēdza. 1932. gadā Valkas apriņķa valde no uzņēmēja E. Ellenberga par 38 000 latu nopirka Alūksnes pils (Ezermalas pils) ēku tagadējā O. Vācieša ielā, kurā agrāk atradās Alūksnes proģimnāzija. 

Sākotnēji slimnīcā bija ķirurģijas, sieviešu un terapijas nodaļas 36 slimniekiem, tajā sākotnēji strādāja viens ārsts, viena māsa, piecas slimo kopējas, sanitārs un saimnieciskais personāls. Slimnieku ārstēšanā piedalījās arī pieaicinātie privātie, slimokases un apriņķa valdes algotie ārsti. 
Slimnīcas direktors no 1938. līdz 1944. gadam bija ķirurgs Jānis Keggi (1906—1979).

1964. gadā uzcēla jaunu Alūksnes rajona slimnīcas ēku ar 110 pacientu vietām, bet vecajā ēkā iekārtoja slimnīcas tuberkulozes nodaļu. 1967. gadā gultu skaits bija palielināts līdz 135. 1989. gadā atklāja Reanimācijas nodaļas, bērnu nodaļas un infekciju nodaļas korpusu, bet 1992. gadā Barokameras un mākslīgās nieres korpusu.

Atsauces 

 
III līmeņa slimnīcas Latvijā
Alūksne
X-cilvēki (filmu sērija)

"X-cilvēki" () ir pilnmetrāžas filmu sērija. Filmu ideja pieder studijai Marvel Entertainment, bet izplatītājs ir kinokompānija 20th Century Fox.

Filmas 
 X-cilvēki
 X-cilvēki 2
 X-cilvēki: Pēdējā sadursme
 X-cilvēki: sākums. Vilknadzis
 X-cilvēki: Pirmā klase Vilknadzis X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas Dedpūls X-cilvēki: Apokalipse Logans Dedpūls 2 X-cilvēki: Tumšais Fēnikss Jaunie mutanti''

Ārējās saites 
  

ASV filmas
X-cilvēki
Filmu sērijas
Lielie Dreizi

Lielie Dreizi () ir ciems Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā Rēzeknes upes krastos, Rēzeknes pilsētas un novada centra ziemeļaustrumu pievārtē, 5 km no pagasta centra Sprūževas un 247 km no Rīgas.

Ciems tika izveidots 2020. gadā, apvienojot apdzīvotas vietas Jupatovka un Smuškova, ka arī daļu Dreizu un Litavniku teritorijas.

Atsauces
Krīļa strauts

Krīļa strauts, Lietuvā Krūta () ir Bardžūnu strauta labā krasta pieteka Lietuvā un Bauskas novada Brunavas pagastā. 

Iztece Lietuvas teritorijā pie Sodelišķiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Bardžūnu stratā pie Irbēniem. Upi šķērso valsts autoceļš V1022 (Bauska – Brunava – Ērgļi – Budberga – Lietuvas robeža). Tās krastos atrodas Tīlinava, Jostaviči, Šilēni (visas apdzīvotās vietas Lietuvas teritorijā).

Atsauces 

Bauskas novada upes
Brunavas pagasts
Lietuvas upes
Viļķenes grāvis

Viļķenes grāvis, Lietuvā Skarīte () ir Ceraukstes kreisā krasta pieteka Lietuvā un, mazāk kā kilometru, Bauskas novada Brunavas pagastā. Iztece - pie Pasvaliečiem. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ceraukstē augšpus Tunkūniem.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Brunavas pagasts
Ceraukstes pietekas
Lietuvas upes
Skujaines un Svētaines ieleja

Skujaines un Svētaines ieleja ir 2004. gadā dibināts dabas liegums Dobeles novadā pie Klūnām. Natura 2000 teritorija.

Izveidots, lai aizsargātu meža, pļavu, atsegumu un avotu biotopus, kā arī neregulētas upju ielejas, kas Zemgalē ir reti kur saglabājušās. Nozīmīgākie biotopi ir boreālie meži, pārmitri platlapju meži, upju straujteces, minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, nogāžu un gravu meži un avoti, kas veido avotkaļķus. Sastopamas īpaši aizsargājamas augu sugas: lielā zvaigznīte (Latvijā atrodama tikai Zemgalē), stāvlapu dzegužpirkstīte, bezdelīgactiņa, rūsganā melncere, kā arī spilvainais ancītis. Dabas liegumā ietilpst dabas piemineklis Klūnu atsegums.

Ārējās saites 
 Dabas aizsardzības pārvalde

Tērvetes pagasts
Bukaišu pagasts
Penkules pagasts
Latvijas dabas liegumi
Natura 2000
Āģēre

Āģēre, arī Adgere, Agere, Ādģēre, Gikša, Gikše  ir Vārtājas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Iztece - no Reiņu ezera rietumu gala. Tek rietumu virzienā, pēc Čikstes ietekas pagriežas uz ziemeļiem. Bez Čikstes Āģerē ietek arī Remese. Ietek Vārtājā augšpus Alfreds Krūkļa dzimto māju Būdnieki vietai.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Bunkas pagasts
Priekules pagasts
Čikste (Āģēres pieteka)

Čikste (arī Cikste) ir Āģēres kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Iztece - uz ziemeļiem no Muceniekiem. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Āģērē mežainā apvidū.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Priekules novada upes
Bunkas pagasts
Priekules pagasts
Lašupe (upe)

Lašupe (arī Lašupīte, Loša, Lošas upe) ir Melnupes kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Iztece - uz ziemeļrietumiem no Prūšu kalna. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Melnupē lejpus valsts autoceļa P106 (Ezere – Embūte – Grobiņa) tiltam pār Melnupi. Upi šķērso valsts autoceļi P114 (Ilmāja – Priekule – Lietuvas robeža (Plūdoņi)), V1206 (Durbe – Tadaiķi – Bunka – Priekule) un P106. Tās krastos atrodas Kaņepji.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Priekules novada upes
Bunkas pagasts
Priekules pagasts
Melnupīte (Melnupes pieteka)

Melnupīte  ir Melnupes labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Iztece - uz dienvidrietumiem no valsts autoceļu P106 (Ezere – Embūte – Grobiņa) un V1208 (Bunka – Paplaka – Mazkalēti) krustojuma. Augštecē tek ziemeļu, lejtecē austrumu virzienā. Ietek Melnupē purvainā apvidū, faktiski veidojot Melnupes augšteci. Upi šķērso valsts autoceļš P106.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Priekules novada upes
Bunkas pagasts
Virgas pagasts
Plūģupīte

Plūģupīte (arī Pluģe, Pluģupe, augštecē Dubļupe, Dubļupīte) ir Padones strauta kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā. 

Iztece - uz ziemeļrietumiem no Krusātas. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Padones strautā augšpus valsts autoceļa V1205 (Krote – Tadaiķi) tilta pār Padones strautu. Upi šķērso valsts autoceļi P114 (Ilmāja — Priekule — Lietuvas robeža (Plūdoņi)) un V1204 (Durbe – Padone – Kugras). Tās krastos atrodas Prāmciems. Netālu no upes Kronvaldu Ata dzimto māju vieta.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Aizputes novada upes
Durbes novada upes
Priekules novada upes
Kalvenes pagasts
Bunkas pagasts
Durbes pagasts
Padones strauta pietekas
Vecupe (Vecvagaru grāvja pieteka)

Vecupe  ir Vecvagaru grāvja labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novada Bunkas pagastā uz ziemeļiem no Tadaiķiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Vecvagaru grāvī netālu no tā ietekas Padones strautā.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Priekules novada upes
Bunkas pagasts
Vecvagaru grāvis

Vecvagaru grāvis  ir Padones strauta labā krasta pieteka Dienvidkurzemes novadā uz ziemeļiem no Tadaiķiem.

Tek dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Vecupe. Ietek Padones strautā augšpus valsts autoceļa V1205 (Krote – Tadaiķi) tilta pār Padones strautu.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Durbes novada upes
Priekules novada upes
Bunkas pagasts
Durbes pagasts
Padones strauta pietekas
Autoceļš V599

V599 autoceļš Ismeri—Zosna—Andrupene ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V551 pie Ismeriem caur Zosnu ar autoceļu V615 Andrupenē. Autoceļš ir  garš, pārsvarā klāts ar grants segumu, izņemot  garu posmu Andrupenē, kas ir klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Rēzeknes novada Lūznavas un Mākoņkalna pagastus, ka arī Krāslavas novada Andrupenes pagastu.

Vēsture 
Sākotnēji autoceļa V599 nosaukums bija "Zosna—Puša" un tas bija  garš. 2013. gada 17. augustā ar Ministru kabineta noteikumiem nr. 582 no autoceļa izdalīja  garu posmu "Utāni—Puša", kuru atdeva pašvaldības pārvaldībā, ka arī pievienoja atdalīto no autoceļa V581  garu posmu "Markovka—Zosna" un visu svītrotā autoceļa V590  garu posmu "Utāni—Virauda—Andrupene".

Krustojošie autoceļi 
 V551 (Ismeri)
 P56 (Zosna)
 V568 (Rukmoni)
 V615 (Andrupene)

Atsauces 

Valsts vietējie autoceļi
Autoceļi Rēzeknes novadā
Kriss D'Elia

Kristofers Viljams D'Elia (; dzimis ) ir amerikāņu stand-up komiķis, aktieris, rakstnieks un podkāsta vadītājs.

Bērnība 
D'Elia ir TV producenta un režisora Bila D'Elia un interjera dekoratores Elijas D'Elia (pirmslaulības uzvārdā Dombroska) dēls. Viņam ir jaunākais brālis, filmu veidotājs un aktieris Mets D'Elia. Viņa tēvs ir otrās paaudzes itālo-amerikānis, māte — poļu un itāļu izcelsmes. D'Elia ir dzimis un audzis Montklērā, Ņūdžersijā, līdz divpadsmit gadu vecumam, kad viņa ģimene pārcēlās uz dzīvi Losandželosā. 1998. gadā viņš pabeidza La Cañada vidusskolu.

Karjera 
D'Elia uzsāka savu stand up komiķa karjeru 2006.gadā un uzskata sevi par komiķi-aktieri.
D'Elia guva plašāku atpazīstamību, attainojot Viljamu Stankovski (William Stankowski) seriālā "Glory Daze", kas ilga vienu sezonu tīklā TBS. Divas sezonas viņš spēlēja Aleksa Millera lomu (Alex Miller) NBC komēdiju sērijā "Whitney". D'Elia bija viens no trim "Ten Minute Podcast" vadītājiem (no 2012. līdz 2015. gadam) kopā ar Braienu Kalenu un Vilu Sasso. Kopš 2017. gada D'Elia vada podkāstu "Congratulations with Chris D'Elia".

Personīgajā dzīvē 
2006. gadā D'Elia apprecējās ar aktrisi Emīliju Montāgu, taču 2010. gadā pāris izšķīrās. D'Elia apgalvo, ka nekad nav lietojis aizliegtas narkotikas vai alkoholu. D'Elia dzīvo Losandželosā "Beachwood Canyon" rajonā.

Apsūdzības 
2020. gada jūnijā D'Elia tika apsūdzēts par uzmākšanos nepilngadīgām meitenēm un seksuālu uzmākšanos. D'Elia noraidīja šos apgalvojumus, sakot, ka nekad nav apzināti uzmācies nepilngadīgām meitenēm, kā arī uzsvēris, ka nav ticies vai apmainījies ar neatbilstošām fotogrāfijām. Apsūdzību iespaidā Comedy Central no savas vietnes noņēma D'Elias 2013. gada stand up speciālizlaidumu "White Male. Black Comic". Apsūdzību dēļ Radošo mākslinieku aģentūra (Creative Artists Agency) pārtrauca sadarbību ar D'Eliu.

Atsauces 

1980. gadā dzimušie
Ņūdžersijā dzimušie
Komiķi
ASV komiķi
Gaiļa kalns

Gaiļa kalns ir pilskalns, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Bunkas pagasta dienvidaustrumu daļā, apmēram kilometru uz austrumiem no valsts autoceļa P114 (Ilmāja — Priekule — Lietuvas robeža (Plūdoņi)) sabiedriskā transporta pieturas "Robežnieki".

Pilskalns atrodas lielāka paugura austrumu galā, no lielā paugura pilskalns atdalīts ar dabisku ieleju. Tam nav mākslīga apdarinājuma pēdas. Kalns nepārskatāms, aizaudzis. Otrā pasaules kara laikā postīts, izrokot tranšejas, tomēr kultūrslānis nav konstatējams. Par kalnu ir saglabājies bagāts folkloras materiāls. Ir teikas par nogrimušu pili, par caurumiem pilskalnā. Gaiļa kalnu grāmatā "Cūkgans" aprakstījis Andrejs Kurcijs.

Foto galerija

Ārējās saites 
 Gaiļa kalns

Pilskalni Kurzemē
Bunkas pagasts
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Kompjeņa

Kompjeņa () ir komūna/pilsēta Francijas ziemeļos, Augšfrancijas reģiona Uāzas departamentā. Pilsēta atrodas Uāzas upes krastā.  Tā bieži tiek saukta par "Imperatora pilsētu", jo ir cieši saistīta ar Francijas Otro impēriju. Pilsēta atrodas 65 km uz dienvidaustrumiem no Amjēnas un 71 km uz ziemeļaustrumiem no Parīzes, 11 km attālumā no automaģistrāles A1 "Ziemeļi". Netālu no Kompjeņas atrodas plašais Kompjeņas mežs.

2017. gadā pilsētā dzīvoja 40 199 iedzīvotāji. Kompjeņa administratīvi tiek iedalīta 2 kantonos: Kompjeņa-1 un Kompjeņa-2.

Vēsture 
833. gadā Kompjeņā tika kronēts Francijas karalis Luijs Dievbijīgais, savukārt 888. gadā par valdnieku kronēts Odo I. 

1430. gada 23. maijā, mēģinot atbrīvot Kompjeņu no Burgundijas karaspēka, kas to aplenca Simtgadu kara laikā, Francijas nacionālā varone Žanna d'Arka nonāca gūstā. 1630. gadā šeit tika izsūtīta Luija XIII māte Marija de Mediči pēc neveiksmīga mēģinājuma gāzt kardinālu Rišeljē. No šejienes gadu vēlāk viņa aizbēga uz Briseli. 1794. gada 17. jūlijā tika izpilds nāvessods "Kompjeņas moceklēm", kuras tika apsūdzētas revolūcijā pret Franciju.

1900. gadā 2. un 3. oktobrī Kompjeņas klubā tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpisko spēļu golfa turnīrs.

1918. gada 11. novembrī Lefransportā netālu no Kompjeņas tika panākts pamiers starp Antanti un Vācijas impēriju, pārtraucot karadarbību Rietumu frontē Pirmajā pasaules karā. 1940. gada 22. jūnijā tajā pašā vietā, kur tika noslēgts 1918. gada pamiers, tika parakstīts jauns pamiers starp Trešo Reihu (Nacistisko Vāciju) un Francijas Petēna valdību. 1941. gads vācu okupācijas laikā Francijā Kompjeņā tika izveidota koncentrācijas nometne. 

1968. gadā šosejas riteņbraukšanas sacensību Parīze—Rubē starta vieta tika pārcelta no Parīzes un Kompjeņu.

1972. gadā pilsētā tika atvērta Tehnoloģiju Universitāte.

Iedzīvotāju skaits

Apskates vietas 
 Kompjeņas pils — bijušā franču karaļu rezidence. Merovingu laikos uzbūvēta pils, kas tika pārbūvēta un paplašināta 17. – 18. gadsimtā.
 16. gadsimta rātsnama ēka ir vēstures piemineklis.
 Imperatora teātris — celts 18. gadsimta 70. gados pēc imperatora Napoleona III pavēles.
 13. gadsimta Svētā Žaka baznīca ar 15./16. gadsimta zvanu torni, kas būvēts gotikas stilā.
 Svētā Antuāna baznīca gotikas stilā.
 Bijusī Senkornellas abatija (saglabājies klosteris, daļēji zvanu tornis, pagrabi, vairākas ēkas, no kurām vienā ir muzejs).
 Antuāna Vivenela muzejs — franču gleznotāju un tēlnieku darbi.

Sadraudzības pilsētas 

  Arona, Itālija (kopš 1962. gada);
  Berisentedmunda, Lielbritānija (kopš 1967. gada);
  Elblonga, Polija (kopš 2002. gada);
  Gimarainša, Portugāle (kopš 2006. gada);
  Huja, Beļģija (kopš 1959. gada);
  Kirjata Tivona, Izraēla (kopš 1988. gada);
  Landshuta, Vācija (kopš 1962. gada);
  Roli, Ziemeļkarolīna, ASV (kopš 1989. gada);
  Širakava, Japāna (kopš 1988. gada);
  Viandena, Luksemburga (kopš 1964. gada).

Pilsētas karte

Atsauces

Ārējās saites 

Odefransas pilsētas
1900. gada vasaras olimpisko spēļu norises vietas
Olimpiskās norises vietas golfā
Aunupīte

Aunupīte (arī Aunupe) ir Burtnieka pieteka Valmieras novadā. 

Iztece - uz dienvidrietumiem no Rencēniem. Tek ziemeļrietumu virzienā, aiz Bēršu drumliniem pagriežas uz austrumiem. Ietek Burtniekā uz ziemeļiem no Dūres. Upi šķērso valsts autoceļi V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri) un V231 (Rencēni – Burtnieki – Daksti – Veckārķi). Tās krastos atrodas Pabērži, Dūre. Upes krastos dabas piemineklis Bēršu drumlini.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Rencēnu pagasts
Drona

Drona (arī Droņupe, Droņupīte, vidustecē - Pačurga, Pučurga, lejtecē - Stucele, Stuceles strauts, Štucele) ir Briedes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. 

Iztece - uz rietumiem no Matīšiem. Augštecē tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, vidustecē - uz ziemeļrietumiem, lejtecē - atkal uz rietumiem-dienvidrietumiem. Lielākā pieteka - Unguru grāvis. Ietek Briedē kādu kilometru augšpus tās ieteces Burtniekā. Upi šķērso valsts autoceļš P16 (Valmiera — Matīši — Mazsalaca). Tās krastos atrodas Matīši, Pučurgas.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Matīšu pagasts
Dūre (Burtnieku ezera pieteka)

Dūre (arī Dūres upīte, Dūrupe, Kalla, Kulla) ir Burtnieka pieteka Valmieras novadā. 

Iztece - pie Sauļiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Rūtes upīte. Pie Dūres caurtek Dūres dzirnavu ezeram. Ietek Burtniekā apmēram puskilometru lejpus Dūres. Upi šķērso valsts autoceļi V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri) un V231 (Rencēni – Burtnieki – Daksti – Veckārķi). Tās krastos bez Dūres atrodas Taubes.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Rencēnu pagasts
Eiķinupe

Eiķinupe (arī Eikinupe, Eiķene, Eiķenu upe, Ēķene, Ēķina, Ēķinupe) ir Burtnieka pieteka Valmieras novadā. 

Iztece - no Ķoniņu purva. Tek ziemeļu virzienā. Lielākās pietekas - Maurupīte, Negurskas upīte. Ietek Burtniekā uz austrumiem no Burtniekiem. Upi šķērso valsts autoceļi V186 (Valmiera – Līdums) un V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri).

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Valmieras pagasts
Kančupe

Kančupe (augštecē - Timba, Timbas upe, vidustecē - Neibāde) ir Buļļupes pieteka Valmieras novada Rencēnu pagastā. 

Iztece - no Timbas ezera. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Upi šķērso valsts autoceļš P17 (Valmiera — Rūjiena — Igaunijas robeža (Unguriņi)). Tās krastos atrodas Rencēni.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Rencēnu pagasts
Pjērs Vebo

Pjērs Vebo (, dzimis ) ir Kamerūnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Vebo ir Turcijas Superlīgas komandas Stambulas "Başakşehir" trenera asistents.

Kamerūnas futbola izlases sastāvā Vebo ir spēlējis 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Nacional

 Urugvajas Pirmā divīzija: 2001, 2002

Fenerbahçe

 Turcijas Superlīga: 2013–14
 Turcijas kauss: 2012–13
 Turcijas superkauss: 2014

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Kamerūnas futbolisti
Kamerūnas izlases futbolisti
Kamerūnas futbola treneri
CD Leganes spēlētāji
Stambulas "Başakşehir" spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Deivids Robertsons

Deivids Donaldsons Robertsons (; dzimis , miris ) bija skotu golferis un regbists. 1900. gadā startēja vasaras olimpiskajās spēlēs, kur pārstāvēja Lielbritāniju, kā arī starptautiskajās regbija spēlēs pārstāvēja Skotiju.

Dzīves gājums 
Robertsons ir dzimis netālu no Glāzgovas, Šavlendā . Izglītību ieguva Heilberijas skolā un Glāzgovas akadēmijā. Vēlāk viņš mācījās arī Glāzgovas Universitātē un Kristus koledžā, Kembridžā. 

Pirmo reizi Robertsons kā regbists parādījās 1892. gadā Kembridžas universitātē. 1893. gadā viņš bija Skotijas regbija komandas sastāvā kura startēja Nacionālajā čempionātā. Skotija šajā čempionātā ieguva 2. vietu. 

1900. gadā viņš startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs golfa vīriešu turnīrā. Šajā turnīrā viņš izcīnīja bronzas medaļu piekāpjoties amerikānim Čarlzam Sendsam (zelta medaļa) un britam Volteram Rezerfordam.

Sākoties Pirmajam Pasaules karam, Robertsons iestājās Karaliskās flotes brīvprātīgo rezervē, Pretgaisa kuģu nodaļā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Deivids Robertsons (SOK profils) 
 Deivids Robertsons (Olympedia) 
 Deivids Robertsons (Sports Reference profils) 

1869. gadā dzimušie
1937. gadā mirušie
Glāzgovā dzimušie
Lielbritānijas golferi
Lielbritānijas regbisti
Lielbritānijas sportisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Golferi 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1900. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki golfā
Lielbritānijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Lamberts

Lamberts ir angļu un franču vārds:

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
 Alberts Lamberts (Albert Lamber; 1875—1946) — amerikāņu golferis un aviators, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs;
 Lamberts (bīskaps) (Lambert von Solre/Lambertus) — bija otrais Sēlijas (1224—1226), vēlāk pirmais Zemgales bīskaps (1226—1232);
 Rikijs Lamberts (Rickie Lambert, dzimis 1982) — Anglijas futbolists.

Skatīt arī 
 Lamberts — virsmas spilgtuma ārpussistēmas mērvienība.

Angļu uzvārdi
Franču uzvārdi
Opekalna luterāņu baznīca

Opekalna evaņģēliski luteriskā baznīca ir visaugstāk (235 metri virs jūras līmeņa) celtais dievnams Latvijā, kas atrodas Alūksnes novada Jaunlaicenes pagastā.

Vēsture 
Pirmā koka baznīca kalnā pēc ģenerālgubernatora Ērika Dālberga projekta uzcelta Zviedru Vidzemes laikā 1696. gadā, pie tās dibināta draudzes novada skola zemnieku bērniem. Pēc Ernesta Glika ierosinājuma iekārtota Opekalna vecā un jaunā kapsēta.

Pašreizējais mūra dievnams celts no 1774. gada līdz 1779. gadam. Baznīcā atrodas trīs valsts nozīmes mākslas pieminekļi: altāris (1774), ērģeles (ap 1860) un kancele (18. gadsimta otrā puse). 1927. gadā pēc arhitekta Paula Kampes projekta restaurēts baznīcas tornis.

Atsauces 

Jaunlaicenes pagasts
Luterāņu baznīcas Latvijā
Lielais grāvis (Burtnieka pieteka)

Lielais grāvis (arī Silzemnieku M-1, agrāk Staizupe) ir Burtnieka pieteka Valmieras novada Burtnieku pagastā. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Burtniekā putnu novērošanas torņa ezera austrumu krastā.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Maurupīte

Maurupīte  ir Eiķinupes labā krasta pieteka Valmieras novada Burtnieku pagastā. 

Iztece - uz ziemeļaustrumiem no Pidriķa. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Eiķinupē pie Stieku mājām. Vidustecē upes kreisajā krastā - Mellaču dižakmens.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Negurskas upīte

Negurskas upīte  ir Eiķinupes labā krasta pieteka Valmieras novada Burtnieku pagastā. 

Iztece - uz ziemeļaustrumiem no Pidriķa. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Eiķinupē lejpus valsts autoceļa V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri) tiltam, dabas lieguma Burtnieku ezera pļavas teritorijā.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Rūtes upīte

Rūtes upīte  ir Dūres labā krasta pieteka Valmieras novada Burtnieku pagastā. 

Iztece - uz austrumiem no Bēršām. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Dūrē lejpus Krustiņu mājām. Upi šķērso valsts autoceļš V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri).

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Santupīte

Santupīte (arī Balodiņu grāvis) ir Burtnieka pieteka Valmieras novadā. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Burtniekā pie Niedrīšu mājām ezera dienvidrietumu krastā.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Matīšu pagasts
Smiltsvēveru upīte

Smiltsvēveru upīte (arī Balodiņu grāvis) ir Burtnieka pieteka Valmieras novada Burtnieku pagastā. 

Iztece - uz austrumiem no Sauļiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Burtnieka ezera dienvidu krastā, dabas lieguma Burtnieku ezera pļavas teritorijā. Upi šķērso valsts autoceļš V112 (Puikule – Rencēni – Vēveri).

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Burtnieku pagasts
Stinku strauts

Stinku strauts (arī Dūķerupe) ir Jumaras kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. 

Iztece - uz ziemeļrietumiem no Mežvidiem. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Jumarā pie valsts autoceļa V166 (Valmiera – Dikļi – Augstroze) sabiedriskā transporta pieturas "Puškari". Upi šķērso valsts autoceļi V216 (Ķoniņi – Bērzaine) un V166.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Kocēnu novada upes
Burtnieku pagasts
Kocēnu pagasts
Bēršu drumlini

Bēršu drumlini ir dabas piemineklis, kas atrodas Burtnieku novada Burtnieku pagasta ziemeļaustrumos, uz austrumiem no Burtnieka. 

Dabas piemineklis ir vairāku drumlinu grupa Burtnieka drumlinu laukā. Šis ir viens no iespaidīgākajiem šāda tipa ģeoloģiskajiem viedojumiem Latvijā. Augstākais drumlins atrodas teritorijas ziemeļaustrumu daļā, tā relatīvais augstums ir 10 metri, tas ir 1,54 kilometrus garš un 295 metrus plats. Teritorijas reljefs veidojies pēdējā apledojuma Linkuvas glaciālās fāzes laikā pirms vairāk nekā 13 000 gadu.

Ārējās saites 
Bēršu drumlini Dabas Aizsardzības pārvaldes lapā

Burtnieku pagasts
Latvijas dabas pieminekļi
Burtnieka smilšakmens atsegumi

Burtnieka smilšakmens atsegumi ir dabas piemineklis, kas atrodas Burtnieku novada Burtnieku pagastā, Burtnieka dienvidaustrumu krastā, uz dienvidiem no Burtnieku baznīcas. 

Dabas pieminekli veido Burtnieka stāvkrasta posms, kurā atrodas seši vidusdevona smilšakmens atsegumi. Lielākais no atsegumiem atrodas dienvidos. Tā garums ir 50 metri, bet augstums - līdz 3 metriem. Svaigākais un izteiksmīgākais atsegums atrodas teritorijas vidusdaļā - sānu gravā, kur tas ir radies strauta erozijas rezultātā. Atseguma garums ir 20 metri, bet augstums līdz 3,5 metriem. Pārējie atsegumi ir mazāk izteiksmīgi.

Tie ir Latvijā vienīgie smilšakmens atsegumi, kas veidojušies ezera viļņu erozijas rezultātā. 20. gadsimta divdesmitajos gados notika Burtnieka līmeņa mākslīga pazemināšana, kas izraisīja atsegumu degradāciju – aizbiršanu un aizaugšanu, kas turpinās arī šobrīd. Iekārtota taka atsegumu apskatei.

Ārējās saites 
Burtnieka smilšakmens atsegumi Dabas Aizsardzības pārvaldes lapā

Burtnieku pagasts
Latvijas dabas pieminekļi
Latvijas iežu atsegumi
Judzi Takada

Judzi Takada (; dzimis ) ir bijušais japāņu brīvā stila cīkstonis, 1976. gada vasaras olimpisko spēļu čempions, četrkārtējs pasaules čempions.

Olimpiskās spēles 
Takada piedalījās 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Monreālā, kur ieguva zelta medaļu brīvajā cīņā mušas svara (līdz 52 kg) klasē. Viņš saņēma bronzas medaļu 1984. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Losandželosā.

Pasaules čempionāti 
Takada izcīnīja zelta medaļas 1974., 1975., 1977. un 1979. gada pasaules čempionātos cīņās sportā.

Atsauces

Ārējās saites 

1954. gadā dzimušie
Japānā dzimušie
Japānas cīkstoņi
1976. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1984. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Pasaules čempioni brīvajā cīņā
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Toms Kleverlijs

Tomass Viljams Kleverlijs (, dzimis ) ir Anglijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijušais Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Kleverlijs pārstāv Anglijas čempionāta komandu Watford.

12 gadu vecumā Kleverlijs pievienojās Manchester United akadēmijai. Karjeras sākumā ir ticis izīrēts Leicester City, Watford un Wigan Athletic. Ar Manchester United komandu Kleverlijs 2013. gadā uzvarēja Anglijas Premjerlīgā. 2015. gadā Kleverlijs pievienojās Everton komandai, bet kopš 2017. gada pārstāv Watford komandu.

Pārstāvējis Apvienoto Karalisti 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Leicester City

 Anglijas futbola pirmā līga: 2008–09

Manchester United

 Anglijas Premjerlīga: 2012–13
 FA Community Shield: 2011, 2013

Individuālie sasniegumi

 Watford sezonas labākais spēlētājs: 2009–10

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Hempšīrā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Manchester United F.C. spēlētāji
Leicester City F.C. spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
Wigan Athletic F.C. spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Šī bija pirmā un arī līdz šim vienīgā reize, kad krikets ir bijis iekļauts olimpisko spēļu programmā. Kriketa turnīrs tika aizvadīts Vensēnas velodromā 1900. gada 19. un 20. augustā, tajā startēja divu valstu (Francijas (komandu veidoja galvenokārt citu valstu pārstāvji) un Lielbritānijas) komandas. Katrā no šīm komandām bija pa 12 spēlētājiem. Šī bija pirmā un arī līdz šim vienīgā reize, kad krikets bija iekļauts olimpisko spēļu programmā.

Divu dienu turnīrā par uzvarētājiem kļuva Lielbritānijas komanda, kas ar 262:104 (117:78) uzvarēja Jaukto (Francijas) komandu. Sākotnēji gan Lielbritānijas komandai tika piešķirtas sudraba medaļas un Francijas komandas bronzas medaļas kopā ar miniatūrām Eifeļa torņa statujām.

Neviena no komandām nesaprata, ka ir startējusi olimpiskajās spēlēs, jo mačs tika reklamēts 1900. gada Pasaules izstādes ietvaros. Lai gan Starptautiskā Olimpiskā komiteja nekad nav izlēmusi, kuri notikumi šajās spēlēs bija "olimpiskie" un kuri nē, vēlāk ar atpakaļejošu datumu Lielbritānijas komandai tika piešķirta zelta medaļa, bet Francijas komandai sudraba medaļa.

Priekšvēsture 
Krikets kā olimpisko spēļu sporta veids bija ieplānots jau 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās. Taču nepietiekamo komandu dēļ sporta veids tika atcelts. Arī 1900. gada olimpiskajās spēlēs Parīzē pietrūka komandu. Sākotnēji bija paredzēts, ka kriketa turnīrā startēs arī Beļģijas un Nīderlandes komandas, taču vēlāk tās atteicās no dalības.

Sacensību kalendārs 
 — spēle

Medaļu ieguvēji

Medaļnieki

Medaļu sadalījums starp valstīm 
  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā

Pārstāvētās valstis un sportisti 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs kriketa sacensībās startēja 24 sportisti (2 komandas) no 2 valstīm.

Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.

Komandu atlase un sastāvs 
Neviena no nacionālajām komandām nebija izvēlēta. Lielbritāniju šajā komandā pārstāvēja komanda Devon and Somerset Wanderers. Par tās kapteini tika iecelts Čārlzs B. K. Bīčkrofts un komandu kodolu veidoja no Castle Cary kriketa kluba spēlētājiem. Komandā vēl tika pieaicināti spēlētāji no tuvējiem Devonas un Somersetas rajoniem, kuri turnīra laikā spēja izvairīties no biznesa un personīgajām saistībām. 

Francijas komandu veidoja Francijas vieglatlētika klubu savienības komanda, kuras kapteinis bija Filips Tomelins. Daļu no šīs komandas veidoja angļu strādnieki, kuri uz Franciju bija pārcēlušies, lai palīdzētu uzcelt Eifeļa torni.

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites 
 Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
 Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympedia) 
 Krikets 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympics) 
 
 
 

1900. gada vasaras olimpisko spēļu sporta veidi