19. gadsimts

19. gadsimts ir gadsimts, kas ilga no 1801. līdz 1900. gadam. Šis gadsimts iezīmēja lielu impēriju — spāņu, portugāļu, ķīniešu, Svētā Romas un Mogulu impēriju sabrukumu. Tas ļāva ietekmi iegūt Britu un Vācijas impērijai, kā arī Amerikas Savienotajām valstīm, mudinot uz militāriem konfliktiem, bet attīstot arī zinātni un izpēti.
Pēc Francijas Pirmā impērijas un Napoleona sakāves, Britu impērija kļuva par pasaules vadošo spēku, kas kontrolēja vienu no ceturto daļu no pasaules iedzīvotājiem un vienu piekto daļu no kopējās zemes platības. 19. gadsimts bija izgudrojumu un atklājumu, ievērojami attīstījās matemātika, fizika, ķīmija, bioloģija, elektroenerģijas ražošanu un metalurģija, tas lika pamatus tehnoloģiskajai attīstībai 20. gadsimtā. Rūpnieciskā revolūcija aizsākās Eiropā. Viktorijas laikmetā bija populāri nodarbināt bērnus fabrikās un raktuvēs.
 
Sasniegumi medicīnā un cilvēka anatomijā, kā arī slimību profilakse sekmēja iedzīvotāju skaita pieaugumu rietumu pasaulē. 19. gadsimtā Eiropā divkāršojās iedzīvotāju skaits — no 200 miljoniem līdz 400 miljoniem. Šajā gadsimtā vairākās pilsētā visā pasaulē iedzīvotāju skaits pārsniedza miljonu. Londonā kļuva par pasaules lielāko pilsētu. Tās iedzīvotāju skaits palielinājās no 1 miljona 1800. gadā līdz 6,7 miljoniem gadsimta beigās.

Visā pasaulē tika ierobežota verdzība. 1834. gadā verdzību atcēla Lielbritānijā, 1865. gadā — ASV, 1888. gadā — Brazīlijā. 1848. gadā Austrijā un 1861. gadā Krievijā tika atcelta dzimtbūšana.

Ēras 19. gadsimtā 
 Rūpnieciskā revolūcija
 Eiropas imperiālisms
 Lielbritānijas pavaldonība, Viktorijas ēra (Lielbritānija).
 Burbonu restaurācija, Jūlija monarhija, Francijas Otrā Republika un Francijas Trešā Republika (Francija).
 Belle Époque (Eiropa).
 Edo periods, Meidži periods (Japāna).
 Cjinu dinastija (Ķīna)
 Tanzimats, Pirmā konstitucionālā ēra (Osmaņu impērija)
 Krievijas Impērija

19. gadsimta notikumi pasaulē

1800—1809 

 1800: Otrās Lielās atmodas sākums ASV.
 1801:
 Anglijas un Īrijas karalistes apvienojas, izveidojot Apvienoto Karalisti.
 Tomass Džefersons tiek ievēlēts par ASV prezidentu.
 Randžits Sings tiek kronēts par Siku impērijas karali.
 1801—1815: kari starp ASV un Osmaņu impērijai pakļautajām zemēm (Alžīriju, Tripolitāniju) Ziemeļāfrikā.
 1803:
 ASV no Francijas iegādājas Luiziānu. Ar šo sākas ASV paplašināšanās rietumu virzienā uz Kluso okeānu.
 Izcēlās karš starp Britu un Franču impērijām, tiek uzskatīts, ka tā aizsākās Napoleona kari.
 1804:
 Haiti iegūst neatkarību no Francijas, tā kļūstot par pirmo melnādaino neatkarīgo valsti pasaulē.
 Tiek nodibināta Austrijas impērija.
 Napoleons Bonaparts tiek kronēts par Francijas imperatoru.
 1804—1810: Nigērijā notiek Fulani karš.
 1804—1815: Serbijā notiek sacelšanās pret Osmaņu varu.
 1808—1809: Somijas kara rezultātā Krievijas Impērija no Zviedrijas iegūst Somiju.
 1805:
 notiek Trafalgaras kauja, par jūru un okeānu pārvaldnieci kļūst Britu impērija, nomainot Spāņu un Franču impērijas. Šis ir būtisks pagrieziens Britu impērijas varai pār lielāko daļu pasaules.
 Napoleona karspēks uzvar Austrijas un Krievijas armiju Austerlicas kaujā.
 1805—1848: Muhameds Alī modernizē Ēģipti.
 1806: Beidza pastāvēt Svētā Romas impērija.
 1807: Lielbritānijā paziņo vergu tirdzniecību par pretlikumīgu.
 1808-1809: Krievija iekaro Somiju Somijas karā.

1810—1819 
 1810:
 Tiek dibināta Berlīnes Universitāte. Starp tās studentiem un mācībspēkiem ir Kārlis Markss, Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis un Oto fon Bismarks.
 Ar Grito de Dolores sākas Meksikas neatkarības karš.
 1810—1820: Lielākā daļa Latīņamerikas kolonijas iegūst neatkarīgu no Spānijas un Portugāles impērijām, pēc Latīņamerikas neatkarības kariem.
 1812: Francijas iebrukums Krievijā kļūst par pagrieziena punktu Napoleona karos.
 1812—1815: Britu—amerikāņu karš.
 1813—1907: Britu un Krievijas Impērijas cīnās par ietekmi Centrālāzijā.
 1814—1816: Angļu—nepāliešu karš starp Nepālu (Gurkhu impēriju) un Britu impēriju.

 1815:
 Vīnes kongresa rezultātā notiek izmaiņas Eiropas politiskajā kartē.
 Napoleona sakāve Vaterlo kaujā, noslēdzas Napoleona kari.
 1816: gads bez vasaras: Neparasti aukstums visā Ziemeļu puslodē, ko iespējams izraisīja 1815. gada Tamboras vulkāna izvirdums 1815. gada aprīlī.
 1817: Serbija iegūst de facto neatkarību no Osmaņu impērijas (de jure no 1867. gada).
 1819: tiek dibināta Singapūra.

1820—1829 
 1820: ASV atbrīvotie vergi, kuri izlēmuši repatriēties uz Āfriku dibina Libērijas Republiku.
 1821:
 Meksika iegūst neatkarību no Spānijas.
 Peru iegūst neatkarību no Spānijas.
 1821—1830: Grieķija kļūst par pirmo valsti, kas oficiāli iegūst neatkarību no Osmaņu impērijas.
 1822: Pedru I no Portugāles kļūst par Brazīlijas imperatoru.
 1822—1823: Pirmā Meksikas impērija par karali kļūst Augusts I.
 1823—1887: Lielbritānija anektē Birmu pēc trim Angļu-Britu kariem.
 1825: Starp Lielajiem ezeriem (ASV) un Atlantijas okeānu tiek atvērts Ēri kanāls.
 1825—1828: Brazīlijas un Argentīnas kara rezultātā Urugvaja iegūst neatkarību.
 1826—1828: Pēc pēdējā Krievu—persiešu karā, Persijas impērijas ieguvusi teritorijas, ko zaudēja Krievijas Impērija.

1830—1839 
 1830:
 Jūlija revolūcija Francijā
 Revolūcija Beļģijā. Tiek izveidoto no Nīderlandes Apvienotās karalistes neatkarīga Beļģijas valsts.
 Izjūk Lielā Kolumbija, Kolumbija, Panama, Ekvadora un Venecuēla tautas iegūst neatkarību.
 1831: Francija okupē Alžīriju.
 1833: Verdzība atcelšana akts aizliedz verdzību visā Britu impērijā.
 1834:
 izveidota Vācijas Muitas savienība.
 oficiāli tiek izbeigta Spāņu Inkvizīcija.
 1835—1836: Meksikā notiek Teksasas revolūcija, kuras rezultātā tiek izveidota Teksasas republika.
 1836: Alamo kauja
 1837—1901: Par Britu impērijas karalieni kļūst Karaliene Viktorija.
 1838—1840: Pilsoņu karš Centrālamerikas Federatīvajā Republikā noveda pie Gvatemalas, Salvadoras, Hondurasas, Nikaragvas un Kostarikas neatkarības.
 1839—1851: Urugvajas Pilsoņu karš.
 1839—1860: Pēc diviem Opija karos, Francija, Apvienotā Karaliste, ASV un Krievija uzvarēja Cjinu dinastiju, Ķīnā.

1840—1849 
 1840: Tiek dibināta Jaunzēlande.
 1844:
 Pirmā publiski finansētā telegrāfa līnija pasaulē, starp Baltimoru un Vašingtonu.
 Dominikānas neatkarības karš no Haiti.
 1845—1846: Pirmais Angļu-Sikhu karš
 1845—1849: Kartupeļu bads Īrijā
 1845—1872: Jaunzēlandes zemes karš
 1846—1847: Mormoņu migrācija un Utanu.
 1846—1847: Jukatanas karš.
 1848:
 Publicēts Komunistiskās partijas manifests.
 Seneca Falls konvencija ir pirmā sieviešu tiesību konvencija, Amerikas Savienotajās Valstīs tā izraisa cīņu par sieviešu balstiesībām.
 1848—1849: Pirmais Angļu-Sikhu karš.
 1848—1858: Kalifornijas zelta drudzis.

1850—1859 
 1850: Ap šo laiku beidzas Mazais Ledus laikmets.
 1851: Londonā notiek pasaulē pirmā Lielā izstāde.
 1851—1852: beidzas Platīna karš, Brazīlijas impērija kļūst par hegemoniju Dienvidamerikā.
 1851—1860. gadi: Viktorijas zelta drudzis, Austrālijā.
 1851—1864: Huna Sjucjuaņa vadītā Taipinu sacelšanās ir dumpis pret Ķīnas Cjinu dinastiju. Radusies Dienvidķīnā, jaunā radikālā politiskā kustība ieguvusi protestantisma elementus. Sacelšanas rezultātā gāja bojā vairāk nekā 20 miljoni cilvēku.

 1853—1856: Norisinās Krimas karš starp Franciju, Osmaņu impēriju, Lielbritāniju un Krieviju.
 1854: Kanagavas konvencija izbeidz izolacionisma politiku Japānā.
 1855: Besenera process ļauj ražot masveidā tēraudu.
 1856: Rumānijā tiek izveidots pasaulē pirmais naftas pārstrādes uzņēmums.
 1857-1858: Indijas sacelšanās aizsāk Indijas neatkarības centienus no Lielbritānijas.
 1859: Čārlzs Darvins publicē grāmatu "Sugu izcelšanās".

1860—1869 
 1861: Krievijā tiek atcelta dzimtbūšana.
 1861—1865: Norisinās Amerikas pilsoņu karš.
 1861—1867: Franču iebrukums Meksikā. Tiek izveidota Otrā Meksikas impērija un par karali ieceļ Maksimiliānu I.
 1862—1877: Musulmaņu sacelšanās Ķīnas ziemeļrietumos.
 1863: Tiek izveidots Starptautiskais Sarkanais Krusts.
 1863—1865: sacelšanās Polijā pret Krievijas Impēriju.
 1864—1866: Činčas salas karš bija mēģinājums Spānijai atgūt Dienvidamerikas kolonijas.
 1865:
 Beidzas Amerikas pilsoņu karš.
 14. aprīlis — Tiek noslepkavots Abrahams Linkolns, kad viņš apmeklē Forda teātri, Vašingtonā. Viņš nomirst apmēram pēc deviņām stundām,
 1865—1877: Tiek izveidotas Amerikas Savienotās Valstis; Tiek aizliegta verdzība ASV.
 1866:
 Veiksmīgi tiek izveidots Transatlantiskais telegrāfa kabelis.
 Austrijas-Prūsijas kara rezultātā sabrūk Vācijas konfederācijaun izveidojas Ziemeļjūras Vācijas Konfederāciju un Asutroungārijas impērija.
 1866—1868: Bads Somijā.
 1866—1869: Pēc Meidži impērijas restaurācijas, Japāna uzsāk strauju modernizāciju.
 1867:
 ASV no Krievijas iegādājas Aļasku.
 Nodibināta Kanādas konfederācija.
 Serbijas Firstiste deklarē konstitūciju kas nosaka tās neatkarību no Osmaņu impērijas. Starptautiska atzinība sekoja 1878. gadā
 1868: Tiek apstiprināts ASV Konstitūcijas 14. grozījums. Emigrantiem tiek piešķirta ASV pilsonība.
 1869:
 Pabeigta Pirmā transkontinentālā dzelzceļa būvniecība, ASV.
 Atklāts Suecas kanāls, kas savieno Vidusjūru ar Sarkano Jūru.

1870—1879 
 1870—1871: Norisinās Francijas—Prūsijas karš.
 1871—1872: Bads Persijā, domājams, izraisījis nāvi 2 miljoniem cilvēku.
 1871—1914: Otrā Industriālā Revolūcija.
 1870. gadi — 1890. gadi: Lielā depresija Rietumeiropā un Ziemeļamerikā.
 1872: Izveidots Jeloustonas nacionālais parks.
 1873: Džeimss Maksvels publicē "traktātu par elektrību un magnētismu"(Treatise on Electricity and Magnetism).
 1874: Beidz pastāvēt Īstindijas kompānija.
 1874—1875: Spānijā izveidojas Pirmā Republika.
 1875—1900: 26 miljoni cilvēku iet bojā no bada Indijā.
 1876: Bulgārijas sacelšanās pret Osmaņu varu.
 1876—1879: 13 miljoni cilvēku nomirst no bada Ķīnas ziemeļos.
 1876—1914: masveida iedzīvotāju, teritorijas, rūpniecības labklājība šo laika periodu ASV dēvē par Apzeltīto laikmetu.
 1877: Lielais Dzelzceļa streiks, ASV, iespējams, ir pasaulē pirmais valsts mēroga darba streiks.
 1877—1878: Pēc Krievu-turku kara, Berlīnes līgumā oficiāli tiek atzīta Serbijas, Melnkalnes, Rumānijas un Bulgārijas neatkarība.
 1878: Izveidota pirmā komerciālā telefona centrāles in Ņūheivenā, Konektikutā.
 1879: Angļu-zulu karš Dienvidāfrikā.
 1879—1883: Čīle cīņas pret Peru un Bolīvija par teritoriju Andos un Klusā okeāna piekrastē.

1880—1889 
 1880—1881: Pirmais būru karš.
 1881: pirmā elektrostacija un tīkla Lielbritānijā, Godalmingā.
 1881—1899: Mahdistu karš, Sudānā.
 1882: Britu iebrukums un Ēģiptes okupācija.
 1883: Krakatau vulkāna eksplozija.
 1884—1885: Berlīnes konferences dod signālu Eiropas "cīņām par Āfriku". Apmeklējot valstis vienojas arī par to lai aizliegtu tirdzniecību ar vergiem.
 1884—1885: Ķīnas-Francijas kara rezultātā veidota Franču Indoķīna.
 1885: Krievijas valdība Baltijā sāk aktīvu pārkrievošanas politiku.
 1888:
 Aprīlis: Tiek uzskatīts, ka Džeks Uzšķērdējs noslepkavoja pirmo savu upuri.
 Novembris: Tiek uzskatīts, ka Džeks Uzšķērdējs noslepkavoja pēdējo savu upuri.
 Brazīlijā aizliedz verdzību.
 1889:
 Tiek atklāts Eifeļa tornis, Parīzē.
 Beidz pastāvēt Brazīlijas impērija un tiek izveidota Brazīlijas republika.

1890—1899 
 1891: Izveidots basketbols.
 1893:
 Čikāgā notika Pasaules Kolumbijas Ekspozīcijas tiek atzīmēta 400. gadadiena kopš Kristofors Kolumbs ieradās Jaunajā Pasaulē.
 Vācu firmas "Bayer" darbinieki iegūst aspirīnu.
 1895—1896: Etiopija uzvar Itāliju Pirmajā Etiopijas-Itālijas karā.
 1896:
 Atēnās tiek atjaunotas olimpiskās spēles.
 Etiopija sakāva Itālijā Advas kaujā.
 Klondaikas zelta drudzis, Kanādā.
 1897 — 1910: Izveidota īslaicīga Korejas Impērija.
 1898: ASV savā kontrolē iegūst Kubu, Puertoriko un Filipīnas, pēc Amerikāņu spāņu kara.
 1898 — 1900: Ķīnā notiek Bokseru sacelšanās.
 1899 — 1902: Otrais Būru karš
 1899 — 1912: Amerikāņu-Filipīniešu karš.

19. gadsimta notikumi Latvijā 
 1802: Vidzemē notiek Kauguru nemieri.
 1804: Tiek izdoti Vidzemes zemnieku likumi.
 1817: Notiek Kurzemes zemnieku brīvlaišana.
 1819: Notiek Vidzemes zemnieku brīvlaišana.
 1822: Iznāk pirmais latviešu nedēļas laikraksts "Latviešu Avīzes".
 1849: Tika pieņemts likums, kas ļāva latviešu zemniekiem veidot sev piederošas saimniecības.
 1861: Latgalē līdz ar pārējo Krievijas Impēriju notiek zemnieku brīvlaišana.
 1862: Sāk iznākt Jaunlatviešu izdotais laikraksts "Pēterburgas Avīzes".
 1868: Tiek nodibināta Rīgas Latviešu biedrība.
 1873: Notiek pirmie vispārējie latviešu Dziesmu Svētki.
 1883: pēc Jāņa Čakstes ierosmes Maskavā nodibina Maskavas latvju studentu biedrība, no kuras vēlāk izveidojās studentu biedrība Austrums un korporācija Fraternitas Moscoviensis.
 1895: Jelgavā notiek IV vispārīgie dziesmu un mūzikas svētki.
 1899: Notiek Rīgas dumpis.

Ievērojami cilvēki Pasaulē 19. gadsimtā 

 Klāra Bārtona, medicīnas māsa, Amerikas Sarkanā krusta izveidotāja.
 Oto fon Bismarks, Vācijas kanclers.
 Sēdošais Bizons, indiāņu cilts lakotu cilts virsaitis.
 Benito Huaress, Meksikas prezidents.
 Džefersons Deiviss, Amerikas Valstu Konfederācijas štatu prezidents.
 Džuzepe Garibaldi, itāļu ģenerālis un politiķis.
 Francis Jozefs I, Austrijas imperators.
 Abrahams Linkolns, piecpadsmitais ASV prezidents.
 Florence Naitingeila, angļu medicīnas māsa, rakstniece un sabiedriska darbiniece
 Napoleons Bonaparts, pirmais Francijas imperators.
 Hosē Risals, Filipīnu nacionālais varonis.
 Karaliene Viktorija, Britu impērjas karaliene
 Kārlis Markss, ebreju izcelsmes vācu filozofs, žurnālists, ekonomists un revolucionārs.

Antropologi, arheologi, zinātnieki 
 Čērčils Babingtons, arheologs
 Ādolfs Francis Alfonso Bandelirs, arheologs
 Franks Boass, arheologs
 Zigmunds Freids, ebreju izcelsmes austriešu neirologs un psihiatrs.
 Luijs Agasī Fuertess, ornitologs
 Klintons Harts Meriams, zoologs
 Roberts Ridgvejs, ornitologs
 Edvards Barnets Teilors, antropologs
 Karls Verners, valodnieks

Mākslinieki, gleznotāji, tēlnieki 

 Ričards Pārkss Boningtons
 Morics fon Švinds
 Pēteris Klots
 Aleksandrs Ivanovs
 Onorē Domjē
 Karls Špicvēgs
 Zaharijs Zografs
 Teodors Ruso
 Nikolajs Benuā
 Žans Fransuā Milē
 Pāvels Fedotovs
 Ivans Aivazovskis
 Šarls Fransuā Dobiņī
 Gistavs Kurbē
 Josefs Māness
 Fords Medokss Brauns
 Arnolds Beklīns
 Dante Gabriels Roseti
 Kamils Pisaro
 Aleksejs Savrasovs
 Nikolajs Gē
 Gistavs Dorē
 Eduārs Manē
 Ivans Šiškins
 Edvards Kolijs Bērns-Džonss
 Felisjēns Riopss
 Edgars Degā
 Vasislijs Perovs
 Džeimss Ebots Maknīls Vistlers
 Ivans Kramskojs
 Žils Dalū
 Jans Matejko
 Alesandrs Opekušins
 Pols Sezans
 Alfrēds Sislē
 Odilons Redons
 Ogists Rodēns
 Arhips Kuindži
 Pjērs Ogists Renuārs
 Vasilijs Antokoļskis
 Vilhelms Leibls
 Mihājs Munkāči
 Vasilijs Poļenovs
 Iļja Repins
 Anrī Ruso
 Vladimirs Makovskis
 Maksimilians Gerimskis
 Alberts Pinkems Raiders
 Pols Gogēns
 Vasilijs Surikovs
 Vikors Vašņecovs
 Aleksandrs Gerimskis
 Flodors Vasiļjevs
 Alberts Benuā
 Vinsents van Gogs
 Ferdinands Hodlers
 Džons Singers Sārdžents
 Mihails Vrubels
 Loviss Korints
 Medardo Roso
 Nikolajs Kasatkins
 Žoržs Serā
 Anderss Sūrns
 Džeimss Ensors
 Izaks Levitans
 Emils Antuāns Burdels
 Konstantīns Korovins
 Aristids Maijols
 Gustavs Klimts
 Nikolajs Pimoņenko
 Niko Pirosmani
 Aleksandrs Golovins
 Edvards Munks
 Pols Siņaks
 Anna Golubkina
 Ežēns Lārmanss
 Anrī de Tulūzs-Lotreks
 Valentins Serovs
 Pjērs Bonārs
 Kēte Kolvica
 Filips Maļavins
 Anrī Matiss
 Aleksandrs Benuā
 Františeks Kupka
 Žoržs Rou
 Pīts Mondriāns
 Nikolajs Andrejevs
 Makss Švabinskis
 Nikolajs Rērihs
 Mikalojs Konstantīns Čurļonis
 Konstantins Juons
 Jevgeņijs Lanserē
 Kārls Milless
 Hulio Gonsaless
 Pjotrs Končalovskis
 Marsdens Hārtlejs
 Pāvels Kuzņecovs
 Pauls Klē
 Andrē Derēns
 Martiross Sarjans
 Jans Štursa
 Vilhelms Lēmbruks
 Pablo Pikaso
 Džordžs Veslijs Belouss
 Umberto Bočoni
 Žoržs Braks
 Mitrofans Grekovs
 Edvards Hopers
 Rokvels Kents
 Juzefs Tadeušs Makovskis
 Moriss Utriljo
 Hosē Klemente Orosko
 Makss Bekmanis
 Izaks Brodskis
 Amadeo Modiljāni
 Aleksejs Šovkunenko
 Sergejs Gerasimovs
 Vladimirs Tatļins
 Oskars Kokoška
 Djego Rivera
 Vinsents van Gogs, holandiešu gleznotājs.
 Georgijs Vereiskis
 Hanss Arps
 Marks Šagāls
 Martins Benka
 Džordžo de Kīriko
 Franss Mazerels
 Vera Muhina
 Oto Dikss
 Maksis Ernsts
 Džons Hārtfīlds
 Aleksandrs Rodčenko
 Pāvels Korins
 Boriss Johansons
 Žuans Miro
 Arkadijs Plastovs
 Andrē Bretons
 Lado Gudiašvili
 Davids Sikeiross
 Aleksandrs Deineka

Mūziķi 
 Ektors Berliozs
 Ludvigs van Bēthovens
 Žoržs Bizē
 Johanness Brāmss
 Pēteris Čaikovskis
 Antonīns Dvoržāks
 Edvards Grīgs
 Ferencs Lists
 Gustavs Mālers
 Žaks Ofenbahs
 Nikolo Paganīni
 Džoakīno Rosīni
 Frederiks Šopēns
 Francis Šūberts
 Roberts Šūmanis
 Rihards Vāgners
 Džuzepe Verdi

Sportisti 
 Tomass Bērks, amerikāņu distanču skrējējs
 Miltiadis Guskoss, grieķu lodes grūdējs
 Fricis Hofmanis, vācu vingrotājs
 Ādolfs Šmāls, austriešu paukotājs un riteņbraucējs
 Fricis Trauns, vācu tenisists
 Vigo Jensens, dāņu svarcēlājs
 Džeimss Konolijs, amerikāņu trīssoļlecējs, pirmais atjaunoto spēļu olimpiskais čempions
 Spiridons Luiss, grieķu maratonskrējējs
 Džons Felegans, amerikāņu vesera metējs
 Alvins Krencleins, amerikāņu vieglatlēts
 Šarlote Kūpere, britu tenisiste, pirmā olimpiskā čempione — sieviete.
 Martins Šeridans, amerikāņu diska metējs
 Čārlzs Dvoraks, amerikāņu kārstlecējs
 Emīls Raušs, vācu peldētājs
 Antons Heida, amerikāņu vingrotājs
 Makss Dekižī, franču tenisists

Šovbizness un teātris 
 Deivis Belasko, aktieris, dramaturgs, teātra režisors
 Sāra Bernarte, aktrise
 Edvīns Būts, aktieris
 Patriks Kempbels, aktieris
 Eleonora Dūse, aktrise
 Henrijs Ibsens, dramaturgs
 Edmunds Kings, aktieris
 Čārlzs Kings, aktieris

Uzņēmēji 
 Džons Džeikobs Astors III, Nekustamais īpašums
 Endrū Kārnegijs, industriālists, filantrops
 Henrijs Friks, industriālists, mākslas kolekcionārs
 Henrijs O. Havemeijers, mākslas kolekcionārs
 Džordžs Hērsts, zelta iegūšana
 Endrū V. Mellons, filantrops, industriālists, mākslas kolekcionārs
 Dž.P. Morgans, baņķieris, mākslas kolekcionārs
 Džordžs Mortimers Pulmans,
 Čarlzs Prats, naftas magnāts
 Džons Rokfellers, naftas un biznesa magnāts, filantrops
 Levi Štrauss, apģērbu ražotājs
 Kornēlijs Vanderbilts, dzelzceļš
 Viljams Čapmens Ralstons, Biznesmenis, finansists, Kalifornijas bankas dibinātājs

Žurnālisti, misionāri, pētnieki 
 Roalds Amundsens, pētnieks
 Semjuels Beikers, pētnieks
 Tomass Beiness, pētnieks
 Fabiāns fon Belinshauzens, pētnieks
 Henriks Bārts, pētnieks
 Henrijs Valters Beits, pētnieks
 Ričards Fransiss Bērtons, pētnieks
 Frederiks Semjuels Delenbogs, pētnieks
 Horācijs Grīlijs, žurnālists
 Deivids Livingstons, pētnieks, misionārs
 Roberts Pīrijs, pētnieks
 Nikolajs Prževaļskis, pētnieks
 Henrijs Dž. Stenlijs, žurnālists, pētnieks

Ievērojami cilvēki Latvijā 19. gadsimtā 
 Krišjānis Valdemārs, Jaunlatviešu kustības aizsācējs.
 Krišjānis Barons, latviešu Dainu apkopotājs.
 Atis Kronvalds, latviešu publicists, valodnieks.
 Ādolfs Alunāns, latviešu teātra pamatlicējs.

Gadsimta celtnes

Skatīt arī 
 Valstu uzskaitījums 19. gadsimtā

 
Gadsimti