Baltkrievijas ģerbonis

Baltkrievijas Republikas Valsts ģerbonis () ir Baltkrievijas nacionālais simbols.

Ģerbonis pēc 1995. gada referenduma aizstāja vēsturisko ģerboni — Pahoņu. Ģerbonis veidots pēc Ivana Dubasova 1950. gadā izstrādātā Baltkrievijas PSR ģerboņa. Lielākās izmaiņas ir komunistiskā āmura un sirpja aizstāšana ar Baltkrievijas kontūras karti, kā arī lente, kas ieskauj kviešus, āboliņus un linus, no Padomju Savienības karoga krāsām ir aizstāta ar Baltkrievijas karoga krāsām.

2020. gada februārī Baltkrievijas parlaments pieņēma izmaiņas ģerboņa izskatā, zemeslodi centrējot uz Baltkrieviju, tādējādi parādot, ka valsts ir vairāk Eiropā nekā Krievijā.

Apraksts

Izskats 
Emblēmas vidū atrodas zaļa Baltkrievijas valsts kontūra, kas attēlota virs zelta saules stariem. Saule daļēji aizsegta ar zemeslodi, kas centrēta uz Baltkrieviju, ar sauszemi purpura krāsā un ūdeņiem zilā krāsā. Ģerboņa abās pusēs attēloti kvieši ar divu veidu ziediem. Āboliņi attēloti kreisajā pusē, bet labajā pusē attēloti linu ziedi. Ap kviešu kātiem apjozta lente Baltkrievijas karoga krāsās (sarkanā un zaļā). Lentes satiekas pie ģerboņa pamatnes, kur uz tās zeltā iegravēts nosaukums baltkrievu valodā Рэспубліка Беларусь (Baltkrievijas Republika). Ģerboņa augšpusē attēlota piecstaru sarkanā zvaigzne.

Simbolisms 
Elementi, kas veido valsts ģerboni, nav saistīti ar nekādu oficiālu simboliku. Par pamatu tagadējam Baltkrievijas ģerbonim tika izmantots Baltkrievijas PSR ģerbonis, galvenā atšķirība starp abiem ir tā, ka Baltkrievijas PSR ģerbonī ir vairāk norāžu uz komunismu, kā, piemēram, komunistiskais sirpja un āmurs simbols, un tīra sarkana lente ar komunistiskajiem saukļiem, kas mūsdienu ģerbonī aizstāta ar valsts kontūru un Baltkrievijas karoga krāsas lenti, tomēr ģerboņa augšpusē joprojām ir attēlota komunisma sarkanā zvaigzne.

Likumdošana 

Pašreizējais likums, kas regulē Baltkrievijas ģerboņa izskatu un izmantošanu, tika pieņemts . Likuma Nr.301-3 3. nodaļas 9. pants sākas ar Baltkrievijas ģerboņa oficiālā zīmējuma aprakstu un regulē tā pareizu noformēšanu. Oficiāli ģerboni var attēlot pilnā krāsojumā, vienkrāsaini vai izmantojot divas krāsas. 10. pants nosaka, ka valsts ģerbonim ir jābūt attēlotam noteiktās vietās, piemēram, Baltkrievijas prezidenta, Baltkrievijas Nacionālās sapulces, kā arī valsts un reģionālā līmeņa valdības birojos. Ģerboni tāpat var izmantot arī valdības izdotajos dokumentos, tostarp naudā, pasēs un oficiālajās vēstuļu galviņās.

Likums arī ierobežo ģerboņa izmantošanu citos kontekstos, piemēram, pilsētu vai apgabalu ģerboņos nedrīkst būt pilnībā vai daļēji izmantots valsts ģerbonis. Turklāt organizācijas, kas nav minētas likumā par valsts simboliem, var izmantot ģerboni tikai ar valsts dotu atļauju. Ģerboni drīkst izmantot gan ārzemnieki, gan Baltkrievijas pilsoņi, ja vien simbols tiek parādīts ar cieņu, tomēr pilsoņi nedrīkst izmantot valsts ģerboni uz vēstulēm vai vizītkartēm, ja viņi nav valdības aģenti.

Papildus likumā uzskaitītajiem standarta pielietojumiem ģerboni izmanto arī dažādos citos apstākļos. Ģerbonis kopā valsts karogu tiek rādīts Baltkrievijas himnas videoklipā, kas regulāri tiek pārraidīts valsts televīzijas translēšanas sākumā un beigās. Vēl ģerboni attēlo uz vēlēšanu urnām un vēlēšanu kampaņās, ko izmanto valsts un pašvaldību vēlēšanās. Ģerboņi redzami arī Baltkrievijas robežposteņos.

Vēsture

Pahoņa 

Vītis tika izmantots Lietuvas lielkņazistes oficiālajā ģerbonī kopš 1366. gada, pēc tā kad to pirmo reizi izmantoja kā Lietuvas lielkņaza Aļģirda ģerboni. Ģerboni turpināja lietot līdz 1795. gadam, kad Lietuvas lielkņazisti pievienoja Krievijas Impērijai, tomēr ģerbonis tika ievietots Impērijas ģerbonī. Ideju par atgriešanos pie vēsturiskā valsts simbola savā dzejolī Пагоня izteica baltkrievu dzejnieks Maksims Bogdanovičs. Ģerbonis atkal tika izmantots 1918. gadā, kad neilgu laiku pastāvējušā Baltkrievijas Tautas Republika to izmantoja kā savu ģerboni. 

Pahoņa (no  — 'pakaļdzīšanās') bija oficiālais valsts ģerbonis, kopš 1991. gada, kad Baltkrievija pasludināja sevi par neatkarīgu no Padomju Savienības. Tā tika aizstāta ar pašreizējo ģerboni pēc pretrunīgi vērtētā referenduma, kas notika 1995. gadā.

Pēc Baltkrievijas Republikas ģerboņa nomaiņas, opozīcijas grupas, piemēram, Baltkrievijas Tautas fronte, ir izmantojušas Pahoņu kā daļu no savas partijas simboliem vai izmantojušas tās kā protesta formu pret Baltkrievijas prezidentu Aleksandru Lukašenko.

Baltkrievijas PSR ģerbonis 

No 1920. gada līdz Padomju Savienības sabrukumam 1991. gadā, Baltkrievijas PSR izmantoja emblēmas tipa ģerboni. Pirmā simbolika, ko izmantoja Padomju Baltkrievija, tika pieņemta 1919. gadā un tā līdzinājās Krievijas un Ukrainas republiku ģerboņiem. Ģerboņa centrālā daļa ir stilizēts sarkans vairogs, kurā redzama no pamatnes austoša zelta saule. Virs saules ir krustots zelta sirpis un āmurs, kas simbolizē vienotību starp strādniekiem un zemniekiem. Virs āmura un sirpja melni burto Б.С.С.Р, apzīmējot republikas nosaukumu. БССР (BSSR) ir saīsinājums pilnam republikas nosaukumam Беларуская Савецкая Сацыялістычная Рэспубліка (Baltkrievijas Padomju Sociālistiskā Republika). Vairogu no sāniem ieskauj kvieši, kas saiet kopā pie tā pamatnes, un uz tās ir sarkana lente, kurā melnā krāsā baltkrievu valodā iegravēts Padomju Savienības valsts sauklis "Visu zemju proletārieši, savienojieties!"..

1927. gadā šo ģerboni aizstāja ar jaunu, kam tika noņemts vairogs un pievienots vairāk teksts. Ģerboņa labajā pusē attēlotas ozola lapas, bet kreisajā — kvieši ar virsū novietotiem āboliņu ziediem. Ģerboņa vidū aiz Zemes profila aust saule. Virs saules novietots sirpis, āmurs un sarkanā zvaigzne. Ap kviešiem un ozollapām aptīta sarkana lente ar uzrakstiem "Visu zemju proletārieši, savienojaties!", kas uzrakstīti (no kreisās uz labo pusi) baltkrievu valodā, ivritā, poļu un krievu valodās. Б.С.С.Р iniciāļi attēloti pamatā, norādot republikas nosaukumu.

1950. gadā ieviesa kārtējo ģerboņa redakciju. Uzsvars tika likts uz sakrustoto sirpi un āmuru, universālu komunistu simbolu, kas simbolizē strādnieku un zemnieku vienotību. Zem šī simbola aiz zemeslodes parādās saule. Visu ieskauj kvieši, kam pievienoti ziedi; āboliņi kreisajā pusē un lini labajā pusē. Ap kviešiem aptīta sarkana lente, kas atgādina komunistu kustības izmantoto sarkano karogu. Emblēmas pamatnē redzami БССР burti. Lentē attēlota frāze "Visu zemju proletārieši, savienojaties!". Kreisajā pusē iegravēts baltkrievu valodā, labajā pusē krievu valodā. Virs āmura un sirpja redzama komunisma sarkanā zvaigzne. 1950. gada redakciju projektēja PSRS Tautas mākslinieks Ivans Dubasovs. Baltkrievijas PSR Satversmes 119. pants definē ģerboņa izskatu.

1995. gada referendums 

 visos Baltkrievijas reģionos notika referendums, kurā viens no četriem jautājumiem bija šāds: "Vai jūs atbalstāt jauno nacionālo simbolu ieviešanu?" Ar 64,7% vēlētāju aktivitāti jaunie valsts simboli tika apstiprināti ar koeficientu 3:1 (75,1% pret 24,9%). Referenduma norisi ļoti asi kritizēja opozīcija, tostarp arī formulējumu jautājumā par valsts simboliem. Pahoņas atbalstītāji arī kritizēja to, ka Pahoņas un agrākais balti sarkanbaltais karogs tika salīdzināti ar tiem, kurus izmantoja nacistu sadarbības spēki, propagandā, kas tika publicēta, gatavojoties balsojumam. Tas tika salīdzināts ar balti sarkanbalto karogu un Pahoņu, ko izmantoja Baltkrievijas Centrālā Rada, kas atradās nacistiskās Vācijas kontrolē. Aleksandrs Lukašenko apgalvoja, ka padomju iedvesmoto simbolu izvēle ir uzvara, it īpaši Lielā Tēvijas kara veterāniem, sakot: "Mēs esam atdevuši jums tās valsts karogu, par kuru jūs cīnījāties. Mēs esam atgriezušies pie jūsu atmiņas un cilvēciskā lepnuma sajūtas."

Skatīt arī 
 Baltkrievijas PSR ģerbonis

Atsauces 

Baltkrievijas nacionālie simboli
Valstu ģerboņi