joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Edijs Mērfijs

Edvards Edijs Regans Mērfijs (dzimis  Bruklinā, ASV) ir amerikāņu aktieris, dziedātājs. Mērfijs ir otrs pelnošākais aktieris visu laiku vēsturē. Piedalījies vairāk kā 40 filmās, un par savu veikumu vairāk kā 30 reizes nominēts dažādām balvām, tai skaitā Emmy Awards, BAFTA, Golden Globe, Chicago Film Critics Association Awards, Academy Awards. Saņēmis Zelta globusa balvas nomināciju "Labākais aktieris komēdijā vai mūziklā" par tēlotajām lomām filmās "Beverlihilsas policists" (Beverly Hills Cop), "Beverlihilsas policists 2" (Beverly Hills Cop II), "Beverlihilsas policists 3" (Beverly Hills Cop III), bet balvu saņēmis par lomu filmā "Sapņu meitenes".

Atsauces

Ārējās saites 

1961. gadā dzimušie
Ņujorkā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Grammy balvas ieguvēji
FIBA Pasaules kauss

FIBA Pasaules kauss basketbolā (), laikā no 1950. līdz 2010. gadam bija pazīstams kā Pasaules čempionāts basketbolā, ir galvenais vīriešu basketbola izlašu turnīrs pasaulē, kurā tiek noteikta pasaules spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē Starptautiskā basketbola federācija (FIBA). Pasaules čempionāts kopš 1950. gada notiek reizi četros gados. Pašreizējie pasaules čempioni ir Spānijas valstsvienības spēlētāji.

Rezultāti

Medaļu kopvērtējums

Skatīt arī 
 Pasaules čempionāts basketbolā sievietēm

Atsauces

Ārējās saites 
 FIBA mājaslapa 
 FIBA Pasaules čempionātu vēsture  (PDF fails) 

Pasaules čempionāts basketbolā
Filipo Indzagi

Filipo Indzagi (; dzimis ) ir bijušais itāļu futbolists, uzbrucējs, tagad — treneris. Spēlējis vairāku Itālijas A sērijas klubu, tajā skaitā Juventus un Milan, sastāvā. Laikaposmā no 1997. līdz 2007. gadam pārstāvēja Itālijas futbola izlasi.

2012. gadā Indzagi sāka trenēt Milānas U-19 komandu Primavera. 2014.—2015. gada sezonā viņš bija AC Milan galvenais treneris. No 2016. līdz 2018. gadam vadīja Venezia, no Lega Pro kvalificējoties B sērijai. 2018. gada jūnijā tika apstiprināts par A sērijas kluba Bologna galveno treneri. 2019. gada janvārī tika atbrīvots no amata.  kļuva par B sērijas kluba Benevento galveno treneri. 2019.—2020. gada sezonā uzvarēja B sērijā un izcīnīja ceļazīmi uz A sēriju. Nākamajā sezonā nespēja saglabāt komandai vietu A sērijā un amatu atstāja. 2021. gada jūnijā kļuva par Brescia Calcio galveno treneri.

Sasniegumi 
 Pasaules kausa čempions - 1 (2006.)

Ārējās saites 

 FootballDatabase profils 

1973. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Itālijas futbola treneri
Parma F.C. spēlētāji
Bergamo "Atalanta" spēlētāji
Hellas Verona F.C. spēlētāji
AC Milan spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Igors Miglinieks

Igors Miglinieks (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu basketbolists, tagad treneris. Spēlēja saspēles vadītāja pozīcijā, bijis Latvijas PSR un PSRS valstsvienību dalībnieks. PSRS izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu , kļūstot par pirmo latviešu basketbolistu starp vīriešiem, kas izcīnījis zeltu olimpiskajās spēlēs.

Basketbolista brālis Raimonds Miglinieks arī ir bijis basketbolists, pārstāvējis Latvijas izlasi.

Bijis precējies ar dziedātāju Olgu Rajecku, viņiem ir meita Marija, dzimusi 1992. gadā.

Karjera

Sportista karjera 
 Apvienotās (NVS) komandas sastāvā izcīnīja 4. vietu. Olimpiskajā turnīrā I. Miglinieks uzstādīja šajā līmenī nepārspētu rekordu, pārķerot 11 bumbas spēlē pret Lietuvas izlasi.

PSRS jaunatnes izlašu sastāvā izcīnījis uzvaru Eiropas kadetu čempionātā, Eiropas junioru čempionātā un sudrabu Pasaules junioru čempionātā.

1988. gadā Maskavas CSKA sastāvā izcīnījis uzvaru PSRS čempionātā.

Trenera karjera 
Pēc sportista karjeras beigām kļuvis par treneri. Trenējis klubus Latvijā, Lietuvā, Kiprā, Ukrainā, Polijā un Krievijā. Bijis Eiropas izlases treneris FIBA Eirokausa Visu zvaigžņu spēlē. Četras reizes kļuvis par Kipras čempionu.

I. Miglinieks ir bijis Latvijas izlases galvenais treneris 1997. gadā — vadījis 13 spēles. Vēlāk bijis arī galvenā trenera asistents. 2005. gadā Ķīnas izlasē bijis lietuviešu speciālista Jona Kazlauska palīgs.

Kopš 2017. gada strādā par treneri Ķīnā. 2019. gadā kļuva par Ķīnas čempionu kā kluba Guandunas "Southern Tigers" galvenā trenera asistents.

Latvijā, Salaspils un Ikšķiles novados, darbojas Igora Miglinieka Basketbola skola, kas audzina jaunos basketbolistus un tās komandas spēlē LJBL.

Atsauces

Ārējās saites 

 Latvijas basketbola Goda zāles profils

1964. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Latvijas basketbola treneri
1988. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki basketbolā
Latvijas olimpiskie zelta medaļnieki
Padomju Savienības olimpiskie zelta medaļnieki
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Latvijas basketbola izlases galvenie treneri
Raimonds Miglinieks

Raimonds Miglinieks (dzimis  Rīgā, Latvijas PSR) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja saspēles vadītāja pozīcijā, bijis Latvijas basketbola valstsvienības spēlētājs. Raimonds bija NCAA Lielās Rietumu konferences 1996. gada labākais basketbolists. Spēlējis ULEB Eirolīgas klubu Śląsk Wrocław un Maskavas "CSKA" rindās. 2001.-02. gada sezonas Eirolīgas, kas taja sezonā bija pazīstama ar nosaukumu Suprolīga, labākais piespēļu dalītājs visā līgā. 2001. gadā kopā ar Latvijas basketbola izlasi izcīnīja 8. vietu Eiropas čempionātā.

Atsauces

Ārējās saites 

 FIBA Europe.com profils 

1970. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Miglinieks

Miglinieks (sieviešu dzimtē Migliniece) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vietvārda Miglinieki. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Igors Miglinieks (1964) — latviešu basketbolists un treneris;
 Raimonds Miglinieks (1970) — latviešu basketbolists.

Atsauces

Skatīt arī 
 Miglinīks

Latviešu uzvārdi
Līza Leslija

Līza Leslija (; dzimusi  Gārdenā, ASV) ir bijusī amerikāņu basketboliste, spēlējusi centra pozīcijā, ASV sieviešu basketbola valstsvienības dalībniece. Visu savu profesionāles karjeru aizvadījusi WNBA klubā Losandželosas "Sparks".

Kopā ar ASV izlasi ir uzvarējusi četrās Olimpiskajās spēlēs pēc kārtas no 1996. gada Olimpiādes līdz pat 2008. gada Olimpiādei.

2015. gadā uzņemta Basketbola slavas zālē.

Ārējās saites 
 WNBA profils 

1972. gadā dzimušie
ASV basketbolisti
WNBA spēlētājas
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Basketbola slavas zālē uzņemtie
Pasaules čempioni basketbolā
Ņūdžersijas "Devils"

Ņūdžersijas "Devils" () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Ņuarkā, Ņūdžersijas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Austrumu konferences Metropolitēna divīzijā. Tas tika dibināts 1974. gadā kā Kanzassitijas "Scouts" un kopš dibināšanas brīža spēlē NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Devils" ir 3 reizes uzvarējis NHL, 4 reizes ir kļuvis par konferences uzvarētāju un 9 reizes — divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada Prudential Center hallē.

Sasniegumi 
 Stenlija kauss: 3
 1994—95, 1999—00, 2002—03

 Konferences čempioni: 4
 1994—95, 1999—00, 2000—01, 2002—03

 Divīzijas čempioni: 9
 1996—97, 1997—98, 1998—99, 2000—01, 2002—03, 2005—06, 2006—07, 2008—09, 2009—10

Spēlētāji 
Daudzus gadus klubā aizvadījuši tādi spēlētāji kā Skots Nīdermaijers un Skots Stīvenss, Kens Daneiko, Martins Brodērs un Patriks Eliāšs.

Pašreizējais sastāvs 
Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 8. oktobrī.

Vārtsargi 

 29  Makenzijs Blekvuds
41  Viteks Vanačeks
 45  Džonatans Bernjē

Aizsargi 
 2  Brendans Smits
 5  Šimons Nemecs
 6  Džons Marino
 7  Dagijs Hamiltons (Kapteiņa palīgs)
 28  Deimons Seversons
33  Raiens Greivss
 55  Meisons Gīrtsens
71  Jonass Zīgentālers

Uzbrucēji 
 11  Andreass Jonsons
 13  Niko Hišīrs (Kapteinis)
 14  Neitans Bastians
 17  Jegors Šarangovičs
18  Ondržejs Palāts
 20  Maikls Makleods
 44  Mailzs Vuds (Kapteiņa palīgs)
 49  Fābians Seterlunds
 46  Ēriks Haula
 63  Jespers Brats
 70  Jespers Bokvists
 86  Džeks Hjūzs (Kapteiņa palīgs)
 90  Tomāšs Tatars
 91  Dosons Mersers

Līderi

Komandas visu laiku rezultatīvākie spēlētāji

Kluba spēlētāju rekordi

Regulārā sezona 
 Visvairāk gūto vārtu sezonā: Braiens Džionta, 48 (2005—06)
 Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Skots Stīvenss, 60 (1993—94)
 Visvairāk gūto punktu sezonā: Patriks Eliāšs, 96 (2000—01)
 Visvairāk soda minūšu sezonā: Krištofs Oliva, 295 (1997—98)
 Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Skots Stīvenss, 78 (1993—94)
 Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Skots Gomess, 70 (1999—00)

Izslēgšanas kārta 
 Visvairāk gūto vārtu sezonā: Klods Lemjē, 13 (1994—95)
 Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Skots Nīdermaijers, 16 (2002—03)
 Visvairāk gūto punktu sezonā: Patriks Eliāšs, 23 (2000—01)
 Visvairāk soda minūšu sezonā: Perijs Andersons, 113 (1987—88)
 Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Braiens Rafaļskis un Skots Nīdermaijers, 18 (2000-01 un 2002-03)

Komandas kapteiņi 

  Dons Levers (1982—1984)
  Mels Bridžmens (1984—1987)
  Kērks Millers (1987—1991)
  Brūss Draivers (1991—1992)
  Skots Stīvenss (1992—2004)
  Skots Nīdermaijers (2004)
  Patriks Eliāšs (2006—2007)
  Džeimijs Langenbruners (2007—2011)
  Zehs Pariss (2011—2012)
  Braiss Salvadors (2013—2015)
  Endijs Grīns (2015—2020)

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā mājaslapa 
 Hockey-Reference profils  
 Sports E-Cyclopedia profils
Serhio Ramoss

Serhio Ramoss Garsija (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Ramoss pārstāv Francijas Ligue 1 klubu Parīzes "Saint-Germain".

Savu karjeru sācis Sevilla FC komandā. 2005. gadā pievienojies Madrides "Real". 16 sezonu laikā (no kurām sešas sezonas bija kapteinis) Ramoss izcīnīja 5 La Liga titulus un četrus UEFA Čempionu līgas kausus. 2021. gada jūlijā Ramoss noslēdza divu gadu līgumu ar Parīzes "Saint-Germain".

Spānijas izlases sastāvā kļuvis par divkārtēju Eiropas čempionu (2008, 2012), kā arī izcīnījis uzvaru 2010. gada FIFA Pasaules kausā. 2019. gada 12. oktobrī kļuva par Spānijas izlasē visvairak spēļu aizvadījušo futbolistu.

Sasniegumi 
Real Madrid

 Spānijas La Liga: 2006–07, 2007–08, 2011–12, 2016–17, 2019–20
 Copa del Rey: 2010–11, 2013–14
 Supercopa de España: 2008, 2012, 2017, 2019–20
 UEFA Čempionu līga: 2013–14, 2015–16, 2016–17, 2017–18
 UEFA Superkauss: 2014, 2016, 2017
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2014, 2016, 2017, 2018

Spānija

 FIFA Pasaules kauss: 2010
 Eiropas čempionāts futbolā: 2008, 2012

Individuālie sasniegumi

 La Liga labākais aizsargs: 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2016–17

Atsauces

Ārējās saites 

 Madrides "Real" profils 

1986. gadā dzimušie
Andalūzijā dzimušie
Spānijas futbolisti
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Spānijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Madrides "Real" spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
Simona Hausvalde

Simona Hausvalda (Simone Hye-Soon Hauswald; dzimusi Simona Denkingere (Simone Hye-Soon Denkinger) ) ir bijusī Vācijas biatloniste.

Viņas māte ir dienvidkorejiete un tēvs — vācietis. Sešus gadu vecumā viņa sāka nodarboties ar distanču slēpošanu, savukārt biatlonam pievērsās 1991. gadā. Simona Hausvalde ir ieguvusi divas medaļas Olimpiskajās spēlēs un piecas medaļas Pasaules čempionātos. Profesionālā sporta karjeru beidza 2010. gadā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

1979. gadā dzimušie
Vācijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Ramoss

Ramoss ( — 'zars'; sieviešu dzimtē Ramosa) ir spāņu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Ramušs. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Adrians Ramoss (Adrián Ramos, 1986) — Kolumbijas futbolists;

 Čristjans Ramoss (Christian Ramos, 1988) — Peru futbolists;
 Serhio Ramoss (Sergio Ramos; 1986) — Spānijas futbolists.

Skatīt arī 
Ramušs

Spāņu uzvārdi
23. autobusu maršruts (Rīga)

23. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Baložiem, kas atrodas Ķekavas novadā.

23. autobusu maršruta kopējais garums ir 32,766 km. Maršruta Abrenes iela — Baloži kopējais garums ir 16,452 km, bet maršruta Baloži — Abrenes iela kopējais garums ir 16,314 km.

Darbdienās pa 23. autobusu maršrutu kursē 4 autobusi, bet brīvdienās — 3 autobusi.

23. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

No 2022. gada 29. jūnija sakarā ar Ķekavas apvedceļa būvniecības darbiem tika mainīta maršruta satiksmes organizācija A7 šosejā pie pagrieziena uz Baložiem. Maršruts tika novirzīts pa jaunizbūvēto Ķekavas ielu un tās rotācijas apli pagriezienā uz Baložiem. No 15. novembra maršruts tiek pārvirzīts uz jaunizbūvētu brauktuvi Rāmavā, paralēli A7 šosejai, mainīts pieturvietu izkārtojums.

Maršruts 
Abrenes iela — Baloži kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Mūkusalas iela, Akmeņu iela, Jelgavas iela, Bauskas iela, A7, Baložu iela (Baloži) un Rīgas iela (Baloži).

Baloži — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Rīgas iela (Baloži), Baložu iela (Baloži), A7, Bauskas iela, Jelgavas iela, Akmeņu iela, Mūkusalas iela, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
23. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 51 pietura. Maršrutā Abrenes iela — Baloži ir 25 pieturas, bet maršrutā Baloži — Abrenes iela ir 26 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

23
24. autobusu maršruts (Rīga)

24. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Mangaļsalai.

Kopš 2013. gada 1. maija autobusa maršruts tika novirzīts pa Hanzas ielu, Skanstes ielu un Duntes ielu. Pirms tam autobuss kursēja pa Pulkveža Brieža ielu gar 1. trolejbusu parku.

24. autobusu maršruta kopējais garums ir 51,573 km. Maršruta Abrenes iela — Mangaļsala kopējais garums ir 25,390 km, bet maršruta Mangaļsala — Abrenes iela kopējais garums ir 26,183 km.

Darbdienās pa 24. autobusu maršrutu kursē 16 autobusi, bet brīvdienās — 9 autobusi.

24. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

Maršruts 

Abrenes iela — Mangaļsala kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Turgeņeva iela, Gogoļa iela, Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, Pulkv. Brieža iela, Hanzas iela, Skanstes iela, Duntes iela Tilta iela, Viestura prospekts, Mīlgrāvja iela, Jaunciema gatve, Emmas iela, A. Dombrovska iela, Baltāsbaznīcas iela, Atlantijas iela, Vecāķu prospekts, Mangaļu prospekts, Stāvvadu iela, Veiksmes iela, Albatrosu iela un Traleru iela.

Mangaļsala — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Traleru iela, Albatrosu iela, Veiksmes iela, Stāvvadu iela, Mangaļu prospekts, Vecāķu prospekts, Atlantijas iela, Meldru iela, Kreimeņu iela, A. Dombrovska iela, Emmas iela, Jaunciema gatve, Mīlgrāvja iela, Viestura prospekts, Tilta iela, Duntes iela, Skanstes iela, Hanzas iela, Pulkv. Brieža iela, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Raiņa bulvāris, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
24. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 88 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Mangaļsala ir 44 pieturas, tāpat arī maršrutā Mangaļsala — Abrenes iela ir 44 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

24
Lielvārdes pagasts

Lielvārdes pagasts ir viena no Ogres novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar  Lielvārdes pilsētu kā arī Lēdmanes, Jumpravas, Birzgales un Rembates pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija 
Upes: Gribuļupīte, Īdavas upīte, Kaibala, Kraukļupīte, Rēvelīte, Temuļupīte.

Vēsture 
Lielvārdes pagasts dokumentos pirmo reizi minēts 1826. gadā. 1924. gadā tam pievienota daļa Rembates pagasta. 1935. gadā Rīgas apriņķa Lielvārdes pagasta platība bija 62 km² un tajā dzīvoja 1841 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Kaibalas un Lielvārdes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1949. gada jūnijā Lielvārdei piešķīra strādnieku ciemata statusu, bet Lielvārdes un Kaibalas ciemus pievienoja strādnieku ciematam. 1949. gada decembrī Lielvārdes un Kaibalas ciemus izveidoja no jauna, bet 1956. gadā likvidēja pievienojot Lielvārdei kā Lielvārdes lauku teritoriju. 2004. gadā Lielvārde ar lauku teritoriju reorganizējās par Lielvārdes novadu. 2010. gadā Lielvārdes lauku teritoriju pārdēvēja par Lielvārdes pagastu.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Annas, Glaudītāji, Kaibala, Senči, Svētiņi.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Ogres novada pagasti
 
Lielvārde
Latvijas pilsētciematu lauku teritorijas
Latvijas pilsētu lauku teritorijas
Elvīra Ozoliņa

Elvīra Ozoliņa (dzimusi ) ir bijusī latviešu vieglatlēte, startējusi šķēpa mešanas sacensībās.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1939. gada 8. oktobrī Ļeņingradā Krievijas latvieša Anatolija Ozoliņa un viņa sievas Zinaidas ģimenē. Studēja Lesgafta fiziskās kultūras institūtā, no 1956. līdz 1969. gadam bija sporta biedrības “Burevestņik” sporta instruktore. 

1967. gadā aprecējās ar šķēpa metēju Jāni Lūsi un 1969. gadā pārcēlās uz dzīvi Latvijā.
Strādāja par ārstnieciskās fizkultūras metodisti Traumatoloģijas un ortopēdijas institūtā (1970—1971), tad par Armijas centrālā sporta kluba sporta instruktori (1971—1975), par vieglatlētikas treneri Augstākās sporta meistarības skolā (1975—1978). 

No 1980. līdz 1984. gadam strādāja viesnīcā “Latvija”.  Viņas vīrs Jānis Lūsis strādāja par treneri Madagaskarā (1987-1990).
Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1991. gadā pensionējās. Arī viņu dēls Voldemārs Lūsis bija šķēpmetējs.

Sporta karjera 
Piedalījās divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 1960. gadā Romā izcīnījusi zelta medaļu ar rezultātu 55,98 m, pārspējot Ineses Jaunzemes pirms četriem gadiem Melburnā uzstādīto olimpisko rekordu. 1964. gadā Tokijā ieņēma 5. vietu ar rezultātu 54,81 m. 1962. gadā izcīnījusi uzvaru Eiropas čempionātā, 1959. gadā — Universiādē. Piecas reizes uzvarējusi PSRS čempionātā un divas reizes — Latvijas PSR čempionātā. Trīs reizes labojusi pasaules rekordu, no kuriem pēdējais bija 1963. gadā sasniegtais 59,78 m. Viņa ir pirmā sieviete, ka šķēpu raidījusi tālāk par 60 metriem (1964. gadā sasniegusi rezultātu 61,38 m), tomēr šis rezultāts oficiālajā pasaules rekordu sarakstā netiek minēts. Tāpat trīs reizes labojusi Latvijas rekordu.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Darba Sarkanā karoga ordenis
 PSRS Nopelniem bagātā sporta meistare (1960)

Personiskie rekordi

Sasniegumi

Pasaules rekordi

Atsauces

Ārējās saites 

1939. gadā dzimušie
Latvijas vieglatlētes
Šķēpa metēji
1960. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1964. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Latvijas olimpiskie medaļnieki
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Krievijas latvieši
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Sanktpēterburgā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Inese Jaunzeme

Inese Jaunzeme ( — ) bija latviešu vieglatlēte, šķēpa metēja, pēc sportistes karjeras beigām — ārste, medicīnas zinātņu doktore.  Melburnā viņa ar rezultātu  izcīnīja zelta medaļu šķēpa mešanas sacensībās, kas bija pirmais olimpiskais zelts Latvijas sporta vēsturē. I. Jaunzemes personiskais rekords ir 55,73 metri, ko viņa uzrādīja 1960. gadā Tartu (Igaunija). Latvijas rekords viņai piederēja laika posmā no  līdz , kopumā rekordu labojusi piecas reizes, uzlabojot to no 49,36 m līdz 55,73 m. Laika posmā no 1999. gada līdz nāvei viņa bija Latvijas Olimpiešu kluba prezidente. Viņa bija viena no ikgadējās Latvijas sakopšanas talkas idejas autorēm, 2002. gadā aizsākot lielās talkas tradīciju.

Karjera 
Viņas rezultātu attīstība bija strauja, jo vēl 1950. gadā viņas labākais rezultāts bija 34,60 m, bet 1952. gadā jau 40,37 m. Lielākā rezultātu un tehnikas attīstība sekoja, kad par viņas treneri kļuva Alberts Putāns, kas 1940. gados bija labākais Latvijas vesera metējs.

Inese Jaunzeme lielāko popularitāti iemantoja pirms , šajā gadā viņa kļuva par LPSR rekordisti Tallinā (49,36 m).
	 
1956. gadā Jaunzeme bija ceturtā labākā šķēpa metēja pasaulē, atpaliekot vien no igaunietes Virves Rolaides, vācietes Almūtes Bremmeles un ungārietes Elizabetes Vigas. Melnburnas Olimpiskajās spēlēs viņa guva uzvaru ar rezultātu , viņa kļuva par pirmo latvieti, kas Olimpiskajās spēlēs izcīnījusi medaļu. Pēc četriem gadiem Romas Olimpiskajās spēlēs zeltu šķēpa mešanā izcīnīja cita Latvijas sportiste — Elvīra Ozoliņa. Jaunzemes straujā karjeras izaugsme šķēpa mešanā gan neturpinājās.

Četras reizes kļuvusi par Latvijas PSR čempioni (1952, 1956, 1958, 1960), kā arī 1956. un 1957. gadā viņu atzina par Latvijas populārāko sportisti.

Mirusi .

Privātā dzīve 
I. Jaunzemei ir trīs meitas, četri mazbērni un trīs mazmazbērni. PSRS laikos viņa bija Latvijas Sporta kino federācijas prezidente. Izglītību ieguva Rīgas Medicīnas institūtā, ko absolvēja 1960. gadā. 1970. gadā saņēma Latvijas PSR Valsts prēmiju par līdzdalību jaunas kaulu saaudzēšanas metodes izstrādē. Desmit gadus strādāja par ķirurģi, 36 gadus lasīja medicīnas lekcijas.

Sasniegumi

Piemiņa 

 Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcas parkā, Rīgā, tika atklāts tēlnieka Ojāra Feldberga veidotais piemiņas akmens.

Apbalvojumi 
 1957: Darba Sarkanā Karoga ordenis
 1996: SOK balva
 1998: LOK Goda zīme
 2001: Triju Zvaigžņu ordenis

Atsauces

Ārējās saites 

 Ineses Jaunzemes biogrāfija 

1932. gadā dzimušie
Aizkraukles novadā dzimušie
Pļaviņās dzimušie
2011. gadā mirušie
Latvijas vieglatlētes
Šķēpa metēji
Latvijas mediķi
1956. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Latvijas olimpiskie medaļnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Spānijas basketbola līga

Spānijas basketbola līga jeb Liga ACB () jeb Liga Endesa ir galvenais vīriešu basketbola klubu turnīrs Spānijā, kurā tiek noteikts valsts spēcīgākais klubs. ACB līga neoficiāli tiek uzskatīta par spēcīgāko nacionālo čempionātu Eiropā. Turnīrs notiek kopš 1983. gada, kad tas tika pārveidots no Spānijas Nacionālās basketbola līgas. Pašreizējie čempioni ir FC Barcelona, kuriem tas ir 16. tituls. Ar 16 uzvarām Barselonas klubs ir visvairāk reizes uzvarējušais turnīrā, bet Madrides "Real" basketbola klubs tajā ir uzvarējis 13 reizes.

Turnīrā piedalās 18 klubi un divas vājākās komandas sezonas noslēgumā tiek pazeminātas uz pēc spēka otro spēcīgāko līgu LEB Oro, savukārt šī turnīra divas labākās komandas var spēlēt ACB līgā.

ACB līga ir viens no vislabāk apmeklētajiem iekštelpu turnīriem pasaulē, tās spēlēs jau daudzas sezonas apmeklē vidēji vairāk nekā 6000 skatītāji spēlē.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 Eirolīgas profils 

Basketbola līgas
Basketbols Spānijā
Tēmu Selenne

Tēmu Ilmari Selenne (, izrunā: ; dzimis  Helsinkos, Somijā) ir bijušais somu hokejists, labās malas uzbrucējs, ilggadējs Somijas hokeja valstsvienības spēlētājs. 2017. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

T. Selenne ir rezultatīvākais hokejists Olimpisko spēļu hokeja turnīru vēsturē, kopā gūstot 44 punktus 33 spēlēs 6 Olimpiskajos turnīros, kurās viņš piedalījies. Stenlija kausa ieguvējs Anahaimas "Ducks" sastāvā 2006.—2007. gada sezonā. 2011.—2012. gada NHL sezonā kļuva par visu laiku rezultatīvāko somu hokejistu NHL vēsturē.

Karjeras statistika

Klubu statistika

Atsauces

Ārējās saites 
 NHL profils 

1970. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Anahaimas "Mighty Ducks" spēlētāji
Anahaimas "Ducks" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Sanhosē "Sharks" spēlētāji
Bijušā Vinipegas "Jets" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hokeja slavas zālē uzņemtie
Džima dēļ

Džima dēļ () ir ASV komēdijseriāls, uzņemts no 2001. gada 3. oktobra līdz 2009. gada 9. jūnijam. Seriālam kopā ir 182 sēriju. Latvijā to pārraidījuši televīzijas kanāli LNT, TV3, TV6. Seriāls ir par ģimeni ar trīs bērniem un sievas brāli un māsu.

Lomas

Ārējās saites 

ASV televīzijas seriāli
Situāciju komēdijas
80 dienās apkārt zemeslodei (2004. gada filma)

80 dienās apkārt zemeslodei () ir 2004. gada piedzīvojumu filma ar Džekiju Čanu un Stīvu Kūganu galvenajās lomās. Filmas režisors ir Frenks Korasi, kas to uzņēmis pēc Žila Verna pasaulslavenā romāna "Astoņdesmit dienās ap zemeslodi".

Sižets 

Ķīnietis Lao Hans ir nozadzis no Britu muzeja vecu ķīniešu statueti, kas viņa ciemā ir stāvējusi gadsimtiem, līdz britu karaspēks to nozadzis. Bēgot viņš satiek zinātnieku Fileasu Fogu, kam vajadzīgs palīgs, un viņš saprot, ka tikai tādā veidā var paslēpties. Fileasa acīs viņš ir Paspartū, kas ir no Francūžu un Ķīniešu izcelsmes. Taču Foga kungam arī neklājas viegli. Visi viņu uzskata par jukušu tādēļ, ka viņš uzskata, ka būs ātrāki transportlīdzekļi par zirgiem. Viņš pieņem izaicinājumu, un kopā ar Paspartū dodās ceļojumā apkārt pasaulei.

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Walt Disney Pictures filmas
25. autobusu maršruts (Rīga)

25. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Mārupei, kas atrodas Mārupes novadā.

25. autobusu maršruta kopējais garums ir 21,695 km. Maršruta Abrenes iela — Mārupe kopējais garums ir 10,709 km, bet maršruta Mārupe — Abrenes iela kopējais garums ir 10,986 km.

Darbdienās pa 25. autobusu maršrutu kursē 8 autobusi, bet brīvdienās — tikai 2 autobusi.

25. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

No 2015. gada 21. decembra atsevišķi 25. maršruta reisi kursē līdz Tīrainei pa Vecozolu ielu. Šiem reisiem ir 3 papildu pieturas: "Bērnudārzs „Zeltrīti”", "Veczariņu iela" un galapunkts "Tīraine".

No 2022. gada 6. jūnija līdz 20. jūnijam sakarā ar Dzirnavu ielas pārvada slēgšanu Rail Baltic būvdarbu dēļ maršruts virzienā uz Mārupi / Tīraini tika novirzīts pa Gogoļa ielu.

Maršruts 
Abrenes iela — Mārupe kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Mārupes iela, Liepājas iela, Mazā Nometņu iela, O. Vācieša iela, Ārlavas iela, Tēriņu iela, Daugavas iela (Mārupe) un Mārupītes gatve (Mārupe).

Mārupe — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Mārupītes gatve (Mārupe), Daugavas iela (Mārupe), Tēriņu iela, Ārlavas iela, O. Vācieša iela, Mazā Nometņu iela, Liepājas iela, Mārupes iela, Bāriņu iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
25. autobusu maršrutā (izņemot līdz Tīrainei pagarinātos reisus) pavisam kopā ir 41 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Mārupe ir 20 pieturas, bet maršrutā Mārupe — Abrenes iela ir 21 pietura.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

25
26. autobusu maršruts (Rīga)

26. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Katlakalnam, kas atrodas Ķekavas novadā.

26. autobusu maršruta kopējais garums ir 29,885 km. Maršruta Abrenes iela — Katlakalns kopējais garums ir 14,993 km, bet maršruta Katlakalns — Abrenes iela kopējais garums ir 14,892 km.

Darbdienās pa 26. autobusu maršrutu kursē tikai 2 autobusi, bet brīvdienās — tikai 1 autobuss.

26. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

No 2022. gada 29. jūnija sakarā ar Ķekavas apvedceļa būvniecības darbiem tiek mainīta maršruta satiksmes organizācija A7 šosejā pie pagrieziena uz Baložiem. Maršruts tika novirzīts pa jaunizbūvēto Ķekavas ielu, tās rotācijas apli pagriezienā uz Baložiem, Tūjas ielu līdz A7 šosejas un V2 autoceļa krustojumam. Pieturvietu sarakstā izmaiņu nav. No 15. novembra maršruts tiek pārvirzīts uz jaunizbūvētu brauktuvi Rāmavā, paralēli A7 šosejai, mainīts pieturvietu izkārtojums.

Maršruts 
Abrenes iela — Katlakalns kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Turgeņeva iela, Gogoļa iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Mūkusalas iela, Laivu iela, Buru iela, Jelgavas iela, Bauskas iela, Ziepniekkalna iela, A7 un ceļš uz Katlakalnu.

Katlakalns — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: ceļš uz Katlakalnu, A7, Ziepniekkalna iela, Bauskas iela, Jelgavas iela, Buru iela, Laivu iela, Mūkusalas iela, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Gogoļa iela, Turgeņeva iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 

26. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 54 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Katlakalns ir 27 pieturas, maršrutā Katlakalns — Abrenes iela arī ir 27 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

26
28. autobusu maršruts (Rīga)

28. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Juglas līdz Langstiņiem.

28. autobusu maršruta kopējais garums ir 25,756 km. Maršruta Jugla — Langstiņi kopējais garums ir 12,747 km, bet maršruta Langstiņi — Jugla kopējais garums ir 13,009 km.

Darbdienās pa 28. autobusu maršrutu kursē 2 autobusi, bet brīvdienās — 1 autobuss.

28. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

Maršruts 
Jugla — Langstiņi kursē pa šādām ielām: Murjāņu iela, Silciema iela, Brīvības gatve, Berģu iela, Upesciema iela, Skolas iela (Upesciems) un Elenburgas iela (Langstiņi).

Langstiņi — Jugla  kursē pa šādām ielām: Elenburgas iela (Langstiņi), Skolas iela (Upesciems), Upesciema iela, Berģu iela, Brīvības gatve, Silciema iela un Murjāņu iela.

Pieturvietas 
28. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 38 pieturas. Maršrutā Jugla — Langstiņi ir 19 pieturas, tāpat arī maršrutā Langstiņi — Jugla  ir 19 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 

28
Virdžils Grisoms

Virdžils Aivens "Gass" Grisoms (Virgil Ivan "Gus" Grissom; dzimis , miris ) bija ASV astronauts.
Gājis bojā, gatavojoties Apollo 1 lidojumam.

Dzīvesgājums 
Pēc vidusskolas pabeigšanas Otrā pasaules kara laikā Grisoms kā aviācijas kadets 1944. gadā iestājās ASV Armijā. Pēc pamatapmācības viņš tika nozīmēts kā lietvedis Brooks Field bāzē Teksasā. Pēc kara beigām no armijas viņš atvaļinājās 1945. gada septembrī.
Pēc kara viņš strādāja par namdari. 1946. gadā iestājās Purdue University. 1950. gadā ieguva bakalaura grādu mehāniskajā inženierijā.

Pēc universitātes beigšanas Grisoms iestājās tikko izveidotajos Gaisa spēkos. Viņš izgāja gaisa kadetu pamatkursu Rendolfa Gaisa spēku bāzē. Korejas kara laikā Grisomu 1951. gada februārī nosūtīja uz kara zonu. Viņš lidoja ar F-86 Sabre iznīcinātāju, veicot 100 izlidojumus kā vadošo iznīcinātāju piesedzējs.

1952. gadā Grisoms atgriezās ASV. Viņš darbojās kā jauno pilotu instruktors Braiena bāzē Teksasā. 1955. gadā viņš iestājās US Air force Institute of Technology, kur pēc gada ieguva aeromehānikas bakalaura grādu. 1956. gadā Grisoms iestājās izmēģinātājpilotu skolā Edvardsa Gaisa spēku bāzē.

1959. gadā Grisoms pieteicās pirmajai pilotējamajai kosmisko lidojumu programmai. Pēc fizisko un psiholoģisko pārbaužu sērijas viņš iekļuva septiņu Mercury astronautu grupā.

1961. gadā Grisoms tika izvēlēts otrajam suborbitālajam lidojumam Mercury-Redstone 4.  viņš ar kosmosa kuģi Liberty Bell 7 veica nepilnu 16 minūšu lidojumu, kas bija analoģisks Alana Šeparda lidojumam Mercury-Redstone 3. Pēc nolaišanās okeānā negaidīti atsprāga lūka un ūdens sāka ieplūst kapsulā. Grisomam izdevās izkļūt ārā, kur viņu evakuēja ar helikopteru. Liberty Bell 7 neizdevās izglābt, un tas nogrima 5 km dziļumā.

1963. gadā par jaunā kosmosa kuģa Gemini 3 komandējošo pilotu bija nozīmēts Alans Šepards, bet viņam 1964. gada sākumā tika diagnosticēta iekšējās auss saslimšana, tādēļ Šeparda vietā nozīmēja Grisomu. Gemini 3 startēja , veicot 3 apriņķojumus ap Zemi.

Virdžils Grisoms bija Gemini 6A komandpilota Voltera Širras dublieris. Pēc tam viņš darbojās Apollo programmā un tika nozīmēts par AS-204 misijas komandieri.  Virdžils Grisoms kopā ar Edvardu Vaitu un Rodžeru Čeifī starta laukumā Apollo 1 kapsulā veica treniņus pirms gaidāmā lidojuma, bet negaidīti izcēlās ugunsgrēks. Kabīnes 100 % skābekļa atmosfērā uguns izplatījās tik ātri, ka laikus nepaspēja atvērt lūku, un visi kosmonauti gāja bojā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums

Ārējās saites 

 Gus Grissom - I Knew Him  
 Indiana Historical Society tribute to Gus Grissom 
 Detailed Biographies of Apollo I Crew - Gus Grissom - NASA 
 NASA biography 
 Grissom page at Astronaut Memorial Foundation 
 Spacefacts biography
 Roadside America review of Grissom Museum 

ASV izmēģinātājpiloti
ASV astronauti
Kosmiskās katastrofas
Indiānā dzimušie
Lāči (uzņēmums)

Lāči ir maizes, ceptu mīklas izstrādājumu un kūku ražošanas un tirdzniecības uzņēmums Latvijā. Tas atrodas Babītes novada Trenčos.

Vēsture 

1993. gadā Normunds Skauģis dibināja ceptuvi „Lāči”, kuras nosaukums dots par godu Skauģu ģimenes dzimtajām vectēva mājām Benūžu-Skauģos.

2007. gadā izveidots maizes interneta veikals, kas piedāvā un piegādā uzņēmuma maizi vairāk nekā 200 valstīs. Uzņēmums piedāvā arī ekskursijas pa maizes ceptuvi, kā arī dažādus pasākumus gan bērniem, gan jaunlaulātajiem, kā arī darba kolektīviem.

2008. gadā "Lāču" maizes ceptuves īpašniekam Normundam Skauģim tika piešķirts goda nosaukums "Patriotiskākais uzņēmējs Latvijā". 2009. gadā aptaujā "Latvijā mīlētākais zīmols" "Lāči" saņēma balvu "Unikālākais zīmols Latvijā". Pēc DDB Consulting apkopotās informācijas, "Lāči" tika atzīts arī kā otrs ietekmīgākais zīmols Latvijā.

2009. gadā Lāči uzsāka cept trīs veidu EKO maizes — "EKO rupjmaizi", "EKO saldskābmaizi" un "EKO baltmaizi".

2010. gadā laikraksta "Diena" un Nord Porter Novelli veidotā Uzņēmuma reputācijas topa — Latvijas Zaļā punkta balvu "Zaļākais uzņēmums Latvijā".

2011 un 2012. gadā laikraksts "Diena" un Nords Porter Novelli veidotā "Uzņēmumu reputācijas topā" Normunds Skauģis ieguva apbalvojumu "Uzņēmuma vadītājs ar labāko reputāciju".

Kopš 2013. gada ceptuve ir uzsākusi šokolādes konfekšu ražošanu.

2015. gadā "Lāči" ražotajai rudzu rīvmaizei tika piešķirts pārtikas drošības pārvaldības sistēmas sertifikāts FSSC 22000.

2020. gadā “Lāču” ceptuve sāka ražot divas jaunas veselības maizītes ar jodēto sāli.

Atsauces 

Latvijas uzņēmumi
Ceptuves
Nelsons

Nelsons var būt:

 Andris Nelsons, latviešu diriģents (1978);
 Ādams Nelsons (Adam Nelson), ASV vieglatlēts, lodes grūdējs (1975);
 Broks Nelsons (Brock Nelson), ASV hokejists (1991);
 Dons Nelsons (Don Nelson), ASV basketbolists un treneris (1940);
 Horācijs Nelsons (Horatio Nelson), angļu admirālis (1758—1805);
 Prinss Rodžers Nelsons (plašāk pazīstams kā Prinss), ASV mūziķis (1958).

Uzvārdi
Stīvens Kings

Stīvens Edvīns Kings (; dzimis ) ir amerikāņu šausmu literatūras, fantāzijas un zinātniskās fantastikas autors.

Biogrāfija 
Stīvens Kings ir dzimis  Meinas štata lielākajā pilsētā Portlendā. Māte viņu audzināja viena, jo tēvs pameta ģimeni, kad Stīvenam bija tikai divi gadi. 1970. gadā Kings absolvēja Meinas Universitāti, iegūstot angļu valodas bakalaura grādu. Universitātē viņš iepazinās arī ar savu nākamo sievu Tabitu un pārim drīzumā ir jau divi bērni. Vispirms piedzima meita Naomi (1970), bet vēl pēc diviem gadiem — dēls Džozefs.

Pēc universitātes beigšanas Kings strādāja par angļu valodas skolotāju un paralēli bez lieliem panākumiem rakstīja. Slavu atnesa pirmais publicētais romāns "Kerija" ("Carrie"), kas nāca klajā 1974. gadā.

Turpmākos gadus Stīvens Kings, ražīgi strādājot, nostiprināja savu šausmu literatūras karaļa statusu, ko apstiprina ne vien milzu tirāžas un liels skaits specializēto literāro balvu, bet arī apbalvošana ar prestižo medaļu "Par izcilu ieguldījumu amerikāņu literatūrā" (Medal of Distinguished Contribution to American Letters) 2003. gadā.

1999. gadā Kings smagi cieta ceļu satiksmes negadījumā, kurā viņu notrieca automobilis.

Pašlaik Stīvens Kings pārmaiņus dzīvo trijos sev piederošos īpašumos. Divas mājas atrodas Meinas štatā, bet viena Floridā.

Pazīstamākie darbi

Romāni 
 "Kerija" (Carrie, 1974)
 "Salemas loze" ('Salem's Lot, 1975)
 "Mirdzums" (The Shining, 1977)
 "Tumšais tornis" (The Dark Tower 1982-2007) — romānu cikls
 "Zvēru kapiņi" (Pet Sematary, 1983; latviski 2003)
 "Skrienošais cilvēks" (The Running Man, 1987) — sarakstījis ar pseidonīmu Ričards Bahmans
 "Mizerija" (Misery, 1987; latviski 2007)
 "Zaļā jūdze" (The Green Mile, 1996)
 "Kaulu soma", (Bag of Bones, 1998).

Stāstu krājumi 
 "Naktsmaiņa" (Night Shift, 1978)
 "Četri pēc pusnakts" (Four Past Midnight, 1990; latviski 2008)

Ārējās saites 
 Oficiālā tīmekļa vietne 

Amerikāņu rakstnieki
Šausmu literatūras rakstnieki
Fantāzijas rakstnieki
Amerikas Savienoto Valstu zinātniskās fantastikas rakstnieki
Angļu valodā rakstošie
Grieķijas basketbola izlase

Grieķijas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Grieķiju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir uzvara 1987. un 2005. gada Eiropas čempionātos, kā arī otrā vieta 2006. gada Pasaules čempionātā.

Pašlaik (2022. gada marts) Grieķijas izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem 9. vietu.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 
 FIBA Europe profils 
 Grieķijas basketbola federācija 

Basketbola izlases
Basketbols Grieķijā
Ķeriet Smārtu! (filma)

"Ķeriet Smārtu!" () ir 2008. gada ASV asa sižeta spiegu komēdija. Filmas režisors ir Pīters Sīgals. Viens no producentiem, Leonards Sterns, ir arī oriģinālā seriāla producents. Filma veidota pēc seriāla "Ķeriet Smārtu" motīviem.

Galvenās lomas atveido Stīvs Karels, Anna Hetaveja, Dveins Džonsons, Alans Ārkins un Terenss Stamps. Bērnijs Kopels, kas atveido Zigfrīdu oriģinālajā seriālā arī parādās filmā. Filma ir par analītiķi vardā Maksvels Smārts (Karels), kurš sapņo kļūt par īstu aģentu un profesionālu spiegu.

Filmas pirmizrāde Ziemeļamerikā notika . "Ķeriet Smārtu!" saņēma dažādus kritiķu vērtējumus, tomēr neskatoties uz to filma ir finansiāli veiksmīga nopelnot vairāk nekā  ASV dolāru pie  liela budžeta.

Lomās

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Warner Bros. filmas
31. autobusu maršruts (Rīga)

31. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Juglas līdz Dārziņiem.

31. autobusu maršruta kopējais garums ir 53,994 km. Maršruta Jugla — Dārziņi kopējais garums ir 27,116 km, bet maršruta Dārziņi — Jugla kopējais garums ir 26,878 km.

Darbdienās pa 31. autobusu maršrutu kursē 5 autobusi, bet brīvdienās — tikai 3 autobusi.

31. autobusu maršrutu apkalpo 7. autobusu parks.

Maršruts 
Jugla — Dārziņi kursē pa šādām ielām: Murjāņu iela, Juglas iela, Biķernieku iela, Kaivas iela, Biķernieku iela, Ieriķu iela, Lielvārdes iela, Gunāra Astras iela, Dzelzavas iela, Ilūkstes iela, A. Deglava iela, Ulbrokas iela, Akadēmiķa M. Keldiša iela, A. Saharova iela, Lubānas iela, Slāvu iela, Maskavas iela, Taisnā iela, Jāņogu iela un Dārziņu iela.

Dārziņi — Jugla kursē pa šādām ielām: Dārziņu iela, Jāņogu iela, Taisnā iela, Maskavas iela, Slāvu iela, Lubānas iela, A. Saharova iela, Akadēmiķa M. Keldiša iela, Ulbrokas iela, A. Deglava iela, Ilūkstes iela, Dzelzavas iela, Gunāra Astras iela, Lielvārdes iela, Ieriķu iela, Biķernieku iela, Kaivas iela, Biķernieku iela, Juglas iela un Murjāņu iela.

Pieturvietas 
31. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 85 pieturas. Maršrutā Jugla — Dārziņi ir 43 pieturas, bet maršrutā Dārziņi — Jugla ir 42 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 
 

31
32. autobusu maršruts (Rīga)

32. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Piņķiem, kas atrodas Mārupes novada Babītes pagastā. Atsevišķos reisos, braucot uz Abrenes ielu, autobuss veic iebraucienu Priežciemā Babītes pagastā.

32. autobusu maršruta kopējais garums ir 35,865 km. Maršruta Abrenes iela — Piņķi kopējais garums ir 18,215 km, bet maršruta Piņķi — Abrenes iela kopējais garums ir 17,650 km.

Darbdienās pa 32. autobusu maršrutu kursē tikai 2 autobusi, tāpat arī brīvdienās — tikai 2 autobusi.

32. autobusu maršrutu apkalpo 6. autobusu parks. Agrāk 32. autobusa maršruts kursēja no Abrenes ielas - Jugla-3, vēlāk Merķeļa iela - Jugla kā 32.E maršruts.

No 2022. gada 6. jūnija līdz 20. jūnijam sakarā ar Dzirnavu ielas pārvada slēgšanu Rail Baltic būvdarbu dēļ maršruts virzienā uz Piņķiem tika novirzīts pa Gogoļa ielu. Savukārt virzienā uz Abrenes ielu maršruta posms pa Satekles ielu tika pagarināts līdz Lāčplēša ielai. Autobuss Abrenes ielas galapunktā nonāca pa Lāčplēša un Rūsiņa ielu.

Maršruts 
Abrenes iela — Piņķi kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Raņķa dambis, K. Valdemāra iela, Kalnciema iela, Lielirbes iela, K. Ulmaņa gatve, A10, A5 un Rīgas iela.

Piņķi — Abrenes iela kursē pa šādām ielām: Jūrmalas iela, A10, K. Ulmaņa gatve, Lielirbes iela, Kalnciema iela, Daugavgrīvas iela, Raņķa dambis, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
32. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 36 pieturas. Maršrutā Abrenes iela — Piņķi ir 18 pieturas, bet maršrutā Piņķi — Abrenes iela ir 18 pieturas.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 

32
Apustuļu darbi

Apustuļu darbi ir Jaunās Derības piektā grāmata, kurā aprakstīts laika posms, kas seko pēc evaņģēlijiem, no Jēzus Kristus augšāmcelšanās līdz Pāvila ceļojumam uz Romu. Apustuļu darbi kopā ar Jaunās Derības vēstulēm nodrošina lielāko daļu no faktiem, kas ir zināmi par evaņģēlija izplatību 1. gadsimtā. Par Apustuļu darbu autoru parasti uzskata eveņģēlistu Lūku.

Nosaukums 
Nosaukumu Apustuļu darbi (Grieķu: Πράξεις ἀποστόλων- Praxeis Apostolon) pirmais ieviesa Lionas bīskaps Irinejs 2. gadsimta beigās.

Autors un sarakstīšanas laiks 
Par Apustuļu darbu autoru tiek uzskatīts evaņģēlists Lūka, kurš bijis ārsts un Pāvila pavadonis ceļojumos. Viņš ir pieminēts Pāvila vēstulē Filemonam (24), Pāvila vēstulē kolosiešiem (4:14) un Pāvila 2. vēstulē Timotejam (4:11). Sākot no Apustuļu darbu 16. nodaļas parādās teksti, kas rakstīti pirmajā personā- "mēs", rakstot par Pāvila ceļojumiem, tādējādi varam domāt, ka autors ir bijis Pāvila pavadonis.

Pastāv vairākas versijas par Apustuļu darbu sarakstīšanas laiku. Visizplatītākā ir versija, ka tie sarakstīti 1. gadsimta 60. gados.

Saturs 
Apustuļu darbi ir turpinājums Lūkas evaņģēlijam, abi šie darbi arī tiek piedēvēti vienam autoram. Apustuļu darbos ir aprakstīta Kristīgās baznīcas izveidošanās un attīstība tās pirmsākumos, apmēram no 30. līdz 60. gadam m.ē. Aprakstītie notikumi sākās Jeruzālemē (1.—5. nodaļa), turpinās Jūdejā un Samarijā (6.—9. nodaļa), tad Pāvils caur Sīriju un Mazāziju dodas uz Eiropu un visbeidzot nonāk Romā (9.—28. nodaļa). Galvenās aprakstītās personas ir apustuļi Pēteris (1.—12. nodaļa) un Pāvils (13.—28. nodaļa).

Galvenie aprakstītie notikumi 
 Jēzus Kristus debesbraukšana (1:9)
 Matija ievēlēšana par apsutuli Jūdas vietā (1:12-26)
 Svētā Gara nolaišanās pār apustuļiem Vasarsvētkos (2)
 Pirmās kristiešu kopienas izveidošanās (2:37-47)
 Pētera runa Templī (3:12-26)
 Pēteris un Jānis tiek apcietināti, stājas sinedrija priekšā un tiek attaisnoti (4:1-22)
 Ananijas un Sapfiras meli un nāve (5:1-11)
 Apustuļi tiek apcietināti, stājas sinedrija priekšā un tiek attaisnoti (5:17-42)
 Stefans tiek tiesāts sinedrijā un sodīts ar nāvi (6:8-7:60)
 Sauls (Pāvils) vajā Jeruzālemes draudzi (8:1-3)
 Filips sludina Samarijā (8:5-13)
 Saula (Pāvila) pievēršanās kristietībai (9:1-31, 22:1-22, 26:9-24)
 Pētera izkļūšana no cietuma (12:3-19)
 Pāvila un Barnabas pirmais ceļojums (13-14)
 Jeruzālemes koncils (15:1-35)
 Pāvila otrais un trešais ceļojums (16-20)
 Pāvila apcietināšana un tiesāšana (21-26)
 Pāvils kā apcietinātais dodas uz Romu (27-28)

Atsauces 

Jaunās Derības grāmatas
Švarca vērtību modelis

Švarca vērtību modelis (angļu: Schwartz Values Inventory) ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis Izraēlas sociālpsihologs Šaloms Švarcs.

Švarca vērtību modelis ir Švarca universālo vērtību teorijas daļa, kas sākotnēji definēta šī pētnieka darbā Universalitāte vērtību saturā un struktūrā (Universals in the Content and Structure of Values). Modeļa pilnveidošanas gaitā ar pētījumiem vairāk kā 70 pasaules valstīs (līdz 2009.g.) ir empīriski pamatots tā universālisms. Šī metodoloģija ir viena no atzītākajām un plašāk izmantotajām personības sociālo vērtību pētījumos.

Metodoloģija 
Švarca definīcijā vērtības ir indivīdu izmantotie kritēriji rīcības izvēlei un notikumu vērtēšanai. Švarca skatījumā vērtības nav konkrēti specifiski mērķi, bet motivācijas un spriedumu pamats indivīda rīcībai plašāku, abstraktu mērķu sasniegšanā.
Atšķirībā no Miltona Rokīča vērtību teorijas, kas vērtības iedalīja terminālās (raksturo indivīdam vēlamo eksistences gala stāvokli) un instrumentālās (raksturo vēlamo rīcību terminālo vērtību īstenošanai) , Švarca pētījumi apliecina, ka šādam vērtību iedalījumam nav nozīmes. Modeļa attīstības gaitā tikai identificētas 57 vērtības, kas veido 10 universālu pamatvērtību grupas.
Saskaņā ar Švarca iedalījumu tās ir šādas:
 Universālisms (piemēram, sociālais taisnīgums, miers pasaulē, gudrība u.c.)
 Labvēlība (godīgums, lojalitāte, piedošana u.c.)
 Tradīcijas (mērenība, esošās dzīves pieņemšana u.c.)
 Konformitāte (paklausība, pieklājība u.c.)
 Drošība (valsts drošība, piederības sajūta, tīrīgums u.c.)
 Vara (sociālā atzinība, bagātība u.c.)
 Sasniegumi (ambīcijas, spējas, panākumi u.c.)
 Hedonisms (dzīves baudīšana u.c.)
 Stimulācija (aizraujoša dzīve u.c.)
 Pašrealizācija (radošums, pašcieņa, neatkarība u.c.)

Pētījums parasti tiek veikts tiešās intervijas formā. Atšķirībā no Rokīča vērtību aptaujas kurā respondentu uzdevums bija visas terminālās un instrumentālās vērtības ranžēt katras grupas ietvaros, Švarca aptaujas metodoloģija paredz vērtību grupēšanu pēc to nozīmīguma respondentam.

Iegūtā informācija datu apstrādes gaitā ļauj segmentēt respondentus grupās pēc to dominējošajām vērtībām, tādejādi ļaujot pētniekam interpretēt atsevišķu grupu attieksmi pret dažādiem aptaujā ietvertiem jautājumiem un vēlāk novērtēt iegūto rezultātu statistisko nozīmīgumu salīdzinājumā ar citām grupām.

Piezīmes un atsauces 

Socioloģija
Psiholoģija
Sociālā psiholoģija