Pededzes pagasts

Pededzes pagasts ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorjām tā ziemeļaustrumos, Pededzes upes kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Liepnas, Jaunalūksnes un Mārkalnes pagastiem, kā arī Krievijas Pleskavas apgabala Pečoru rajonu.

Daba 
Atrodas Austrumlatvijas zemienes Adzeles pacēlumā un Alūksnes augstienes Malienas paugurainē. Cauri pagastam iet Daugavas un Veļikajas upju baseinu ūdensšķirtne. Augstākā vieta pagastā 162,2 m vjl.

Hidrogrāfija

Upes 
Kūdupe, Isanka, Šepica, Pededze, Virgulica

Purvi 
Sprektišu purvs, Slobodkas purvs, pagastā ietilpst arī daļa Vorožas purva

Vēsture 

1920. gada zemes reformas laikā Kalnapededzes muižu () sadalīja 28 vienībās 418 ha kopplatībā, daļu no Kūdupes un Ozolu muižām ar Liepājas pusmuižu sadalīja 24 vienībās, bet Bērzkalna muižu sadalīja 26 vienībās 239 ha kopplatībā.
Pēc tam, kad 1923. gada 1. novembra papildlīgumā tika precizēta Latvijas—Igaunijas robeža, Igaunija atteicās no agrākās Lauru kolonijas dienvidu daļas ar jauktu krievu un latviešu etnisko sastāvu par labu Latvijai.  
1924. gada 1. jūnijā no Lāzberģa pagasta Kalna-Pededzes daļas un bijušās Pleskavas guberņas Pleskavas apriņķa Lauru pagasta () daļām izveidoja Pededzes pagastu. 
1935. gadā Valkas apriņķa Pededzes pagasta platība bija 126,5 km² un tajā dzīvoja 3040 iedzīvotāji. Pagasta centrā atradās Pededzes valsts pilna pamatskola ar 6 skolotājiem, bet Pededzes, Kūdupes, Jaseņecu latviešu-krievu I pakāpes pamatskolās un Tupicinas krievu I pakāpes pamatskolā katrā bija 2 skolotāji.

1945. gadā pagastā izveidoja Jaseņecas, Ķuršu un Pededzes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Pededzes ciems ietilpa Alūksnes apriņķī (1946-1949) un Alūksnes (1949-1962; pēc 1967. gada) un Gulbenes (1962-1967) rajonos. 1951. gadā Pededzes ciemam pievienoja likvidētā Jaseņecas ciema Ļeņina kolhoza teritoriju, 1957. gadā — likvidēto Ķuršu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Pededzes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.

Gausu ciems aiz Kūdupes, kas 1940. gadā bija Pededzes pagastā, tagad Krievijā.

Pieminekļi 
 Nr. 205.: Fiku senkapi - Fikos	
 Nr. 206.: Jaseņicu senkapi - Jaseņicā	
 Nr. 207.: Klementīnes senkapi - Klementīnē	
 Nr. 208.: Stuborovas senkapi (Krāsmata) - Lielajā Stuborovā	
 Nr. 2805.: Pededzes pareizticīgo baznīca Pededzē (1930.-1935.)

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Pededze, Ķurši, Čistigi, Fjuki, Stuborova, Zaiceva.

Saimniecība

Transports 
No 20. gs. 30. gadiem līdz 1944. gadiem līdz Kūdupei ir vedusi dzelzceļa līnija, pa kuru kursēja sliežu autobuss.  2014. gadā noslēdzās autoceļa P40 asfaltēšana, kas pagastu savieno ar novada centru Alūksnē.

Izglītība un kultūra 
Pagastā darbojas Pededzes pamatskola ar 65 pamatskolēniem un 12 pirmskolēniem 2019./2020. mācību gadā , līdz 2016. mācību gadam mācības notika 2 apmācības valodās -  latviešu un krievu, bet šobrīd tikai valsts valodā  Pededzes pareizticīgo kāzu tradīcijas ir iekļautas nemateriālo kultūras vērtību sarakstā  Pagasta centrā darbojas tautas nams ar 3 deju kolektīviem, bērnu vokālo ansambli un folkloras kopu "Labā oma"

Ārējās saites 
Pededzes valsts pamatskolas iesvētīšanas video ar valsts prezidenta Kārļa Ulmaņa dalību 1938. gadā

Jaunāko Ziņu reportāža no valsts prezidenta vizītes Pededzē 1938. gadā

Atsauces 

Vidzeme
Alūksnes novada pagasti