joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Viljams Gibsons (rakstnieks)

{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | Viljams Fords GibsonsWilliam Ford Gibson
|-
| colspan=2 align=center | Viljams Gibsons 2007. gada augustā.
|-
| colspan=2 bgcolor=#FFE87C align=center | Personīgā informācija
|-
| Dzimis ||  Konvejā, Dienvidkarolīnā, ASV
|-
| Nodarbošanās || romānu rakstnieks
|-
| Pilsonība || ASV, Kanāda
|-
| Rakstīšanas periods || 1977-
|-
| Žanrs || zinātniskā fantastika
|-
| Literārās kustības || kiberpanks, stīmpanks, postkiberpanks
|-
| Nozīmīgi darbi || "Neiromants" (romāns, 1984, latv. 2005)
|}Viljams Fords Gibsons' (William Ford Gibson, dzimis  Konvejā, ASV) ir amerikāņu-kanādiešu zinātniskās fantastikas rakstnieks, kas nereti tiek uzskatīts par tā sauktā kiberpanka literatūras aizsācēju. Viņa pazīstamākais darbs ir romāns "Neiromants" (Neuromancer'', 1984), kas kopš tā pirmizdevuma pasaulē izdots vairāk nekā 6,5 miljonos eksemplāru. Gibsons ietekmējies no tādiem autoriem kā Alfreds Besters, Semjuels R. Deleinijs, Dašels Hammets, Roberts Stouns, Horhe Luiss Borhess, Viljams Berouzs, Tomass Pinčons, no Gibsona savukārt ietekmējušies daudzi citi mūsdienu zinātniskās fantastikas autori, to skaitā Čārlzs Stross, Nīls Stīvensons, Linda Nagata, Ričards Morgans.

1968. gadā, lai izvairītos no iesaukšanas armijā Vjetnamas kara laikā, Gibsons pārcēlās uz Vankūveru Kanādā. Rakstīt zinātnisko fantastiku viņš uzsāka četrus gadus vēlāk. Lai gan Gibsons ir saglabājis ASV pilsonību, viņš joprojām dzīvo Kanādā.

Latviski izdots V. Gibsona romāns "Neiromants" (tulk. Kārlis Lindemanis, 2005).

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

1948. gadā dzimušie
Amerikāņu rakstnieki
Amerikas Savienoto Valstu zinātniskās fantastikas rakstnieki
Kanādas zinātniskās fantastikas rakstnieki
Angļu valodā rakstošie
Dēvanāgarī

Dēvanāgarī (, SSTA: ) ir rakstības sistēma, ko lieto atsevišķi vai kopā ar citām rakstu sistēmām vairākās Indijas valodās, ieskaitot sanskritu, hindi, marathu, sindhu, bihāri, bhili, marvaru, konkanu, bhodžpūru, nepāliešu, nevaru valoda Nepālā un dažreiz kašmiriešu un romāni valodā. Raksta un lasa no kreisās uz labo pusi, tāpat kā latviešu valodā.

Izcelsme 
Dēvanāgarī raksts cēlies ap m.ē. 1200. gadu no Sidhamas raksta, pamazām nomainot agrāko, ļoti līdzīgo Šārada rakstu (ko turpināja paralēli lietot Kašmīrā). Abi ir tieši pēcteči Guptas rakstam, kas savukārt cēlies no Brāhmī raksta, kas lietots jau 3. gs. p.m.ē.; Nāgarī raksts parādījās ap 8. gs. kā austrumu variants Guptas rakstam, līdztekus Šāradas rakstam, kas ir tā rietumu variants. Brāhmī raksta pēcteči veido brahmiešu saimi, iekļaujot alfabētus, ko lieto daudzās citās dienvidu un dienvidaustrumu Āzijas valodās.

Patskaņi

Līdzskaņi 

Piezīme: izrunas piemēri latviešu valodā tikai aptuveni apraksta patieso attiecīgo skaņu izrunu sanskritā. Burtus ar . (punktu) apakšā izrunā, pieliekot mēles galu pie aukslēju pašas augšas. Bet burtus, kam seko h, izrunā ar piedvesmu.

Skaitļa vārdi

Ārējās saites 

 Dievanāgarī rakstzīmju izruna un rakstība
 Dievanāgarī rakstzīmju izruna un rakstība (Hindi studijas)
 Vienkāršotas burtu rakstības un izrunas shēma
 Ābece un izruna

Brahmiskie raksti
Hindi
Indijas valodas
Alfabēti
Ballistiskā raķete

Ballistiskā raķete ir raķete, kuras lidojuma trajektorija ir ballistiska, suborbitāla, un tā paredzēta kaujas galviņas nogādāšanai noteiktā mērķī.

Raķetes virzienu un ātrumu nosaka raķetes orientācija starta laukumā un dzinēja darbība. Pēc dzinēja izslēgšanas raķete turpina lidojumu saskaņā ar orbitālās mehānikas un ballistikas likumiem.

Pirmā ballistiskā raķete A-4, vairāk zināma kā V-2, tika izgatavota nacistiskajā Vācijā 1930. - 1940. gados, un tās konstruktors bija Verners fon Brauns.

Skatīt arī 

 Raķete
Dags Hārvijs

Daglass Normans Hārvijs (; dzimis  Monreālā, Kanādā, miris  Monreālā, Kanādā) bija kanādiešu hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem aizsargiem hokejā. 7 reizes (1955—1958, 1960—1962) viņš ieguva Džeimsa Norisa balvu, kuru piešķir līgas labākajam aizsargam. D. Hārvijs NHL karjeru sāka 1947. gadā, kad 35 spēles aizvadīja Monreālas "Canadiens" sastāvā. "Canadiens" rindās viņš arī aizvadīja savas karjeras spožākos gados, nospēlējot tajā vēl 13 sezonas, līdz pārgāja uz Ņujorkas "Rangers". Ņujorkā viņš nospēlēja 3 sezonas, pēc kurām vairākas sezonas aizvadīja AHL. NHL viņš atgriezās tikai 1966. gadā, kad pievienojās Detroitas "Red Wings". Tās rindās gan viņš aizvadīja tikai 2 spēles. Nākamajā sezonā viņš aizvadīja 8 spēles Sentluisas "Blues" sastāvā, bet 1968.—1969. gada sezonā "Blues" sastāvā viņš nospēlēja jau 70 spēles. Pēc šīs sezonas viņš arī atvadījās no profesionālā hokeja. Savas karjeras laikā viņš veselas sešas reizes izcīnījis Stenlija kausu un visas 6 kopā ar "Canadiens". 1960.—1961. sezonā viņš bija Monreālas kluba kapteinis. Pēc savas karjeras beigām viņš tika iekļauts arī NHL Slavas zālē. 2000. gadā Kanādas pasts izdeva pastmarku ar Hārvija attēlu uz tās, bet 1998. gada The Hockey News aptaujā viņš tika atzīts par sesto visu laiku izcilāko hokejistu.

Ārējās saites

Atsauces 

1924. gadā dzimušie
1989. gadā mirušie
Kanādas hokejisti
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Sentluisas "Blues" spēlētāji
Hokeja slavas zālē uzņemtie
Monreālā dzimušie
Atrasts Amerikā

"Atrasts Amerikā" ir S/O Avantis producēta Latvijas dokumentālā filma, kurai vēl joprojām pieder dokumentālo filmu apmeklējuma rekords Latvijā. Filmas pirmizrāde notika , Kinogalerijā. 2003. gada nogalē filmai bija arī izrādes turneja ASV. Filma Latvijā izraisa spraigu diskusiju par latvieša identitāti, dzimteni un vērtībām. Filma ir saņēmusi Lielā Kristapa nomināciju dokumentālās filmas žanrā.

Ik gadus pēc neatkarības pasludināšanas no Latvijas un ASV brauc simtiem jauniešu. Kā viņiem klājas, ko ieguvuši, ko zaudējuši un kāda ir viņu ikdiena tur, sapņu zemē Amerikā? Viņiem ir ko pastāstīt mājās palikušajiem, kuri jau domā: „Braukt vai nebraukt?”

Filmas komanda 
Režisors: Sandris Jūra. Operatori: Sandris Jūra, Viesturs Koziols. Montāžas režisore: Gunta Ikere. Žurnāliste: Gundega Bičevska. Mūzika: Z-Scars, Jānis Zaneribs. Producenti: Ilona Bičevska, Viesturs Koziols.

Ārējās saites 
 ATSTĀJOT LV: ELĪNAS STĀSTS, Toronto Ziņas, 2004. 
 Pretējs viedoklis, atbilde uz "ATSTĀJOT LV: ELĪNAS STĀSTS", Toronto Ziņas, 2004. 

Latvijas dokumentālās filmas
2003. gada filmas
Sandra Jūras filmas
Rumbas pagasts

Rumbas pagasts ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļu daļā, Ventas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Kuldīgas pilsētu, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču un Padures pagastiem, kā arī Ventspils novada Ugāles, Usmas un Zlēku pagastiem.

Daba 
Atrodas Kursas zemienes Pieventas līdzenumā. Abavas ieleja atrodas Ugāles līdzenumā. Pagasta dienvidaustrumu gals atrodas Austrumkursas augstienes Vārmes nolaidenumā. Pagasta dienvidaustrumos atrodas augstākais punkts - 58,6 m vjl.

Hidrogrāfija 
Upes: 
 Venta
 Abava
 Bebrupīte
 Briežupīte
 Valkupīte
 Ēda
 Riežupe
 Veldze
 Rudupe

Ezeri un ūdenskrātuves: Lielākās ūdenstilpes pagastā ir Griķu dīķi un Jaunie dīķi.

Purvi: Skudru tīrelis, Tīrelis jeb Ābolezera purvs (180 ha)

Vēsture 

Mūsdienu Rumbas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ēķupes muiža (Gut Eckhof), Griķu muiža (Gut Gricken), Kalna muiža (Gut Amt-Goldingen, Kalnmuiža), Krēslas muiža (Gut Kreslen), Maņģenes muiža (Gut Mangen), Mundikas muiža (Gut Mundicken), Piņķu muiža (Gut Pinkaten), Veldzes pusmuiža (Gut Welsen).

1920. gada zemes reformas gaitā Kuldīgas pagasta Kalnamuižu ar Veldzes pusmuižu sadalīja 54 vienībās 488 ha kopplatībā (muižas centrā ierīkoja nespējnieku patversmi), Kuldīgas latviešu un vācu mācītāja muižas sadalīja 23 vienībās 448 ha kopplatībā, Tīgas muižu (Tigwen) ar Abavas pusmuižu sadalīja 19 vienībās 316 ha kopplatībā, Sprinču muižu (Erbprinzenhof) 24 vienībās 405 ha kopplatībā, Ēķupes muižu (Eckhof) 33 vienībās 447 ha kopplatībā, Kaltiķu pusmuižu (Kalticken) 14 vienībās 231 ha kopplatībā, Vagas (Wagenhof) pusmuižu 8 vienībās 130 ha kopplatībā. Kuldīgas meža novadu ar Meža muižu (Forstei zu Goldingen) sadalīja 90 vienībās 902 ha kopplatībā.    
1935. gadā Kuldīgas apriņķa Kuldīgas pagasta platība bija 240 km² un tajā dzīvoja 2732 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Abavas, Griķu, Kuldīgas un Rumbas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Kuldīgas rajona Rumbas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Griķu ciemu, 1958. gadā — Abavas ciema kolhoza «Abava» teritoriju, 1977. gadā — veikta teritoriju apmaiņa ar Rendas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Rumbas ciemu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kuldīgas novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Mežvalde (pagasta centrs), Venta, Novadnieki, Ēdas, Kalnmuiža, Lejas, Rumbenieki, Ķīkciems, Dragūnciems, Veldze.

Ievērojamas personības 
 Kristaps Valters (jurists) (1861-1944), Latvijas Senāta loceklis
 Oļģerts Šalkonis (1931-2018), aktieris un režisors

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Kurzeme
Kuldīgas novada pagasti
Kreitera ezers

Kreitera ezers (arī Kreiterleiks, ) ir ezers ASV, Oregonas štatā. Dziļākais ezers ASV. Ezeram nav ietekošo vai iztekošo upju; ūdens apmaiņa notiek tikai ar lietus vai sniega kušanas ūdeņiem un ūdenim iztvaikojot. Ūdens apmaiņas periods ezerā ir 250 gadi.

Ezera aizsardzībai izveidots Kreitera ezera nacionālais parks. Ezers slavens ar izcili krāšņām ainavām, koši zilu ūdens krāsu un ūdens dzidrumu. Pateicoties tam, ka ezeram nav ietekas un tā baseins tikai nedaudz lielāks par pašu ezeru, tā ūdens ir viens no tīrākajiem Ziemeļamerikā. 1997. gadā Seki disks ezerā bija redzams pat 43,3 metru dziļumā. Ezera ūdenī ir salīdzinoši daudz sāļu, tā ūdens ir nedaudz sārmains. Gada nokrišņu daudzums šeit ir vidēji  un ūdens līmenis ir sasniedzis līdzsvaru — iztvaiko aptuveni tikpat daudz kā nolīst un nosnieg.

Pirmais eiropietis Džons Veslijs Hilmans ezeru sasniedza 1853. gadā un nosauca to par Dziļo Zilo ezeru (Deep Blue Lake). Vēlāk ezers tika pārdēvēts par Krātera ezeru.

Ezerā sākotnēji nebija zivju, taču laikaposmā no 1888. gada līdz 1941. gadam tajā ielaistas daudzu sugu zivis, no kurām vairākas izveidojušas noturīgas populācijas.

Ģeoloģija 

Ezerdobe izveidojās aptuveni 5677 (± 150) gadā p.m.ē., iebrūkot Mazamas vulkāna kalderai. Kalderas dziļums ir ap 1220 metri. Šajā izvirdumā vulkāns izvirda ap  lavas. Mazāki izvirdumi notikuši arī vēlāk, taču lava vairs nav izkļuvusi ārpus kalderas.

Vēlākie izvirdumi izveidoja Vizarda salu, kā arī zem ūdens esošus krāterus — Meriama konusu un citus. Atdziestot lavai, lietus un sniegs pamazām piepildīja izveidojušos milzīgo iedobi, izveidojot ezeru. Vēl ilgāku laiku kalderā saglabājās fumarolas un karstie avoti.

Kad ezera krasti (kalderas nogāzes) stabilizējās, agrāk kailo bet auglīgo augsni pārklāja meži. Ezera gultni klāj zemes nogruvumu un citu nogulumu kārta.

Mūsdienās ezera gultnē joprojām vērojama hidrotermālā aktivitāte un pastāv iespēja, ka Montmazamas vulkāna izvirdums var atkārtoties. Ezera gultnē atrodas hidrotermālie baseini, kuru ūdens ir ievērojami sāļāks, nekā pārējā ezerā. Ezera dziļākajā dzelmē dzīvo arī dzīvas būtnes - plakanie tārpi, nematodes, kopepodi, ostrakodi u.c.

Ezera krastos dzīvo klamatu cilts indiāņi, kuri šeit dzīvoja arī vulkāna izvirduma laikā. Šis pirms 7 000 gadiem notikušais izvirdums saglabājies indiāņu folklorā kā nostāsts par karu starp diviem vulkāniem - Montmazamu un Šastas kalnu.

Apskates objekti 

 Ezerā jau vairāk nekā gadsimtu peld slavens pusnogrimis koks — "Vecais ezera vīrs" (Old Man of the Lake). Viens šī koka gals ir nogrimis, bet otrs ir nedaudz ārā no ūdens. Koks samērā labi saglabājies pateicoties aukstajam ūdenim.
 Vizarda sala — izteiksmīgs vulkāna konuss ezerā

Ārējās saites 
 Dati par Kreitera ezeru, ASV Ģeoloģijas dienests
 Diving into mysterious Crater Lake

ASV ezeri
Oregona
Sarezas ezers

Sarezas ezers (, ) ir sprostezers Tadžikistānā, Pamirā. Izveidojies 1911. gada februārī, kad spēcīgas zemestrīces laikā nogruvums aizšķērsoja Murgobas aizu, izveidojot 567 metrus augstu dabisku Usojas dambi. Jau 1911. gada septembrī ūdens applūdināja Sarezas ciemu, kas deva nosaukumu jaunajam ezeram.

Kalni ap ezeru paceļas vēl 2416 metrus augstāk. Aizsalst janvāra sākumā, ledus iziet marta beigās — maijā.

Usojas dambis ir nestabils un cita zemestrīce var izraisīt ezera daļēju noplūdi, radot katastrofālus plūdus lejtecē. Šādas katastrofas rezultātā pa Murgobas ieleju var gāzties 100—250 metrus augsts vilnis, dažu dienu laikā sasniedzot Arāla jūru un pa ceļam nodarot kolosālus postījumus. Katastrofa ietekmētu teritoriju, kurā dzīvo ap 6 miljoni cilvēku.

Pašlaik tiek pētīti veidi, kā mazināt un novērst šīs briesmas.

Ārējās saites 

 Красота - страшная сила. Сарезское озеро себя еще покажет... 

Tadžikistānas ezeri
Pamirs
Kalnu Badahšāna
Kārlis XIV Juhans

Kārlis XIV Juhans, īstajā vārda Žans Batists Bernadots dzimis Francijā. Beidzis karaskolu un turpinājis veiksmīgu karavīra karjeru Lielās franču revolūcijas laikā. Direktorijas laikos bijis kara ministrs, pārliecināts republikānis. Napoleona Bonaparta konsulāta laikā bijis sūtnis Austrijā, vēlāk franču armijas ģeneālis un viens no Imperatora Napoleona 18 maršaliem. Apprecējās ar Napoleona brāļa Itālijas un Spānijas karaļa Žozefa sievas māsu Marseļas zīdtirgotāja meitu Eiženiju Bernadīni Desirē Klarī. Vēlāk piedzimst dēls Oskars, par kura krusttēvu kļūst Napoleons. Vēlāk kļūst par Pontekorvo firstu un pieņem zviedru tautas uzaicinājumu kļūt par Zviedrijas kroņprinci. Kopā ar dēlu pāceļas uz Stokholmu un kļūst par princi-reģentu vēlāk tiek kronēts par karali. Pēc vairākiem gadiem arī viņa sieva Desirē ierodas Zviedrijā un tiek kronēta par karalieni Desidēriju.

Ārējās saites 

Jura ordeņa kavalieri
Zviedrijas monarhi
Kavalērija

Kavalērija (no , kas savukārt no  — 'zirgs') ir uz zirgiem jājoša kareivju vienība, kas cīņā izmanto garus pīķus vai zobenus. Visvairāk tiek izmantota straujam uzbrukumam, kas spēj sagraut kājnieku ierindas morāli un cīņassparu. Ļoti efektīvi pret kājniekiem, bet vāji pret kājniekiem ar gariem šķēpiem.

Atsauces 

Karš
Farss

Farss ir komēdijas paveids, kam raksturīgi tipāži, pārspīlējumi, klaunāde, rupji joki, absurdas situācijas. Pirmo reizi šādas izklaides formas apzīmēšanai terminu "farss" sāka lietot Francijā XV gadsimtā. 

Farsa elementi atrodami jau antīkajā literatūrā — Aristofāna un Plauta lugās —, taču kā teātra forma tas komisku interlūdiju veidā parādījās viduslaiku teātrī. Farsi tika izspēlēti starp nopietnāku dramatisko formu, piemēram, liturģiskās drāmas, ainām; sākotnēji tie attīstījās kā neiestudēti iestarpinājumi ar mērķi izklaidēt. Farsam bija sociāls raksturs; tajā izsmēja laulības pārkāpšanu, liekulību, neprasmi tirgoties u.tml. Anglijā farss bija reliģisku izrāžu (piemēram, mistēriju) sastāvdaļa, savukārt Francijā tas kļuva par neatkarīgu teātra formu; farsam bija izteikti lokāls raksturs. Farsus spēlēja uz nelielām skatuvēm, kas atradās, piemēram, pie kroga. Farss ir radniecīgs fablio un sotī. 

Farsa tēli ir standartizēti — neaptēsts vīrs, kašķīga sieva, negodīgs advokāts, ārsts šarlatāns, miesaskārs mācītājs. 

Termins farss tiek lietots arī pārnestā nozīmē - humoristisks izlēciens, rupjš joks.

Ārējās saites 

Teātra žanri
Viduslaiku teātris
Objektorientētā programmēšana

Objektorientētā programmēšana (OOP) ir programmēšanas paradigma, kurā programma tiek veidota izmantojot objektus un klases. Tā ietver vairākas tehnikas no iepriekšējām paradigmām, tādas kā pārmantojamība, modularitāte, polimorfisms un iekapsulēšana. Lai gan tā radusies 1960. gados, OOP kļuva par galveno programmēšanas metodi tikai 1990. gados. Mūsdienās vairums programmēšanas valodu (piemēram, ActionScript, C++, Java, JavaScript, Perl, PHP, Python, Ruby, Visual Basic, Visual Prolog) ir objektorientētas.

Objektorientētajā programmēšanā programma tiek uztverta kā savstarpēji saistītu objektu kopums, kuri savā starpā mijiedarbojas. Tas ir citāds skatījums, salīdzinājumā ar tradicionālo pieeju, kad programmu uztver kā secīgu instrukciju sarakstu, kuras dators izpilda. Tāpat kā reāliem objektiem dabā, OOP objektiem arī ir savas individuālas īpašības, tie var veikt kādas darbības, kā arī nodot un saņemt informāciju no citiem objektiem.

OOP ir divas koncepcijas — viena, kas balstīta uz klasēm, otra — uz prototipu programmēšanu.

OOP pamatjēdzieni 

objekts
Objekts sastāv no datu kopuma un šiem datiem piesaistītajām darbībām. Datus objektā reprezentē iekšējie mainīgie jeb lauki, bet darbības reprezentē iekšējās funkcijas jeb metodes. Objekti tiek izveidoti programmas darbības gaitā un glabājas datora atmiņā.

klase
Klase ir apraksts, pēc kura tiek izveidoti objekti. Šajā aprakstā tiek aprakstīti jeb deklarēti objekta iekšējie mainīgie un funkcijas. Šo aprakstu veido programmētājs un tas ir daļa no programmas koda. Ja objekts ir izveidots pēc dotā apraksta, tad saka ka tas pieder attiecīgajai klasei jeb ir attiecīgās klases instance.

Skatīt arī 

 Deklaratīvā programmēšana
 Funkcionālā programmēšana

 
Programmēšanas paradigmas
Programmēšanas paradigma

Programmēšanas paradigma ir programmēšanas stils jeb ideju un rekomendāciju kopums, kas nosaka programmu rakstīšanas veidu. Piemēram, objektorientētajā programmēšanā programmētājam jādomā par programmu, kas sastāv no savstarpēji saistītiem objektiem, kamēr funkcionālajā programmēšanā programma sastāv no secīgi izsaucāmām funkcijām.
Moralitē

Moralitē ir XV un XVI gs. izplatīta alegoriska teātra forma, kurā tēli ir personificētas morālas īpašības (Pieticība, Lepnums) vai abstrakti jēdzieni (Jaunība, Zināšanas). Izrādē ļaunuma spēki (Miesa, Septiņi nāves grēki u.tml.) cīnās ar Žēlastību, Patiesību, Pieticību, arī Dievu un eņģeļiem par cilvēka dvēseli.

Moralitē izveide iezīmēja pāreju no liturģiskās drāmas uz profesionālo laicīgo teātri. Izrādes tika uzvestas tautas valodā; tās pēc satura bija didaktiskas, taču nereti tajās parādījās arī farsa elementi. Par moralitē avotiem uzskata mistērijas, miraklus, sprediķus, lūgšanas, bruņinieku romānus, alegorisko literatūru. No moralitē attīstījās interlūdijas.

Viena no vecākajām moralitē lugām, kas saglabājušās līdz mūsdienām, ir "Neatlaidības pils" (The Castell of Perseverance, apm. 1425. g.). Par ļoti nozīmīgu moralitē uzskata "Ikviens" (Everyman, apm. 1500. g.), kurā pie Ikviena ierodas Nāve; viņam līdzi ļauj ņemt kādu, kas viņu aizstāvētu, un Ikviens atklāj, ka Draudzība, Manta, Skaistums un Spēks viņu pamet un tikai Labie darbi iet līdzi — bez Labajiem darbiem Ikviens tiktu nolemts ellei.

Teātra žanri
Viduslaiku literatūra
Viduslaiku teātris
Brendans Glīsons

Brendans Glīsons (, dzimis  Dublinā) ir īru aktieris.

Filmogrāfija 

 1995 — "Drošsirdis" (Braveheart) — Hamish Campbell
 2001 — "Mākslīgais intelekts" (A.I. Artificial Intelligence)
 2002 — "Ņujorkas bandas" (Gangs of New York)
 2002 — "28 dienas vēlāk" (28 Days Later)
 2003 — "Aukstais kalns" (Cold Mountain) — Stobrod Thewes
 2004 — Six Shooter
 2004 — "Troja" (Troy)
 2005 — "Debesu valstība" (Kingdom of Heaven)
 2005 — "Harijs Poters un Uguns biķeris" (Harry Potter and the Goblet of Fire) — Alastors (Trakacis) Tramdāns
 2007 — "Beovulfs" (Beowulf)
 2008 — "Reiz Brigē" (In Bruges)
 2012 — "Slepenā mītne" (Safe House)
 2013 — "Lielais vilinājums" (The Grand Seduction)
 2015 — "Jūras sirdī" (In the Heart of the Sea) — vecais Tomas Nikersons
 2018 — "Balāde par Basteru Skragsu" (The Ballad of Buster Scruggs)

Ārējās saites 

1955. gadā dzimušie
Dublinā dzimušie
Īru kinoaktieri
Koventri

Koventri, arī Koventrija (), ir pilsēta (city un metropolitan borough) Anglijas centrālajā daļā.

Pazīstama ar katedrāli, kura celta 20. gadsimtā blakus Otrajā pasaules karā aviācijas uzlidojumos iznīcinātās vecās katedrāles drupām, un kura kļuvusi par vienu no Otrā pasaules kara simboliem.

Koventrija ir britu autobūves vēsturiskais centrs. Ar Koventri saistīta 11. gadsimta leģenda par lēdiju Godivu. Pilsētā divas universitātes — Koventri universitāte (Coventry University) un Vorikas universitāte (University of Warwick).

Vēsture 
Tradicionāli uzskata, ka Koventri 1043. gadā dibinājis Mersijas ērls Leofriks, nodibinot šeit benediktiešu abatiju.

14. gadsimtā Koventri kļuva par audumu ražošanas centru un kļuva par vienu svarīgākajām Anglijas pilsētām. 1345. gadā tai piešķīra pilsētas (city) statusu.

Anglijas pilsoņu kara laikā Koventri bija parlamenta piekritēju pusē.

19. gadsimtā pilsēta kļuva par divriteņu ražošanas centru, bet 20. gadsimtā — par galveno Lielbritānijas autorūpniecības centru.

Otrā pasaules kara laikā pilsēta smagi cieta vācu aviācijas uzlidojumos, sevišķi 1940. gada 14. novembra uzlidojumā, kad tika gandrīz pilnībā iznīcināts pilsētas vēsturiskais centrs.

20. gadsimta septiņdesmitajos gados panīka Koventri autorūpniecība, un astoņdesmito gadu sākumā Koventri bija viens no lielākajiem bezdarba līmeņiem valstī. Kopš tā laika pilsētas ekonomika attīstās citos virzienos, bet autorūpniecība pamazām pilnībā izzūd.

Cilvēki 
Koventri ir dzimuši:

 Lī Čailds (Lee Child, 1954 —) - rakstnieks
 Marlons Devonišs (Marlon Devonish, 1976 -) — vieglatlēts
 Lēdija Godiva (Lady Godiva, ap 990 — 1067) — augstmane
 Naidžels Hotorns (Nigel Hawthorne, 1929 — 2001) — aktieris
 Filips Larkins (Philip Larkin, 1922 — 1985) — dzejnieks
 Klints Mansels (Clint Mansell, 1963 —) - komponists
 Mo Maulema (Mo Mowlam, 1949 — 2005) — politiķe
 Klaivs Ouens (Clive Owen, 1964 —) - aktieris
 Ellena Terija (Ellen Terry, 1847 — 1928) — aktrise
 Frenks Vitls (Frank Whittle, 1907 — 1996) — inženieris

Ārējās saites 

Anglijas pilsētas
Šteins

Šteins ( — 'akmens'; sieviešu dzimtē Šteina) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Kārlis Šteins (1911—1983) — latviešu astronoms;
 Ross Šteins (Ross Stein) — amerikāņu seismologs;
 Uldis Šteins (1935) — latviešu horeogrāfs;
 Valdis Šteins (1948) — latviešu ģeogrāfs, pasniedzējs un politiķis;

Skatīt arī 
 2867 Šteins

Vācu uzvārdi
Velna beka

Velna beka (Rubroboletus satanas) ir Latvijā ļoti reta beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir vāji indīgi. Citi sēnes latīniskie nosaukumi - Boletus satanas, Tubiporus satanas un Suillus satanas. Retuma dēļ Latvijā aizsargājama.

Sēnes apraksts

 Cepurīte: krāsa sudrabpelēka līdz zaļganbrūnai, paretam okera krāsā, gaiša. Diametrs līdz 20 cm, forma sākumā pusapaļa, vēlāk polsterveida, bieza. Virsma mitrā laikā mazliet lipīga, ar nenovelkamu, reizēm plaisājošu virsmiziņu. Mīkstums blīvs, bālgans, griezumu vietāsvispirms sārtojas, tad  kļūst zilgans, ar nepatīkamu smaržu, vecām sēnēm ar maitas smaku, garša saldena.
 Stobriņi: sākumā dzelteni, vēlāk zaļgandzelteni līdz zaļganbrūniem, iespiedumu vietās kļūst zaļganzili, viegli atdalāmi no mīkstuma. Atveres karmīnsarkanas, retāk sarkanbrūnas vai violeti sarkanas, vecumā kļūst olīvzaļas.
 Kātiņš: dzeltens vai no brūna/pelēcīga apakšā līdz oranžam/dzeltenam augšdaļā, vidū plata karmīnsarkana josla, vidū stipri paresnināts, gandrīz olveida, daļēji ar smalku sarkanu tīklveida zīmējumu. Garums un resnums 4-12 cm. Griezuma vietā sārtojas.
 Sporas: elipsoīdas-vārpstveida, iedzeltenas vai dzeltenbrūnas, 10-16/5-7 µm.
 Bazīdijas: 25-40/9-13 µm.
 Cistīdas: bezkrāsainas līdz dzeltenīgām, vālesveida vai ar smailām galotnēm, 27-64/6-16 µm. Koncentrējas tuvāk atverēm.

Augšanas apstākļi

Mikorizas sēne. Aug galvenokārt no augusta līdz septembrim, retos lapu koku mežos, vai zem atsevišķi augošiem kokiem, kaļķainās augsnēs, saules sildītās vietās. Īpaši aug zem dižskābaržiem un ozoliem. Augļķermenis visai izturīgs pret sausumu. Sastopama galvenokārt Dienvideiropā.

Līdzīgas sugas

Sēne nedaudz līdzīga parastajai raganbekai, kurai mīkstums citrondzeltens, iespiedumu vietās zili melns.

Barības vērtība

Visi mūsdienu avoti atzīst sēni par indīgu, taču priekšstati par indīguma pakāpi mainās. Jau prof. Ļebedeva 1937. gadā rakstīja, ka agrāk šo sēni uzskatījuši par ļoti indīgu, kas pēc literatūras datiem ne visai apstiprinoties. I. Dāniele norāda, ka ar šo sēni var dabūt tikai gremošanas traucējumus un tā, būdama vāji indīga, pielīdzināma nosacīti ēdamajām sēnēm. Austrumvācijā sēņu noteicējs 1978. gadā rakstīja, ka svaiga šī sēne ir stipri indīga, ceptā veidā tā izraisa gremošanas traucējumus tad, ja apēsta lielākā daudzumā. Lielā daudzumā velna beka Latvijā nekad nav atrasta, tautā par viņu nereti sauc parasto raganbeku. Krievu valodā, savukārt, šīs sēnes nosaukums bieži tiek piedēvēts parastajai žultsbekai.

Atsauces

Ārējās saites 

 Sugu enciklopēdija

Bekas
Indīgās sēnes
Stobriņu sēnes
Latvijas aizsargājamās sēnes
Vācijas hokeja līga

Vācijas hokeja līga (; saīsinājumā DEL) ir Vācijas spēcīgākā hokeja līga. Tradicionāli DEL ir vislielākais Ziemeļamerikas hokejistu īpatsvars Eiropas hokeja līgās. Deviņas reizes līgā triumfējusi Berlīnes "Eisbären" .

DEL tika izveidota 1994. gadā un tās pirmajā sezonā līgā spēlēja 18 komandas (visas 12 agrākās 1. bundeslīgas komandas un labākās sešas vienības no 2. bundeslīgas). Pirms DEL izveidošanas, Vācijā tika spēlēts Bundeslīgās un DEL vēl joprojām mēdz saukt par 1. Bundeslīgu. Bundeslīga tika izveidota 1958. gadā.

Čempioni 

 2021.—2022. — Berlīnes "Eisbären"
 2020.—2021. — Berlīnes "Eisbären"
 2019.—2020. — Minhenes "Red Bull"
 2018.—2019. — Manheimas "Adler"
 2017.—2018. — Minhenes "Red Bull"
 2016.—2017. — Minhenes "Red Bull"
 2015.—2016. — Minhenes "Red Bull"
 2014.—2015. — Manheimas "Adler"
 2013.—2014. — HK Ingolštate
 2012.—2013. — Berlīnes "Eisbären"
 2011.—2012. — Berlīnes "Eisbären"
 2010.—2011. — Berlīnes "Eisbären"
 2009.—2010. — Hanoveres "Scorpions"
 2008.—2009. — Berlīnes "Eisbären"
 2007.—2008. — Berlīnes "Eisbären"
 2006.—2007. — Manheimas "Adler"
 2005.—2006. — Berlīnes "Eisbären"
 2004.—2005. — Berlīnes "Eisbären"
 2003.—2004. — Frankfurtes "Lions"
 2002.—2003. — Krēfeldes "Pinguine"
 2001.—2002. — Ķelnes "Haie"
 2000.—2001. — Manheimas "Adler"
 1999.—2000. — Minhenes "Barons"
 1998.—1999. — Manheimas "Adler"
 1997.—1998. — Manheimas "Adler"
 1996.—1997. — Manheimas "Adler"
 1995.—1996. — Diseldorfas EG
 1994.—1995. — Ķelnes "Haie"

Pašreizējās komandas (2022.—23.) 
 Augsburgas "Panther"
 Berlīnes "Eisbären"
 Bītigheimas "Steelers"
 Fištaunas "Pinguins"
 Diseldorfas "Metro Stars"
 HK Ingolštate
 Izerlūnas "Roosters"
 Ķelnes "Haie"
 Manheimas "Adler"
 Minhenes "Red Bull"
 Nirnbergas "Ice Tigers"
 Šveningenas "Wild Wings"
 Štraubingas "Tigers"
 Volfsburgas "Grizzlys"
 Frankfurtes "Löwen"

Labākie spēlētāji

Rezultatīvākais spēlētājs

Labākais vārtu guvējs

Latvieši Vācijas hokeja līgā

Ārējās saites 

 Oficiālā DEL mājaslapa
Dolmens

Dolmens ( — ‘galds’, men — ‘akmens’) ir neolīta vai bronzas laikmeta megalītiska (veidota no lieliem akmeņiem vai akmens plātnēm) būve. Dolmeni bija seno cilvēku (un arī mūsdienu ezotērikas cienītāju) pielūgsmes un svētceļojumu objekti, bet mūsdienās tos pēta arheologi.

Bronzas laikmeta beigās iestājās patriarhālā ģints iekārta. Parādījās senču kults un dažādi sarežģīti rituāli. Attīstoties kultiem un rituāliem, sāka parādīties dažādas kulta celtnes no lielajiem akmeņiem, kuras šajā periodā sasniedza savu augstāko attīstības pakāpi. Šāda tipa celtnes dēvē par megalītiskām būvēm: kurgāni, menhīri, dolmeni, kromlehi u. c.

Megalītiskā tipa būves saista ar dažādiem kultiem. Piemēram, menhīrus un dolmenus ar senču kultu, kromlehus ar uguns vai saules kultu. Megalītiskās būves ir sastopamas gandrīz visā pasaulē: Anglijā, Šveicē, Portugālē, Ēģiptē, Grieķijā, Indijā, Vidusjūras piekrastē.

Dolmens — kapliča, elementāras kapenes vai sarkofāgs. Vienkāršākais dolmens ir līdzīgs lielai akmens kastei — četri vertikāli novietoti akmens bloki, kuri veido sienas un viens horizontāls akmens bloks (jumts). Dolmenu augstums parasti ir 1-2 m, bet varēja būt arī lielāki. Dolmenam varēja būt ieeja vai tikai neliela aila, pa kuru nevarēja tikt iekšā. Atrašanās vietas: Āzija, Ziemeļamerika, Kaukāzs, Krima, Eiropas piejūras zonas.

Megalītiskās būves
Japānas prefektūras

Japanas prefektūras ir Japānas administratīvais iedalījums. Tradicionāli Japānu dala astoņos reģionos, tomēr oficiāli Japāna iedalās 47 prefektūrās (都道府県/todōfuken). Dažas prefektūras (10) tālāk iedalās apakšprefektūrās (支庁/shichō). Ir 17 galvenās pilsētas jeb t.s. valdības apstiprinātās pilsētas (japāņu - 政令指定都市/seirei shitei toshi; angļu - city designated by government ordinance). 

Japānas pašvaldības iedalās galvenajās lielpilsētās (中核市/Chūkakushi; core city), īpašajās lielpilsētās (特例市/tokurei-shi; special city), lielpilsētās (市/shi; city), īpašajos rajonos (Tokijai) (特別区/tokubetsu-ku; special wards), rajonos (区/ku; ward), pilsētās (町/chō vai machi; town) un ciemos (村/mura vai son; village).

Valstī notiek pašvaldību reforma, daudzas pašvaldības tiek apvienotas.

Japānas prefektūras 
Formāli prefektūras pēc tipa iedalās vienā metropolē (都/to) (Tokija), vienā "ceļā" (道/dō) (Hokaido prefektūra), divās pilsētas prefektūrās (府/fu) un 43 prefektūrās (県/ken), šo nosaukumu summa japāņu valodā apzīmē prefektūru kopējo nosaukumu (都道府県/todōfuken). Prefektūras tika izveidotas 1871. gadā. Katru prefektūru vada tieši ievēlēts gubernators un vietējais parlaments.

Atsauces
Čehijas Ekstralīga

Čehijas Ekstralīga () ir Čehijas spēcīgākā hokeja līga. Līga tika izveidota 1993. gadā, kad sabruka Čehoslovākija, līdz ar to pārstājot funkcionēt arī Čehoslovākijas hokeja līgai.

Visbiežāk, sešas reizes, līgā triumfējusi HK Vsetīna, taču četri čempiones tituli ir Prāgas "Sparta" un Tršinecas "Ocelari".

Visi čempioni 

 2021.—22. - Tršinecas "Ocelari"
 2020.—21. - Tršinecas "Ocelari"
 2019.—20. - Netika noteikts
 2018.—19. - Tršinecas "Ocelari"
 2017.—18. - HK Kometa Brno
 2016.—17. - HK Kometa Brno
 2015.—16. - HK Liberec
 2014.—15. - HK Litvīnova
 2013.—14. - HK Zlīna
 2012.—13. - HK Pilzene
 2011.—12. - HK Pardubice
 2010.—11. - Tršinecas "Oceláři"
 2009.—10. - HK Pardubice
 2008.—09. - Karlovi Varu "Energie"
 2007.—08. - Prāgas "Slavia"
 2006.—07. - Prāgas "Sparta"
 2005.—06. - Prāgas "Sparta"
 2004.—05. - Pardubices "Moeller"
 2003.—04. - Zlīnas "Hame"
 2002.—03. - Prāgas "Slavia"
 2001.—02. - Prāgas "Sparta"
 2000.—01. - HK Vsetīna
 1999.—00. - Prāgas "Sparta"
 1998.—99. - Vsetīnas "Slovnaft"
 1997.—98. - Vsetīnas "Slovnaft"
 1996.—97. - Vsetīnas "Petra"
 1995.—96. - Vsetīnas "Petra"
 1994.—95. - HK Olomouca

Pašreizējās komandas (2022.—23.) 
 Brno "Kometa"
 HK Česke Budejovice
 Kladno "Rytiri"
 HK Olomouca
 Hradeckkāloves "Mountfield"
 Karlovi Varu "Energie"
 BK Mlada Boleslava
 Liberecas "Bílí Tygři"
 Litvīnovas "Verva"
 HK Pardubice
 HK Pilzene
 Prāgas "Sparta"
 Tršinecas "Oceláři"
 HK Vitkovice

Labākie spēlētāji

Rezultatīvākais spēlētājs

Labākais vārtu guvējs

Skatīt arī 
Čehoslovākijas hokeja līga

Ārējās saites 

 Līgas oficiālā mājaslapa
 http://hokej.idnes.cz

Čehijas Ekstralīga
Mongolijas hokeja izlase

Mongolijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Mongoliju starptautiskajās hokeja spēlēs. [[2007. gada Pasaules čempionāts 
hokejā]] bija pirmais, kurā tā piedalījās un zaudēja visās četrās spēlēs ar kopējo vārtu starpību 3—45. Izlase vairākas reizes ir piedalījusies Āzijas spēlēs, bet par to punkti IIHF ranga ieskaitē nepienākas. Šogad (2012) Mongolijas izlase ieņēma pēdējo vietu 3. divīzijā, bet kopš 2013. gada nav piedalījusies nevienā pasaules čempionāta turnīrā.

Ārējās saites

Atsauces 

Hokejs Mongolijā
Āzijas hokeja izlases
Turcijas hokeja izlase

Turcijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Turciju starptautiskajās hokeja spēlēs. Šobrīd tā atrodas 42. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā. Turcijas izlase pirmo reizi Pasaules čempionātā piedalījās 2002. gadā, kad savā grupā, 2. divīzijā, palika pēdējā - 3. divīzijas vēl nebija. Nākamajā gadā tā jau bija 3. vietā 3. divīzijā, bet toties 2004. gadā tā ierindojās 2. vietā un nokļuva 2. divīzijā. 2005. gadā tā no tās izkrita, bet 2006. gadā vēlreiz izcīnīja 2. vietu un vēlreiz iekļuva 2. divīzijā.
2021. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta III A divīzijā.

Atsauces 

Hokejs Turcijā
Āzijas hokeja izlases
Viljamss

Viljamss, (, no personvārda Viljams (William); sieviešu dzimtē Viljamsa) ir ļoti izplatīts angļu cilmes uzvārds. Uzvārda cilmes vieta ir viduslaiku Anglija, bet vēlāk tas kļuva ļoti izplatīts Velsā. Mūsdienās tas ir otrs izplatītākais uzvārds Velsā, trešais izplatītākais visā Apvienotajā Karalistē kopumā, trešais izplatītākais ASV un Austrālijā, piektais izplatītākais Jaunzēlandē.

Personas ar šādu uzvārdu:

 Davids Viljamss (Dafydd Rhys Williams; 1954) — Kanādas kosmonauts;
 Deriks Viljamss (Derrick Williams; 1991) — ASV basketbolists;
 Derons Viljamss (Deron Williams; 1984) — ASV basketbolists;
 Donalds Viljamss (Donald E. Williams; 1942) — ASV kosmonauts;
 Džastins Viljamss (Justin Williams; 1981) — Kanādas hokejists;
 Džefrijs Viljamss (Jeffrey Nels Williams; 1958) — ASV kosmonauts;
 Džonijs Viljamss (Jonny Williams; 1993) — Velsas futbolists;
 Elija Viljamss (Elijah Williams; 1809—1854) — angļu šahists;
 Ešlijs Viljamss  (Ashley Williams; 1984) — Velsas futbolists;
 Farels Viljamss (Pharrell Williams; 1973) — ASV dziedātājs, dziesmu autors;
 Frenks Viljamss (Francis Williams; 1942) — WilliamsF1 komandas vadītājs un dibinātājs;
 Gardners Viljamss (Gardner Williams; 1877 — 1933) — ameriķāņu peldētājs, 1896. gad vasaras olimpisko spēļu dalībnieks;
 Henks Viljamss (Hank Williams; 1923—1953) — ASV mūziķis;
 Injaki Viljamss (Iñaki Williams; 1994) — Spānijas futbolists;
 Kliftons Viljamss (Clifton Williams, 1932—1967) — ASV kosmonauts;
 Leitons Viljamss (Leighton Williams; 1977) — Velsas šahists;
 Lū Viljamss (Lou Williams; 1986) — ASV basketbolists;
 Marks Viljamss (Mark Williams; 1975) — Velsas snūkerists;
 Mo Viljamss (Maurice (Mo) Williams; 1982) — ASV basketbolists;
 Monjē Viljamss (Monier Williams; 1819—1899) — angļu valodnieks un indologs;
 Neko Viljamss (Neco Williams; 2001) — Velsas futbolists;
 Ralfs Vons Viljamss (Ralph Vaughan Williams; 1872—1958) — angļu komponists;
 Robijs Viljamss (Robbie Williams; 1974) — angļu dziedātājs;
 Robins Viljamss (Robin Williams; 1951—2014) — ASV aktieris un komiķis;
 Tenesijs Viljamss (Tennessee Williams; 1911—1983) — ASV dramaturgs.

Skatīt arī 
 Williams
 Viljamsa

Angļu uzvārdi
Jaunatnes Sociāldemokrātiskā Savienība

Jaunatnes Sociāldemokrātiskā Savienība ir 1917. gada 1. martā Pēterburgā dibinātās Sociāldemokrātiskās jaunatnes savienības (vēlāk — Darba Jaunatnes) mantiniece. Latvijas pirmās neatkarības gados organizācija atbalstīja LSDSP rīkotos pasākumus, tomēr neskaitījās partijai pakļauta. Pēc Kārļa Ulmaņa veiktā 1934. gada 15. maija apvērsuma organizācija darbību turpināja pagrīdē.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas JSS kā nevalstiska organizācija oficiāli tika reģistrēta 1993. gadā. Organizācijai bija cieša sadarbība ar Latvijas Sociāldemokrātisko strādnieku partiju, kas tika pārtraukta pēc LSDSP frakcijas šķelšanās, kad 2002. gada 12. janvārī JSS pārtrauca sadarbību ar LSDSP, noslēdzot sadarbības līgumu ar jaundibināto "Sociāldemokrātu Savienību". 2003. gada 5. decembrī JSS atsāka sadarbību ar LSDSP.

Pēc 2012. gada decembrī notikušā JSS kongresa jaunā valde gatavojas jauniem izaicinājumiem un aktivitātēm.

Ārējās saites 

 JSS mājaslapa 

Latvijas politika
Jauniešu organizācijas
Politiskās organizācijas
Sabiedriskās organizācijas
Ņiigatas prefektūra

Ņiigatas prefektūra () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Prefektūra robežojas ar Gummas prefektūru, ar Nagano prefektūru un ar Tojamas prefektūru dienvidos, ar Jamagatas prefektūru ziemeļos un ar Fukusimas prefektūru austrumos, bet rietumos to apskalo Japāņu jūra. 

Prefektūra kopējā platība ir 12 582,47 km² un sīkāk sastāv no 9 rajoniem, 30 pašvaldībām un 20 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Ņiigata. Pēc 2016. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 2,29 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir piektā lielākā Japānas prefektūra pēc platības un četrpadsmitā lielākā pēc iedzīvotāju skaita. 

25% no prefektūras teritorijas aizņem nacionālie parki. Prefektūras ekonomika galvenokārt balstās uz lauksaimniecības nozari un rīsu audzēšanu. 

Japānas prefektūras
Fukuji prefektūra

Fukuji prefektūra () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Isikavas prefektūru austrumos, ar Gifu prefektūru dienvidaustrumos, ar Sigas prefektūru un ar Kioto prefektūru dienvidos. Prefektūru ziemeļos apskalo Japāņu jūra.

Prefektūras kopējā platība ir 4 188,99 km² un sīkāk sastāv no 7 rajoniem, 17 pašvaldībām un 9 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Fukuji.  Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap  0,78 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir cetrdesmit trešā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un trīsdesmit ceturtā lielākā pēc platības.

Pēc 2008. gada datiem 15% no prefektūras kopējās teritorijas aizņem aizsargātas dabas teritorijas. Prefektūras ziemeļu daļā, pie Japāņu jūras atrodas Keihanshin rajons, kura ir izvieti 14 kodolreaktori.

Ārējās saites 

Japānas prefektūras
Gifu prefektūra

Gifu prefektūra () ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Tā robežojas ar Aiči prefektūru dienvidos, ar Mie prefektūru dienvidrietumos, ar Sigas prefektūru un ar Fukuji prefektūru rietumos, ar Tojamas prefektūru un ar Isikavas prefektūru ziemeļos, ar Nagano prefektūru austrumos. 

Prefektūras kopējā platība ir 10 621,17 km² un sīkāk sastāv no 9 rajoniem, 42 pašvaldībām un 21 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Gifu. Pēc 2017. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 2,01 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir astoņpadsmitā lielākā prefektūra Japānā pēc iedzīvotāju skaita un septītā lielākā pēc platības.

Tā kā prefektūra atrodas Honsju salas centrālajā daļā, tas ir nozīmīgs Japānas transporta mezgls un savieno salas dienvidu pusi ar ziemeļiem. Gifu prefektūrā vēsturiski nodarbojas ar lauksaimniecību un papīra ražošanu, bet mūsdienās prefektūras ekonomika balstas uz mašīnbūvi un aeronautiku.

Ārējās saites 

Japānas prefektūras
Guntis Galviņš

Guntis Galviņš (dzimis  Talsos) ir latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) pārstāv Čehijas Ekstralīgas vienību HC Vitkovice.

Karjera 
No 2002. līdz 2004. gadam G. Galviņš spēlēja hokeja kluba "Prizma" sastāvā. 2006-07 sezonu viņš iesāka Čehijas Ekstralīgas klubā HC Vsetina, bet janvārī pārcēlās uz Latvijas hokeja līgas klubu HK Rīga 2000, kura sastāvā tika atzīts par līgas labāko aizsargu un kļuva jau par trīskārtējo Latvijas čempionu, jo arī iepriekšējās divas sezonas bija aizvadījis šajā klubā. 2007.—2008. gada sezonu G. Galviņš iesāka HK Rīga 2000 klubā, bet oktobrī devās uz Ungārijas spēcīgāko vienību Alba Volan, kura piedalījās Austrijas atklātajā hokeja čempionātā. Kopš 2008.—2009. gada sezonas viņš pārstāv Rīgas "Dinamo". 2012.—13. gada sezonā, komandas sastāvā pārstājot spēlēt Sandim Ozoliņam, Galviņš kļuva par jauno komandas kapteini, tā funkcijas pildot līdz decembra vidum, kad par kapteini iecelts tika Mārtiņš Karsums.

2011.—2012. gada sezonā Galviņš tika atzīts par februāra labāko līgas aizsargu. 2012.—13. gada sezonas ievadā pildīja komandas kapteiņa pienākumus.

2013. gada 2. maijā tika aizmainīts uz Hantimansijskas "Jugra", "Dinamo" pretī saņemot 2013. gada KHL drafta 1. kārtas izvēles tiesības. Vien pēc desmit "Jugra" sastāvā aizvadītām spēlē klubs līgumu ar Galviņu lauza. Janvāra sākumā hokejists pievienojās Zviedrijas hokeja līgas vienībai Stokholmas AIK, taču pēc 15 tās sastāvā aizvadītām spēlēm no komandas rindām tika atbrīvots. Nākamo sezonu aizvadīja Austrijas hokeja līgas vienībā HC Bolzano, taču tad uz trim sezonām atgriezās Rīgas "Dinamo" sastāvā.

Latvijas izlase 
Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2005., 2006., 2007.,2008., 2009. un 2010. gada Pasaules čempionātos, 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kā arī divos Pasaules čempionātos U-18 un U-20 vecuma junioriem.

Karjeras statistika

Karjera Latvijas izlasē

Atsauces

Ārējās saites 

 Latvijas Hokeja federācijas profils

1986. gadā dzimušie
Talsos dzimušie
Latvijas hokejisti
Rīgas "Prizma" spēlētāji
HK Rīgas 2000 spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Hantimansijskas "Jugra" spēlētāji
HK Kurbada spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Latvijas čempioni hokejā
Vitālijs Samoilovs

Vitālijs Samoilovs (dzimis 1962. gada 17. aprīlī Rīgā) ir bijušais hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2012) ir Latvijas hokeja izlases vārtsargu treneris. Samoilovs ir 1988. gada olimpiskais čempions, ilgus gadus aizvadījis Rīgas "Dinamo" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Spēlējis Rīgas "Dinamo" rindās (166 spēles, ielaidis 525 vārtus), bet profesionālo karjeru beidza 1992.-93. gada sezonā, kad spēlēja Latvijas hokeja līgas klubā Rīgas "Latvijas zelts".

PSRS hokeja izlases sastāvā piedalījies vairākos turnīros, tajā skaitā arī . gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kurās izcīnīja zelta medaļu. Samoilovs gan nevienā spēlē nepiedalījās, lai gan viņam bija apsolīta spēle pret Somiju. Viņš tajā nespēlēja, jo zviedri bija sacēluši skandālu par to, ka PSRS apzināti nelaidīs laukumā savus labākos spēlētājus, lai zviedriem neļautu izcīnīt otro vietu, tādējādi atriebjoties par zaudējumu iepriekšējā Pasaules čempionātā Vīnē, un PSRS izlases trenerim Viktoram Tihonovam neatlika nekas cits kā laist laukumā nomināli pirmo vārtsargu, tādēļ Samoilovu atkal atstājot uz soliņa.

Atsauces

Ārējās saites 

1962. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas hokejisti
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Rīgas "Latvijas zelts" spēlētāji
Hokejisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Latvijas olimpiskie medaļnieki
Latvijas čempioni hokejā
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
PSRS hokejisti
Valters Benjamins

Valters Bendikss Šenflīss Benjamins (; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes vācu literatūrkritiķis, esejists, tulkotājs un filozofs. Viens no vadošajiem Frankfurtes skolas pārstāvjiem.

Galvenie darbi 
 Begriff der Kunstkritik in der deutschen Romantik. Verlag A. Francke, Bern 1920.
 Einbahnstraße. Rowohlt, Berlin 1928.
 Ursprung des deutschen Trauerspiels. Rowohlt, Berlin 1928.
 Deutsche Menschen. Eine Folge von Briefen. Auswahl und Einleitungen von Detlef Holz [pseidonīms]. Vita Nova Verlag, Luzern 1936.

Tulkojumi latviešu valodā 
 Iluminācijas. Tulk. I. Ījabs. Rīga: Laikmetīgās mākslas centrs, 2005.
 Maskavas dienasgrāmatas. Rīga: Laikmetīgās mākslas centrs, 2018.

Ārējās saites 

 Stereoskops [piezīmes par Rīgu.] Tulk. A. Ostups, 2011.
 

1892. gadā dzimušie
1940. gadā mirušie
Vācijas filozofi
Vācijas literatūras kritiķi
20. gadsimta filozofi
Frankfurtes skola
Vācu valodā rakstošie
Marksisma teorētiķi
Pašnāvnieki
Berlīnē dzimušie
Kagavas prefektūra

Kagavas prefektūra ir viena no Japānas prefektūrām. Tā atrodas Sikoku salā un robežojas ar Ehimes prefektūru rietumos, Tokusimas prefektūru dienvidos un Japānas iekšējo jūru ziemeļos un austrumos. Kagavas prefektūra kopš 20. gs 90. gadiem ir mazākā Japānas prefektūra, pēc laukuma.

Ārējās saites 

Japānas prefektūras
Firefox

Firefox ( — ‘ugunslapsa’), arī Mozilla Firefox, ir brīvā un atvērtā koda tīmekļa pārlūkprograma, kuru izstrādā un uztur Mozilla Corporation. 2011. gada septembrī to lietoja 25% pasaules interneta lietotāju. Tas padara Firefox par otru populārāko tīmekļa pārlūkprogrammu pēc Internet Explorer.

Lai lietotājs varētu apskatīt tīmekļa lappuses ar Firefox, tajā tiek lietota Gecko atklātā koda izkārtojuma programma, kas realizē gan dažus pašreizējos tīmekļa standartus, gan sniedz arī citas raksturīgās iezīmes, kuras ir paredzēts iekļaut nākamajā standartu papildinājumā.

Firefox programmā ir iekļauta cilņu pārlūkošana, vārdu pareizrakstības kļūdu labotājs, "dzīvās" grāmatzīmes (live bookmarks), lejupielādes pārvaldnieks un integrēta meklēšanas sistēma, kas izmanto lietotāja izvēlēto meklētājprogrammu. Funkcijas var pievienot, lietojot papildinājumus, kurus ir veidojuši tā sauktie trešās puses attīstītāji — lietotāji, kuriem nav tieša sakara ar Firefox veidotājiem; paši populārākie ir AdBlock Plus (bloķē reklāmas), Video DownloadHelper (lejupielādē media failus), Firebug (rīks izstrādātājiem), Greasemonkey (weblapu modifikators), Download Statusbar (lejupielādes funkcijas) un NoScript (bloķē skriptus un spraudņus).

Firefox darbojas Microsoft Windows, OS X, Linux, un vairākās citās operētājsistēmās. Tā šobrīdējā stabilā izlaides versija ir 18.0, izdota . Firefox pirmkods ir brīvprogrammatūra, izdota ar trim licencēm: GPL/LGPL/MPL.

Vēsture 

Deivs Hiats un Bleiks Ross sāka strādāt pie Firefox kā eksperimentāla Mozilla projekta atzara. Viņi uzskatīja, ka Netscape komerciālās prasības un izstrādātāju radītā iespēju pārbagātība mazināja Mozilla pārlūkprogrammas lietojamību. Viņi radīja patstāvīgu pārlūkprogrammu, ar kuru vēlējās aizstāt Mozilla Suite.  Mozilla organizācija paziņoja par plāniem pievērsties Firefox un Thunderbird izstrādei, bet Mozilla Suite atstāt otrajā plānā.

Firefox projekts piedzīvoja vairākas vārda izmaiņas. Sākumā saukts Phoenix, bet tika pārdēvēts zīmola nesaskaņu dēļ ar Phoenix Technologies. Savukārt tā jaunais vārds Firebird izraisīja asu reakciju no Firebird brīvās datubāzes programmatūras projekta. Atbildot, Mozilla pamatlicēji paziņoja, ka pārlūkam vienmēr jābūt priekšā "Mozilla", lai nebūtu pārpratumu ar datubāzes programmatūru. Turpmākais spiediens no Firebird projekta lietotāju kopienas piespieda Mozilla mainīt pārlūkprogrammas nosaukumu;  Mozilla Firebird kļuva par Mozilla Firefox, bieži vienkārši saukta par Firefox. Mozilla dod priekšroku saīsinājumam Fx vai fx, tomēr nosaukums tiek biežāk saīsināts kā FF.

Firefox projekts pieredzējis daudzas versijas pirms 1.0 izlaišanas . Pēc vairākām stabilitātes un drošības pārbaudēm, Mozillas pamatlicēji izdeva savu pirmo lielo atjauninājumu, Firefox versiju 1.5, .  Mozilla izlaida Firefox 2. Šī versija nāca ar zīmotņu jauninājumu, papildinājumu pārvaldniekam, interfeisam, meklēšanas dziņiem, jaunu sesiju atjaunošanas iespēju, iekšējo vārdu kļūdu labotāju un aizsardzību pret pikšķerēšanu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

Tīmekļa pārlūkprogrammas
Lielupe (nozīmju atdalīšana)

Vietvārdam Lielupe iespējamas vairākas nozīmes:

 Lielupe - upe Zemgalē.
 Lielupe - Krāčupes satekupe Strenču novadā.
 Lielupe - Jūrmalas pilsētas daļa.
 Lielupe - dzelzceļa stacija Jūrmalā.
 Lielupe - viesnīca Jūrmalā.
 Branku bijušais nosaukums.
 Briedes upes cits nosaukums.
 Lielurgas upes cits nosaukums.
Kabūra

Kabūra ir komūna Francijā, Lejasnormandijas reģionā.

Tā ir neliels kūrorts Sēnas līča krastā.

Ziemā iedzīvotāju skaits ir aptuveni 3500, taču vasaras periodā tas var pieaugt pat līdz 40 000 iedzīvotāju lielā tūristu pieplūduma dēļ.

Sadraudzības pilsētas 

 Atlantiksitija, ASV
 Bāde-Homburga, Vācija
 Salkombe, Lielbritānija
 Spa, Beļģija
 Mairhofene, Austrija
 Kūra, Šveice
 Mondorflebēna, Luksemburga
 Teračīna, Itālija
 Jūrmala, Latvija
 Bromonta, Kanāda
 Osoijje, Senegāla

Francijas komūnas