joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Edgars Kronbergs

Edgars Kronbergs (dzimis  Saldū) ir Latvijas vides speciālists, uzņēmējs un politiķis. E. Kronbergs ir bijušais 13. Saeimas deputāts, ievēlēts no KPV.LV saraksta. Šobrīd Nacionālās apvienības biedrs.

E. Kronbergs 2007. gadā absolvējis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un zemes zinātņu fakultāti. Pirms kļūšanas par Saeimas deputātu bijis vides speciālists Saldus novada pašvaldībā un valdes priekšsēdētājs SIA "Austrumu Lauki".

Politiskā darbība 
2017. gadā E. Kronbergs iestājies partijā "Kam pieder valsts", nesekmīgi kandidējot Saldus novada domes vēlēšanās no KPV LV saraksta. No šī paša saraksta kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā un netika ievēlēts, taču, tā kā viņa partijas biedrene Ramona Petraviča kļuva par Saeimas deputāti, E. Kronbergs kā nākošais sarakstā ieņēma viņas vietu Saldus novada domē.

R. Petraviča kļuva par labklājības ministri Krišjāņa Kariņa valdībā, tomēr ilgstoši nenolika Saeimas deputātes mandātu uz laiku, kā ierasts šādos gadījumos. 2020. gada novembrī E. Kronbergs rakstīja iesniegumu par to, lai R. Petraviča noliktu deputāta mandātu, jo tad viņš kā nākamais sarakstā kļūtu deputātu ar "mīksto mandātu". 2021. gada 4. februārī E. Kronbergs kļuva par 13. Saeimas deputātu R. Petravičas vietā, kura nolika mandātu uz laiku, kamēr ieņem ministres amatu. Pēc šķelšanās partijā E. Kronbergs izstājās no KPV LV un tās Saeimas frakcijas. 2021. gada 13. maijā nodibinājis "Stabilitātes grupu" kopā ar pārējiem partiju KPV LV pametušajiem deputātiem.

2021. gada jūnijā zaudēja Saeimas deputāta mandātu, kad R. Petraviča atgriezās parlamentā. E. Kronbergs kļuva par Zemkopības ministrijas parlamentāro sekretāru, kā arī iestājās Nacionālajā apvienībā. No tās saraksta kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču netika ievēlēts.

Atsauces 

1983. gadā dzimušie
Saldū dzimušie
"Par cilvēcīgu Latviju" politiķi
13. Saeimas deputāti
Latvijas uzņēmēji
Frēnsiss Vilsons

Frēnsiss Henrijs "Frenks" Vilsons (; dzimis , miris nav zināms) bija britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Vilsons bija Lielbritānijas regbija komandas (Moseley Wanderers) spēlētājs. Viņi olimpiskajā regbija turnīrā, piekāpjoties Francijas komandai, ieguva sudraba medaļu. 

Arī viņa brālis, Reimons Vitindeils, startēja šajā pašā komandā un izcīnīja sudraba medaļu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Frēnsiss Vilsons (Olympedia profils) 
 Frēnsiss Vilsons (Sports Reference profils) 

1876. gadā dzimušie
Lielbritānijas regbisti
Lielbritānijas sportisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Regbisti 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1900. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki regbijā
Lielbritānijas olimpiskie sudraba medaļnieki
1941. gada padomju-vācu tirdzniecības un robežas līgumi

1941. gada padomju-vācu tirdzniecības un robežas līgumi bija Otrais pasaules kara laikā 1941. gada 10. janvārī Maskavā noslēgtās vienošanās starp PSRS un Vāciju, kas noslēdza sarunas par abu valstu galīgo robežu pēc 1940. gada Baltijas valstu okupācijas un inkorporācijas PSRS sastāvā (). Līgumi ietvēra arī vienošanos par etnisko vāciešu pārvietošanu no Lietuvas, Latvijas un Igaunijas uz Vāciju (Соглашение о переселении из Литовской, Латвийской и Эстонской ССР немцев в Германию) un vienošanos par ar pārvietošanu saistīto savstarpējo mantisko pretenziju noregulēšanu (Соглашение об урегулировании взаимных имущественных претензий, связанных с этим переселением). Sarunu laikā abas puses vienojās par preču piegādēm līdz 1942. gada augustam.

Priekšvēsture 
Molotova—Ribentropa pakts noteica ietekmes zonu robežas. Pēc Polijas kampaņas 1939. gada 28. septembrī paktu papildināja ar Draudzības un robežu demarkācijas līgumu starp PSRS un Trešo reihu. Rezultātā Vācija ieguva Ļubļinas un Varšavas apgabalus, bet PSRS, samaksājot naudas kompensāciju, Lietuvu. Ziemas kara laikā Sarkanajai armijai neizdevās okupēt visu Somiju, un 1940. gada 13. martā abas karojošās valstis Maskavā noslēdza miera līgumu. No 1940. gada 9. aprīļa līdz 10. jūnijam Vācijas karaspēks okupēja Dāniju un Norvēģiju, bet no 1940. gada 10. maija līdz 22. jūnijam Nīderlandi, Luksemburgu, Beļģiju un Francijas ziemeļu daļu (Kauja par Franciju). Savukārt 1940. gada 15.-17. jūnijā PSRS okupēja Baltijas valstis.
 
1940. gada 30. oktobrī Maskavā sākās sarunas par 1940. gada 11. februārī noslēgtā PSRS-Vācijas tirdzniecības līguma pagarināšanu. Vienlaikus 1940. gada 13.-14. novembrī pēc Staļina iniciatīvas Berlīnē notika Molotova un Ribentropa sarunas par PSRS pievienošanos Ass valstīm un visas pasaules sadalīšanu ietekmes zonās. Taču padomju puses ierosinātās sarunas par PSRS pievienošanos Ass valstīm Vācija novilcināja.

Saturs 
Robežlīgums koriģēja robežu Vilkavišķu apvidū par labu PSRS, padomju puse samaksāja Vācijai 7,5 miljonus ASV dolāru (), noregulēja juridiskās domstarpības pēc etnisko vāciešu repatriācijas un veicināja tirdzniecību starp abām valstīm.

Saskaņā ar tirdzniecības līgumu bija paredzēts, ka PSRS piegādās Vācijai ne tikai lopbarības graudus, bet arī kviešus. Vācijai saskaņā ar jaunu līgumu bija pienākums piegādāt PSRS militāro un rūpniecības aprīkojumu. No 1941. gada janvāra līdz jūnijam PSRS saņēma vācu preces un ieročus 220,9 miljonu reihsmarku vērtībā, un PSRS nosūtīja izejvielas 206,1 miljona reihsmarku vērtībā.

Līgumi ar PSRS
Līgumi ar Vāciju
1941. gads
Padomju-vācu draudzības un robežu demarkācijas līgums

Padomju-vācu draudzības un robežu demarkācijas līgums (,  bija Otrais pasaules kara laikā 1941. gada 28. septembrī Maskavā noslēgtā vienošanās starp PSRS un Vāciju, kas noteica abu valstu robežu pēc 1939. gada Polijas kampaņas. Saskaņā ar šo līgumu Vācija ieguva Polijas Ļubļinas un Varšavas apgabalus, bet PSRS — visu Lietuvu.

Priekšvēsture 
Molotova—Ribentropa pakts paredzēja Polijas sadalīšanu un izveidot PSRS un Vācijas ietekmes zonas. 1. septembrī Polijai uzbruka Vērmahts, bet 17. septembrī Sarkanā armija. Cīņas par Varšavu ilga no 8. septembra līdz 27. septembrim, kad tika parakstīta vienošanās par karadarbības izbeigšanu.

Sekas 
Pēdējā Polijas armijas vienība pie Kockas kapitulēja tikai 1939. gada 6. oktobrī, gūstā krita apmēram 17 000 poļu karavīru. Pēc aktīvās karadarbības pārtraukšanas Vācijas un PSRS armijas pārvietojās līdz 28. septembra līgumā noteiktajai Vācijas-PSRS robežu demarkācijas līnijai.

Jau Polijas kampaņas laikā 1939. gada 28. septembrī PSRS piespieda Igauniju Maskavā parakstīt Savstarpējās palīdzības paktu starp Igauniju un PSRS. Latvija līdzīgu līgumu parakstīja 5. oktobrī un Lietuva līgumu par bāzu izvietošanu un Viļņas apgabala atgūšanu parakstīja 10. oktobrī. Sarunas ar Somiju par līguma noslēgšanu ievilkās un noveda pie padomju-somu Ziemas kara.

Līgumi ar PSRS
Līgumi ar Vāciju
1939. gads
Ivermektīns

Ivermektīns (Ivermectin) ir zāles, ko lieto daudzu veidu parazītu invāziju ārstēšanai. Cilvēkiem, to skaitā, var būt utis, kašķis, onhocerkoze, strongiloidoze, trihuriāze, askaridoze un limfātiskā filariāze. Veterinārmedicīnā to lieto, lai novērstu un ārstētu sirdstārpus, akarozi u.c.. Ārēju invāziju gadījumā to var lietot iekšķīgi vai uzklāt uz ādas.

Biežas blakusparādības ir drudzis, nieze un izsitumi uz ādas, lietojot iekšķīgi, un sarkanas acis, ādas sausums un dedzinoša sajūta, ja to lokāli lieto pret galvas utīm. Nav skaidrs, vai tas ir drošs lietošanai grūtniecības laikā, bet, iespējams, ir pieņemams lietošanai zīdīšanas laikā. Tas pieder pie avermektīnu grupas. Tas darbojas, izmantojot daudzus darbības mehānismus, kas izraisa mērķa parazītu nāvi. 

Ivermektīns tika atklāts 1975. gadā un medicīnā ticis izmantots kopš 1981. gada. Tas ir iekļauts Pasaules Veselības organizācijas svarīgāko zāļu sarakstā. Ivermektīns ir ASV FDA apstiprināts kā pretparazītu līdzeklis.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 The Carter Center River Blindness (Onchocerciasis) Control Program
 
 

Insekticīdi
Pretparazītu līdzekļi
De Facto

De Facto ir analītiski pētnieciskais raidījums Latvijas Televīzijas 1. kanālā (LTV1). Pirmo reizi pārraidīts 2005. gada rudenī, ir vecākais analītiskās žurnālistikas raidījums Latvijā. Raidījumu vada LTV Ziņu dienesta žurnālisti un raidījumu vadītāji Inga Šņore un Matīss Arnicāns.

Tā raidlaiks ir svētdienās plkst. 20.14, pēc informatīvā ziņu raidījuma "Panorāma". Vasaras sezonā raidījums netiek pārraidīts.

Vēsture 
"De Facto" 2005. gada rudenī izveidoja LTV Ziņu dienesta darbinieki, lai veicinātu analītiskās un pētnieciskās žurnālistikas attīstību. Raidījuma pirmssākumos to veidoja producente Arta Ģiga, žurnālisti un raidījumu vadītāji Ilze Jaunalksne un Jānis Krēvics. Gadu gaitā raidījums atspoguļojis daudzas skandalozas un vērienīgas lietas — tā sauktās oligarhu "Rīdzenes sarunas", Jūrmalgeitu, VID datu noplūdi ("Neo" lieta), labticīgā ieguvēja konfliktu ar valsts iestādēm, kā arī citas.

Rubrikas 
2013. gadā raidījums aizsāka rubriku "smsSOS", kurā vēstīja par patēriņa kredītu biznesu un nebanku kreditētājiem. 2021. gada 11. aprīlī tika uzsākta rubrika, kas veltīta 2021. gada pašvaldību vēlēšanām lielākajās valsts pilsētās un novados, kuros tās iekļautas. Pirmais sižets rubrikā bija veltīts Valmieras novadam. Vēlēšanu rubrika tika noslēgta 2021. gada 30. maijā ar sižetu par Jūrmalas valstspilsētu.

Raidījuma komanda

Vadītāji

Žurnālisti 
 Ivo Leitāns
 Liene Barisa-Sermule
 Matīss Arnicāns
 Inga Šņore
 Māris Klūga
 Olga Dragiļeva
 Linda Sloka

Atsauces 

Latvijas televīziju raidījumi
Markuss Dānielsons

Markuss Andrēass Dānielsons (; dzimis  Eskilstūnā) ir zviedru futbolists. Spēlē aizsarga pozīcijā, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada pārstāv Ķīnas klubu Dalian Professional.

Karjeja 
Dānielsons ir Skogstorps GoIF kluba audzēknis. Karjeras sākumā pārstāvēja IFK Eskilstuna Zviedrijas ceturtajā pēc līmeņa līgā. 2007. gada vasarā pievienojās Helsingborgs IF, taču pirmās komandas sastāvā neiekļuva, 2009. gadā pārgāja uz Västerås SK un palīdzēja komandai iekļūt Zviedrijas otrajā spēcīgākajā līgā Superettan. 2012. gadā kļuva par GIF Sundsvall spēlētāju un debitēja Allsvenskan līgā. 2018. un 2019. gada sezonās pārstāvēja Djurgårdens IF. 2018. gadā kļuva par Zviedrijas kausa ieguvēju, bet 2019. gadā, komandai uzvarot Allsvenskan, par Zviedrijas čempionu. Viņš tika atzīts par 2019. gada sezonas vērtīgāko Allsvenskan spēlētāju. 2020. gada februārī pievienojās Ķīnas klubam Dalian Professional. Tas kļuva par Djurgårdens IF lielāko transfēru uz ārzemju klubiem, sasniedzot 50 miljonus Zviedrijas kronu.

Zviedrijas izlasē debitēja  2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Maltu. Jau savā pirmajā spēlē izlasē guva vārtus. 2020. gada janvārī draudzības spēlē pret Moldovu pildīja kapteiņa pienākumus. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā.

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Zviedrijas futbolisti
Zviedrijas izlases futbolisti
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Sēdermanlandes lēnē dzimušie
Impērija (pilsēta)

Impērija (, ) ir komūna Itālijas ziemeļrietumos, Ligūrijā. Tas ir Impērijas provinces administratīvais centrs. 2019. gadā Impērijā dzīvoja 42,6 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētu 1923. gadā dibināja Benito Musolīni, apvienojot tajā tuvākos ciemus.

Atsauces

Ārējās saites 

Ligūrijas pilsētas
Tans Hunbo

Tans Hunbo (, dzimis 1975. gada oktobrī) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotājs, vecākais pulkvedis.

Tans Hunbo piedzima zemnieku ģimenē Feilunas ciematā (tagad Feilanas ciems), Junhucjiao pilsētā, Sjantaņas apgabalā, Hunaņas provincē. Pēc tautības viņš ir haņs.
1995. gada septembrī viņš sāka dienestu Tautas Atbrīvošanas armijā. 1997. gada aprīlī Tans iestājās Ķīnas Komunistiskajā partijā. Viņš dienēja Gaisa spēku aviācijā. Līdz 2010. gadam viņš uzdienējās līdz aviācijas pulka eskadriļas komandierim un tika novērtēts kā Gaisa spēku pirmās klases pilots. 

2010. gada 7. maijā Tans Hunbo tika iekļauts kosmonautu vienībā.
2016. gada maijā viņu apstiprināja kosmosa kuģa Shenzhou 11 dublieru apkalpē. 
2019. gada decembrī viņu apstiprināja par kosmosa kuģa Shenzhou 12 pamatapkalpes operatoru. 

Pirmo kosmisko lidojumu Tans Hunbo veica 2021. gadā no 17. jūnija līdz 17. septembrim, esot kosmosa kuģa Shenzhou 12 operatoram, dodoties pirmajā ekspedīcijā uz orbitālo staciju Tiangong. Stacijā viņš ar diviem kosmonautiem pavadīja trīs mēnešus. Tans veica vienu iziešanu kosmosā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

Ārējās saites 

 Тан Хунбо astronaut.ru 

Ķīnas kosmonauti
Ogres novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Ogres novada pašvaldības vadītāji. Ogres novads tika izveidots 2021. gada 1. jūlijā, apvienojot Ikšķiles, Ķeguma, Lielvārdes un Ogres novadus.

Uzskaitījums

Atsauces 

Pašvaldība
Latvijas pašvaldību vadītāji
Ogres novads
Kristofs Baumgartners

Kristofs Baumgartners (; dzimis ) ir austriešu futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik pārstāv Vācijas Bundeslīgas klubu 1899 Hoffenheim.

Karjera 
Spēlējis SV Horn un AKA St. Pölten jauniešu komandās. 2017. gadā pievienojās Vācijas klubam TSG 1899 Hoffenheim.  debitēja Vācijas Bundeslīgā spēlē pret Brēmenes "Werder".

Pārstāvējis dažādu vecumu Austrijas jauniešu izlases. Austrijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Norvēģiju. Pirmos vārtus izlases labā guva savā otrajā spēlē trīs dienas vēlāk pret Rumānijas izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus grupu turnīra spēlē pret Ukrainu.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Lejasaustrijā dzimušie
Austrijas futbolisti
Austrijas izlases futbolisti
TSG 1899 Hoffenheim spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Artems Dovbiks

Artems Dovbiks (; dzimis  Čerkasos) ir ukraiņu futbolists, kas spēlē uzbrucēja pozīcijā, Ukrainas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada pārstāv Ukrainas Premjerlīgas klubu SK Dnipro-1.

Karjera 
Karjeru sācis Čerkasu "Dnipro". 2015. gadā pievienojās FK Dnipro. 2016. gadā tika izīrēts Moldovas klubam Zaria Bălți. 2018. gada janvārī pārgāja uz Dānijas Superlīgas klubu FC Midtjylland un kļuva par 2017.—2018. gada sezonas Dānijas čempionu. 2019. gadā kļuva par Dānijas kausa ieguvēju. 2019.—2020. gada sezonā tika izīrēts citam Dānijas klubam SønderjyskE, vēlreiz uzvarēja Dānijas kausa izcīņā. 2020. gadā atgriezās Ukrainā, pievienojoties klubam SK Dnipro-1.

Ukrainas izlasē debitēja  2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Kazahstānu, nākot uz maiņu spēles 81. minūtē. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus astotdaļfināla spēlē pret Zviedriju, izraujot uzvaru papildlaika beigās. Tie kļuva par visvēlāk gūtajiem uzvaras vārtiem Eiropas čempionātu vēsturē.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Čerkasos dzimušie
Ukrainas futbolisti
Ukrainas izlases futbolisti
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Saša Kalajdžičs

Saša Kalajdžičs (Saša Kalajdžić; dzimis  Vīnē) ir Austrijas futbolists, kas spēlē uzbrucēja pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu Wolverhampton Wanderers.

Karjera 
Kalajdžičs ir Vīnes "Donaufeld" kluba audzēknis. 2016. gadā pievienojās FC Admira Wacker Mödling. Sākotnēji spēlēja pussarga pozīcijā, vēlāk kļuva par uzbrucēju. 2019. gada jūlijā pārgāja uz Vācijas klubu VfB Stuttgart. 2020.—2021. gada sezonā guva 16 vārtus Bundeslīgā, ieņemot sesto vietu līgas rezultatīvāko spēlētāju vidū.

Austrijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Rumāniju, nākot uz maiņu spēles beigās. Pirmos vārtus izlases labā guva  2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Skotijas izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus astotdaļfināla spēlē pret Itāliju.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Vīnē dzimušie
Austrijas futbolisti
Austrijas izlases futbolisti
VfB Stuttgart spēlētāji
Wolverhampton Wanderers F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Mikels Damsgords

Mikels Krogs Damsgords (; dzimis ) ir dāņu futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu Brentford.

Karjera 
Futbolu sāka spēlēt dzimtās pilsētas klubā Jyllinge FC. 2013. gadā pievienojās klubam FC Nordsjælland. Dānijas Superlīgā debitēja  pret AC Horsens. 2020. gadā pārgāja uz Itālijas klubu Sampdoria, parakstot līgumu uz četriem gadiem. 2022. gadā pievienojās Anglijas Premjerlīgas komandai Brentford.

Spēlējis dažādu vecumu Dānijas jauniešu izlasēs. Dānijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Zviedriju. Pirmos vārtus izlases labā guva  2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Moldovas izlasi. Šajā spēlē Dānija uzvarēja 8:0, un Damsgords izcēlās ar diviem vārtu guvumiem. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus grupu turnīra spēlē pret Krieviju.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Zēlandes reģionā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
Dženovas "Sampdoria" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Joakims Mēle

Joakims Mēle Pedersens (; dzimis ) ir dāņu futbolists, kas spēlē aizsarga pozīcijā, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada pārstāv Itālijas A sērijas klubu Atalanta.

Karjera 
Ar futbolu sāka nodarboties dzimtās pilsētas Estervro klubā Østervrå IF. 2009. gadā pievienojās kluba AaB jauniešu akadēmijai. Dānijas Superlīgā debitēja  pret FC Nordsjælland. 2017. gadā pārgāja uz Beļģijas klubu Genk. 2019. gadā kļuva par Beļģijas čempionu. 2021. gada janvārī pievienojās Itālijas A sērijas klubam Atalanta.

Dānijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Beļģiju, nākot uz maiņu spēles 72. minūtē. Pirmos vārtus izlases labā guva  draudzības spēlē pret Fēru Salu izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus grupu turnīra spēlē pret Krieviju un astotdaļfinālā pret Velsu.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Ziemeļjitlandes reģionā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
KRC Genk spēlētāji
Bergamo "Atalanta" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Mateo Pesina

Mateo Pesina (; dzimis  Moncā) ir itāļu futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik pārstāv Itālijas A sērijas klubu Atalanta.

Karjera 
Futbolista karjeru sāka savas dzimtās pilsētas klubā AC Monza. 2015. gadā pārgāja uz AC Milan, taču tika izīrēts citiem klubiem (Lecce, Catania, Como). 2017. gada jūlijā parskatīja līgumu ar Atalanta. 2017.—2018. gada sezonu pavadīja īrē klubā Spezia Calcio, bet 2019.—2020. gada sezonā arī uz īres līguma pamata pārstāvēja Hellas Verona.

Spēlējis dažādu vecumu Itālijas jauniešu izlasēs. 2017. gada FIFA U-20 Pasaules kausā izcīnīja bronzas godalgu. Itālijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Igauniju. Pirmos vārtus izlases labā guva  pret Sanmarīno izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus grupu turnīra spēlē pret Velsu un astotdaļfinālā pret Austriju.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Lombardijā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
AC Milan spēlētāji
Bergamo "Atalanta" spēlētāji
Hellas Verona F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
AC Monza spēlētāji
Mislavs Oršičs

Mislavs Oršičs (; dzimis  Zagrebā) ir horvātu futbolists, kas spēlē uzbrucēja vai uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada pārstāv Horvātijas Pirmās līgas klubu Zagrebas "Dinamo".

Karjera 
Karjeru sāka klubā Inter Zaprešić. 2013. gadā pievienojās Itālijas B sērijas klubam Spezia Calcio, bet sezonas laikā izgāja laukumā tikai deviņās spēlēs. Atgriezās Horvātijā, parakstot līgumu ar Rijeka, bet šī kluba sastāvā neaizvadīja nevienu spēli. Sākumā tika izīrēts Slovēnijas klubam NK Celje, bet vēlāk devās uz Dienvidkorejas klubu Jeonnam Dragons. 2016. gadā spēlēja Ķīnā, bet 2017. gadā, pārstāvot Ulsan Hyundai kļuva par Dienvidkorejas kausa ieguvēju. 2018. gadā atgriezās Horvātijā, pievienojoties Zagrebas "Dinamo".

Horvātijas izlasē debitēja  2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Azerbaidžānu, nākot uz maiņu spēles 86. minūtē. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva savus pirmos vārtus izlases labā astotdaļfināla spēlē pret Spāniju.

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Zagrebā dzimušie
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
Zagrebas "Dinamo" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Jānis Vītoliņš (politiķis)

Jānis Vītoliņš (dzimis  Talsu rajona Dundagā) ir Latvijas un Ventspils politiķis un pašvaldību darbinieks.  2021. gada 5. jūlijā ievēlēts Ventspils pašvaldības domes priekšsēdētāja amatā.

Dzīvesgājums 

1977. gadā beidzis Rīgas Politehnisko institūtu kā inženieris — celtnieks. Pēc institūta pabeigšanas sācis strādāt Ventspils celtniecības pārvaldē.

Ar 1989. gadu pārgājis uz darbu Ventspils pašvaldībā — Dzīvokļu komunālajā pārvaldē, bet no 1996. gada līdz 2021. gada jūnijam strādājis par domes priekšsēdētāja pirmo vietnieku. Vienlaikus no 1996. gada līdz 2019. gada decembrim bijis arī Ventspils brīvostas valdes priekšsēdētāja vietnieks. 2004. gadā saņēmis Ventspils domes Lielo Balvu. Kopš 2005. gada ir Eiropas Savienības Reģionu komitejas Latvijas Nacionālās delegācijas aizvietotājs, bet kopš 2008. gada — arī Kurzemes plānošanas reģiona attīstības padomes loceklis. 2008. gadā absolvējis Rīgas Ekonomikas augstskolas profesionālās maģistrantūras studiju programmu vadošajiem speciālistiem biznesa vadībā. 2010. gada 19. februārī ievēlēts par politiskās partijas "Latvijai un Ventspilij" valdes priekšsēdētāja vietnieku.

2021. gada 5. jūlijā ievēlēts par Ventspils domes priekšsēdētāju.

Atsauces 

1954. gadā dzimušie
Talsu novadā dzimušie
Latvijas politiķi
Latvijai un Ventspilij
Pedri

Pedro Gonsaless Lopess (; dzimis  Tegestē), pazīstams kā Pedri, ir Spānijas futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada pārstāv La Liga klubu FC Barcelona.

Karjera 
Spēlējis Tegueste un Juventud Laguna jauniešu komandās. 2018. gadā pievienojās Las Palmas kluba jauniešu akadēmijai. 2019. gada augustā 16 gadu vecumā debitēja Spānijas Otrajā divīzijā. 2019. gada septembrī viņa pārstāvētais klubs panāca vienošanos ar FC Barcelona par spēlētāja pāreju 2020. gada jūlijā. La Liga debitēja 2020. gada 27. septembrī pret Villarreal. Pirmos vārtus FC Barcelona labā guva 2020. gada oktobrī UEFA Čempionu līgas grupu turnīra spēlē pret Ferencváros.

Pārstāvējis dažādu vecumu Spānijas jauniešu izlases. Spānijas izlasē debitēja  2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlē pret Grieķiju. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Iznākot laukumā spēlē pret Zviedriju, viņš kļuva par visu laiku jaunāko Spānijas izlases spēlētāju EČ finālturnīros.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Kanāriju Salās dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
UD Las Palmas spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Agnis Čavars

Agnis Čavars (dzimis  Rīgā) ir Latvijas basketbolists, kas startē 3x3 basketbola disciplīnā. 2020. gada vasaras olimpisko spēļu čempions.

Karjera 
A. Čavars klasiskajā basketbolā aizvadījis 5 sezonas Latvijas Basketbola līgā.

3x3 basketbolā pārstāvējis Latviju 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur pirmo reizi tika aizvadītas sacīkstes šajā disciplīnā. A. Čavars bija viens no Latvijas karognesējiem olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā. Olimpisko spēļu turnīrā kopā ar Edgaru Krūmiņu, Kārli Lasmani un Nauri Miezi izcīnīja zelta medaļu. Šīs bija pirmās olimpiskās zelta medaļas šī sporta veida vēsturē, kā arī pirmās olimpiskās zelta medaļas Latvijai vasaras olimpiskajās spēlēs 9 gadu laikā, kopš Māra Štromberga zelta BMX riteņbraukšanā 2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs. A. Čavars turnīra desmit spēlēs guva 28 punktus.

Privātā dzīve 
Precējies, strādā kompānijā "4Finance" par programmētāju.

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas basketbolisti
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Latvijas olimpiskie medaļnieki
Andrāšs Šēfers

Andrāšs Šēfers (; dzimis ) ir ungāru futbolists, kas spēlē pussarga pozīcijā, Ungārijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada pārstāv Slovākijas klubu DAC Dunajská Streda.

Karjera 
Karjeru sāka Budapeštas MTK, 2019. gadā pievienojās Itālijas klubam Genoa, tika izīrēts Veronas "Chievo", bet nevienu spēli tajā tā arī neaizvadīja. Vēlāk tika izīrēts Slovākijas Superlīgas klubam DAC Dunajská Streda. 2020. gada vasarā parakstīja ar to pastāvīgu līgumu.

Ungārijas izlasē debitēja  UEFA Nāciju līgas spēlē pret Turciju. Pirmos vārtus izlases labā guva  draudzības spēlē pret Kipru. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Guva vārtus grupu turnīra spēlē pret Vāciju.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Vašas meģē dzimušie
Ungārijas futbolisti
Ungārijas izlases futbolisti
Genoa C.F.C. spēlētāji
Veronas "Chievo" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Aleksandrs Ikskils-Gildenbands

Aleksandrs Ikskils-Gildenbands (, ; 1840—1912) bija Krievijas impērijas galminieks un ierēdnis ķeizaru Aleksandra II un Aleksandra III laikā. Vidzemes gubernators (1874—1882).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1840. gadā Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnanta Aleksandra Ikskila-Gildenbanda (1799–1880) un Emīlijas Perecas (1815–1878) ģimenē. No 1853. līdz 1860. gadam studēja Sanktpēterburgas Ķeizariskajā Tieslietu augstskolā (Императорское училище правоведения), tad no 1860. gada strādāja Tieslietu ministrijā. 1863. gadā viņš apprecējās ar Linu Adelsoni (1840–1911). No 1863. līdz 1868. gadam viņš bija Senāta sekretārs, 1868. gadā Sanktpēterburgas apgabaltiesas loceklis, tad lielkņazienes Helēnas Pavlovnas hofmeistars un kambarkungs (1866—1872).
 
1872. gadā viņu iecēla par Vidzemes vicegubernatoru, bet 1874. gadā par gubernatoru. 
1876. gadā viņš sāka pildīt Rīgas Politehniskās augstskolas kuratora pienākumus. 

Vēlāk Aleksandrs Ikskils-Gildenbands bija Harkovas gubernators (1884—1886), tad Pleskavas gubernators (1886—1888). 1888. gadā viņu iecēla par senatoru  u, no 1891. līdz 1896. gadam Ikskils-Gildenbands bija Krievijas Evaņģēliski luteriskās ģenerālkonsistorijas prezidents. No 1899. gada — īstenais slepenpadomnieks, Krievijas impērijas Valsts padomes loceklis.

Miris 1912. gada 10. jūlijā Pēterburgā.

Atsauces

Ārējās saites 

Vācbaltieši
Sanktpēterburgā dzimušie
Edgars Gaigalis

Edgars Gaigalis (dzimis  Dobelē) ir latviešu pedagogs un politiķis, bijušais Dobeles novada domes priekšsēdētājs, šo amatu viņš ieņēma no  līdz . Pārstāv Nacionālo apvienību.

Biogrāfija 
2002. gadā absolvējis Rīgas Tehnisko universitāti, iegūstot arodpedagoga specialitāti. No 2014. gada līdz 2021. gadam strādājis par saimniecības vadītāju Dobeles Jaunatnes iniciatīvu un veselības centrā.

Ievēlēts Dobeles novada pašvaldībā un  ar 10 balsīm par un 9 balsīm pret ticis ievēlēts par Dobeles novada priekšsēdētāju.  tika gāzts no Dobeles novada domes priekšsēdētāja amata, vietā stājoties Ivaram Gorskim (LZS).

Precējies, ir divas meitas un divi dēli.

Atsauces 

1973. gadā dzimušie
Dobelē dzimušie
Nacionālās apvienības "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" politiķi
Latvijas pašvaldību vadītāji
2021. gada CONCACAF Zelta kauss

2021. gada CONCACAF Zelta kauss bija 16. Zelta kausa turnīrs futbolā, kas notika no 2021. gada 10. jūlija līdz 1. augustam. Turnīru organizēja Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību reģiona futbola asociāciju konfederācija (CONCACAF). Tas notika Amerikas Savienotajās Valstīs. 

Turnīrā piedalījās 16 vīriešu futbola izlases — 15 CONCACAF pārstāves un uzaicinātā komanda Katara, kas ir 2019. gada Āzijas kausa ieguvēja un 2022. gada FIFA Pasaules kausa rīkotājvalsts. 12 izlases kvalificējās pēc 2019.—2020. gada CONCACAF Nāciju līgas rezultātiem, bet trīs tika noskaidrotas priekšsacīkstēs. 2021. gada 9. jūlijā CONCACAF paziņoja, ka Kirasao, kas bija kvalificējusies caur Nāciju līgu, nepiedalīsies turnīrā, jo komandā ir liels skaits COVID-19 gadījumu. Viņus A grupā nomainīja Gvatemala, kas priekšsacīkstēs sasniedza labāko rezultātu starp neiekļuvušajām izlasēm. 

Septīto reizi par CONCACAF Zelta kausa uzvarētājiem kļuva ASV izlases futbolisti, kas finālā ar 1:0 pieveica Meksiku.

Priekšsacīkstes 
Priekšsacīkstēs, kas notika no 2021. gada 2. līdz 6. jūlijam DRV PNK stadionā Fortloderdeilā, Floridā, tika noteiktas trīs izlases, kas kvalificējās finālturnīram.

Pirmā kārta 

{{OneLegResult|||0–3 ()|}}

|}

Otrā kārta 

{{OneLegResult|||1–1(: 9–10)|}}

|}

Stadioni 
2021. gada 13. aprīlī CONCACAF paziņoja, ka fināls notiks 2021. gada 1. augustā Allegiant stadionā Peradaisā. 22. aprīlī CONCACAF apstiprināja pārējos deviņus stadionus.

Grupu turnīrs 
Visi spēļu laiki norādīti pēc vietējā laika (UTC-4, UTC-5 vai UTC-7). Iekavās norādīts Latvijas (Austrumeiropas vasaras) laiks.

A grupa

B grupa

C grupa

D grupa

Izslēgšanas spēles

Ceturtdaļfināli

Pusfināli

Fināls

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

CONCACAF Zelta kauss
Futbols ASV
CONCACAF Zelta kauss
Džovanni Di Lorenco

Džovanni Di Lorenco (; dzimis ) ir itāļu futbolists, kas spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada pārstāv Itālijas A sērijas klubu Napoli.

Karjera 
Di Lorenco ir Lucchese un Reggina klubu audzēknis. 2011. gadā Reggina komandas sastāvā debitēja B sērijā. 2012.—2013. gada sezonu pavadīja īrē klubā Cuneo. No 2015. līdz 2017. gadam pārstāvēja Matera Calcio. 2017. gada augustā pievienojās Empoli un palīdzēja komandai uzvarēt B sērijā, kā arī izcīnīt ceļazīmi uz A sēriju. Augstākajā līgā debitēja 2018. gada augustā. 2019. gada jūnijā pārgāja uz Napoli. 2020. gadā ar Napoli uzvarēja Itālijas kausa izcīņā.

Spēlējis Itālijas U-20 un U-21 izlasēs. Itālijas izlasē debitēja  2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Lihtenšteinu. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Toskānā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
Empoli FC spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Džakomo Raspadori

Džakomo Raspadori (; dzimis ) ir itāļu futbolists, kas spēlē uzbrucēja pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik pārstāv Itālijas A sērijas klubu Sassuolo.

Karjera 
Ar futbolu sācis nodarboties vietējā klubā Progresso. 2009. gadā pievienojās Sassuolo jauniešu akadēmijai. 2018. gadā parakstīja ar Sassuolo profesionālu līgumu. Itālijas A sērijā debitēja  spēlē pret Bergamo "Atalanta".

Spēlējis dažādu vecumu Itālijas jauniešu izlasēs. Itālijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Čehiju. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Iznāca uz maiņu grupu turnīra spēlē pret Velsu.

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Emīlijā-Romanjā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
U.S. Sassuolo Calcio spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Frančesko Ačerbi

Frančesko Ačerbi (; dzimis ) ir itāļu futbolists, kas spēlē centra aizsarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada pārstāv Itālijas A sērijas klubu Lazio.

Karjera 
Futbolista karjeru sācis klubā Pavia. A sērijā debitēja 2011.—2012. gada sezonā Veronas "Chievo" sastāvā. Karjeras turpinājumā spēlēja arī AC Milan un Sassuolo komandu sastāvā. 2018. gadā pievienojās Lazio. 2019. gadā ar Lazio uzvarēja Itālijas kausa izcīņā un ieguva Itālijas Superkausu.

Itālijas izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Albāniju. Pirmos vārtus izlases labā guva  2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas spēlē pret Bosnijas un Hercegovinas izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā.

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Lombardijā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
Genoa C.F.C. spēlētāji
Veronas "Chievo" spēlētāji
AC Milan spēlētāji
U.S. Sassuolo Calcio spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Dogvila

"Dogvila" () ir 2003. gada eksperimentāla drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Larss fon Trīrs. Filmā galvenās lomas attēlo Nikola Kidmena, Lorēna Bekola, Pols Betanijs, Kloē Seviņī, Stellans Skašgords, Udo Kīrs, Bens Gazara, Patrīcija Klārksone, Filips Beikers Hols un Džeimss Kāns.

Filmas darbība notiek teātra skatuvei līdzīgā, minimālā vidē. Bēgot no gangsteriem, Greisa (Kidmena) veic smagu darbu apmaiņā pret patvērumu mazā pilsētā Dogvilā, Kolorādo štatā. Filmas sižets ir iedalīts deviņās nodaļās un prologā.

Filma sacentās par Zelta palmas zaru 2003. gada Kannu kinofestivālā. "Dogvila" ir pirmā no fon Trīra nepabeigtās "ASV – iespēju zeme" ("USA – Land of Opportunities") trioloģijas.

"Dogvila" saņēma atšķirīgus kritiķu viedokļus. Daži filmu uzskata par pretenciozu un aizskarošu, savukārt citi filmu sauc par šedevru. 2016. gadā BBC "Dogvilu" iekļāva sarakstā kā vienu no labākajām filmām kopš 2000. gada.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada filmas
Larsa fon Trīra filmas
Drāmas
Dānijas filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Zviedrijas filmas
Francijas filmas
Vācijas filmas
Nīderlandes filmas
Uz nažiem

"Uz nažiem" () ir 2019. gada ASV filma, kuras režisors ir Raians Džonsons. Filmā galvenās lomas atveido Denjels Kreigs, Kriss Evanss, Ana de Armasa, Džeimija Lī Kērtisa, Maikls Šenons, Dons Džonsons, Toni Kolete, Lekīts Stenfīlds, Ketrīna Langforda, Džeidens Martells un Kristofers Plamers.

Detektīvs Benuā Blāns (Kreigs) izmeklē bagātas ģimenes patriarha Hārlana Trombija (Plamers) slepkavību.

Filmas pirmizrāde notika 2019. gada Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, galvenokārt izceļot scenāriju, kā arī režisora un aktieru sniegumu. Filma saņēma trīs nominācijas 77. Zelta globusa balvas ceremonijā, kā arī tika nominēta labākā oriģinālscenārija balvai 92. Kinoakadēmijas balvas ceremonijā. Amerikas Kinoinstitūts "Uz nažiem" izraudzījās kā vienu no 2019. gada labākajām filmām.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada filmas
ASV filmas
Žaks Tatī

Žaks Tatī (, dzimis , miris ), dzimis kā Žaks Tatišefs (Jacques Tatischeff) bija franču mīms, kinorežisors, aktieris un scenārists. Savas karjeras laikā strādājis kā komiķis, rakstnieks un režisors.

Entertainment Weekly aptaujā Tatī tika ierindots labāko kinorežisoru saraksta 46. vietā. Kā režisors, Tatī savas karjeras laikā radījis tikai sešas pilnmetrāžas filmas — Jour de fête (1949), "Ilo kunga brīvdienas" (Les Vacances de M. Hulot, 1953), "Mans tēvocis" (Mon oncle, 1958), "Laiks izklaidēm" (1967), "Satiksme" (Trafic, 1971) un "Parāde" (Parade, 1974). Kā aktieris, Tatī ir pazīstams ar Ilo kunga lomu filmās "Ilo kunga brīvdienas", "Mans tēvocis", "Laiks izklaidēm" un "Satiksme".

Filmu "Laiks izklaidēm", žurnāls Sight & Sound 2012. gadā ierindoja visu laiku labāko filmu saraksta 43. vietā. Tatī filma "Mans tēvocis" 1958. gadā ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā filma svešvalodā.

Atsauces

Ārējās saites 

1907. gadā dzimušie
1982. gadā mirušie
Ivelīnā dzimušie
Franču kinoaktieri
Francijas kinorežisori
Francijas komiķi
Mēmā kino režisori
Mēmā kino aktieri
Laiks izklaidēm

"Laiks izklaidēm" () ir 1967. gada franču kinokomēdija, kuras režisors ir Žaks Tatī. Filmā galveno lomu spēlē pats režisors Tatī, kurš atveido Ilo kungu (Monsieur Hulot), tēlu, kas jau iepriekš parādījās citās Tatī filmās — "Ilo kunga brīvdienas" (Les Vacances de Monsieur Hulot, 1953) un "Mans tēvocis" (Mon Oncle, 1958). Vēl lomas filmā atveido Barbara Denneka, Rita Maidena, Rita Rumijī, Valērija Kamija, Ērika Denclere un citi.

Filmas darbība norisinās futūristiskā Parīzē, sižets galvenokārt ir par divām personām, kas dienas laikā vairākkārt satiekas: Bārbaru — jaunu amerikāņu tūristi, kas apmeklē Parīzi un Ilo kungu — apjukušu francūzi, kas ir apmaldījies modernajā Parīzē un sastop apjukušu amerikāņu tūristu bariņu, darba meklējumos klaiņo pa Orlī lidostu. Pēc ilgām pārdomām viņi kopīgi dodas ekskursijā pa Parīzi, kura, kā izrādās, ir debesskrāpju un labirintu pilna.

"Laiks izklaidēm" bija lielbudžeta filma, tās veidošanas brīdī visdārgākā franču filma. Tā tika filmēta speciāli izbūvētā filmēšanas laukumā ārpus Parīzes. Filmas izdošanas brīdī tā saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauces, lai gan tā komerciāli neveiksmīga un nespēja segt filmas izmaksas. 2012. gadā Britu Filmu institūts "Laiks izklaidēm" iekļāva 100 visu laiku labāko filmu saraksta 43. vietā.

Atsauces

Ārējās saites 

1967. gada filmas
Francijas filmas
Kinokomēdijas
Bēbis Boss: Ģimenes bizness

"Bēbis Boss: Ģimenes bizness" () ir 2021. gada ASV animācijas filma. Filmas režisors ir Toms Makgrats. Galvenos tēlus ierunājuši Aleks Boldvins, Džeimss Marsdens, Eimija Sedarisa, Ariana Grīnblata, Džefs Goldblums, Eva Longorija, Džimijs Kimels un Līza Kudrova. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Filma ir turpinājums 2017. gada filmai "Bēbis boss".

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Animācijas filmas
Kinokomēdijas
DreamWorks Animation filmas
Universal Pictures animācijas filmas
Universal Pictures filmas
Bēbis Boss
Poupée de cire, poupée de son

Poupée de cire, poupée de son ir dziesma, kas uzvarēja 1965. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Neapolē, Itālijā, kuras autori ir Seržs Geinsbūrs un Deniss Buržuā. Pārstāvot Luksemburgu, to izpildīja Francijas dziedātāja Frensa Galla. Dziesma tika izpildīta franču valodā. 

Dziesma ar 32 punktiem uzvarēja konkursā, kļūstot par otro Luksemburgas uzvarētājdziesmu konkursā.

Atsauces 

1965. gada singli
Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāju dziesmas
Luksemburgas Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas
1965. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas
Dziesmas franču valodā
Trakie Tūņi. Piedzīvojumi turpinās

"Trakie Tūņi. Piedzīvojumi turpinās" () ir 2003. gadā uzņemta amerikāņu animācijas komēdija, kurā ir piedalījušies Brendans Freizers, Džena Elfmane, Timotijs Daltons, Džoana Kusaka, Bils Goldbergs, Hetere Locklear, Stīvs Mārtins un pārējie Looney Tunes tēli. Filmas režisors ir Džo Dante. Filma tika izdota 2003. gada 14. novembrī sadarbībā ar Warner Bros.

Ārējās saites 
  

2003. gada filmas
ASV filmas
Warner Bros. Animation filmas
Warner Bros. filmas
Mazais Princis (animācijas filma)

"Mazais Princis" () ir 2015. gada Francijas animācijas filma, kuras pamatā ir Antuāna de Sent-Ekziperī tāda paša nosaukuma grāmata. Filmas režisors ir Marks Osborns. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Džefs Bridžess, Reičela Makadamsa, Pols Rads, Bads Korts, Mariona Kotijāra, Benisio del Toro, Džeimss Franko, Rikijs Džervaiss, Pols Džamati, Railija Osborna, Alberts Brukss un Makenzija Foja. Filmas pirmizrāde notika  Francijā.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada animācijas filmas
Francijas animācijas filmas
Paramount Pictures animācijas filmas
Izdevniecība iŽurnāli

SIA "Izdevniecība iŽurnāli" ir pirmā izdevniecība, kas Latvijā ieviesusi interneta žurnālus un kopš 2009. gada darbojas kā profesionālo žurnālu izdevējs. “Izdevniecība iŽurnāli” izstrādā arī praktiskus materiālus dažādu jomu profesionāļiem, organizē seminārus, vebinārus, konferences, bērnu un jauniešu nometnes, kā arī intelektuāli izklaidējošas komandu saliedēšanas spēles.

Vēsture 
iFinanses ir pirmais un lielākais interneta žurnāls par nodokļiem, grāmatvedību un finanšu vadību, kas ik dienu sniedz aktuālo informāciju par izmaiņām normatīvajos aktos, kā arī praktiskus skaidrojumus to piemērošanā. Interneta žurnāls iFinanses ir dibināts 2009. gadā, un kopš 2013. gada decembra iFinanses pie lasītājiem dodas arī papīra formātā, aptverot vēl lielāku žurnāla cienītāju loku.

2017. gada 3. aprīlī klajā tika laists jauns interneta žurnāls iTiesības. iTiesības ir žurnāls par tiesību aktu praktisko pielietošanu, un tas ir ikdienas palīgs gan juristiem, gan personāla un citu struktūrvienību vadītājiem, kas nodarbojas ar juridisko jautājumu risināšanu uzņēmumā. Arī iTiesības kopš 2019. gada janvāra iznāk papīra formātā.

Interneta žurnāla iBizness atjaunotā versija (iBizness drukātā formātā iznāca no 2015. līdz 2017. gadam) dienas gaismu ieraudzīja 2020.gada 16.aprīlī. iBizness ir interneta žurnāls uzņēmējiem un vadītājiem, kurā var lasīt gan pieredzējušu uzņēmēju intervijas un pieredzes stāstus, gan Latvijas labāko ekspertu skaidrojumus par vadītājiem svarīgiem jautājumiem vadības, mārketinga, personāla, tehnoloģiju, finanšu jomā.

"Izdevniecības iŽurnāli" jaunākais izdevums ir biznesa audiožurnāls iAudio, kurā kopš 2021. gada 31. augusta žurnāli iFinanses, iTiesības un iBizness raksti ir klausāmi arī audio formātā. iAudio ir Latvijā pirmais profesionālais audiožurnāls, kurā tiek apkopoti uzņēmumiem aktuāli un noderīgi skaidrojumi par nodokļu, grāmatvedības, darba tiesību, komerctiesību, kā arī vadības jautājumiem.

Citi produkti 

 iRokasgrāmatas - ērti lietojamas un praktiskas rokasgrāmatas interneta vidē par grāmatvedības un nodokļu jautājumiem. Rokasgrāmatas tiek regulāri aktualizētas atbilstoši grozījumiem normatīvajos aktos;
 iVeidlapas izstrādātas, ņemot vērā Latvijas Republikā spēkā esošos normatīvos aktus, kas regulē dokumentu izstrādāšanas un noformēšanas prasības, grāmatvedības uzskaites, gada pārskatu sagatavošanas, darba attiecību noformēšanas, civiltiesisko līgumu, kā arī nodokļu piemērošanu regulējošos normatīvos aktus. Veidlapas tiek papildinātas un aktualizētas atbilstoši spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.
 Semināri, vebināri, konferences;
 Bērnu un jauniešu nometnes Mazais direktors un Jaunais izmeklētājs;
 Grāmata sākumskolas un pirmsskolas vecuma bērniem Mārlija sapņu ceļojums. Mārlijs astronauts;
 Bojāra spēles - intelektuāli izklaidējošas komandu saliedēšanas spēles uzņēmumu kolektīviem.

Atsauces 

Latvijas izdevniecības
Karpata

Karpata () ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūrā, pēc platības tā ir otrā lielākā Dodekanesas sala pēc Rodas. Reizēm to pieskaita Dienvidsporādu arhipelāgam.
Salas galvenā pilsēta ir Karpata.

Grieķijas salas
Siekstu laiva

Siekstu laiva ir upju kuģis, kurš līdzīgs baržai ar virsbūvi komandas dzīvojamajām telpām. Uz kuģa klāja izvietoti celtņi un trices, lai no upēm vai citiem sekliem ūdensceļiem izceltu siekstas un citus šķēršļus.

Vēsture 
Amerikas pilsoņu kara laikā, kad lielākā daļa jūras kauju notika upēs un to pietekās, tika izmantotas vairākas siekstu laivas. Piemēram, USS Benton, kura bija privāta siekstu laiva un kuru, sākoties Amerikas pilsoņu karam, ASV Armija ātri pārvērta par upju lielgaballaivu.

Daudzas Kanādas Britu Kolumbijas upes atvērtas navigācijai uzturēja federālās sabiedrisko darbu pārvaldes siekstu laivas. Britu Kolumbijas dienvidos, Freizeras upē, Kanādas federālā valdība no 1880. gadu sākuma ekspluatēja virkni siekstu laivu ar aizmugurē novietotu dzenratu. Šo laivu sēriju sauca Samson un sērijas pēdējo kuģi Samson V pārtrauca ekspluatēt 1980. gadā. Tagad Samson V ir saglabāts kā muzejkuģis Ņūvestminsteras krastmalā un tas bija pēdējais izmantotais ar tvaiku darbināma aizmugurē novietota dzenrata kuģis Kanādā. Britu Kolumbijas ziemeļos sabiedrisko darbu pārvaldes siekstu laivas tika ekspluatētas no Prinča Rūperta pilsētas un attīrīja Nasas (Nass - angļu val.), Ekstallas (Ecstall - angļu val.) un Skīnas (Skeena - angļu val.) upes.

Siekstu aizvākšanas pakalpojumi īpaši svarīgi bija Freizeras upē, jo tajā bija intensīva kuģu satiksme. Sākot no 1859. gada līdz 1920. gadu sākumam no Ņūvestminsteras tika ekspluatēti pasažieru un kravas kuģi ar aizmugurē novietotu dzenratu. Šie vieglas konstrukcijas kuģi bija jutīgi pret koka atlūzām un peldošiem baļķiem, kurus upe atnesa katru pavasari palu laikā. Pēc 1920. gadiem lielāko daļu no kuģu plūsmas Freizeras upē veidoja velkoņi ar baržām un tāljūras kuģi upes lejtecē, tādēļ lielākā daļa no siekstu laivu norīkojumiem bija apkalpot valsts ostas un navigācijas zīmes. Britu Kolumbijas ziemeļos, tāpat kā Freizeras upē, lielākā daļa no Kanādas federālās valdības nodrošinātajiem siekstu laivu pakalpojumiem bija žaunu tīklu lašu zvejniecības un konservu cehu atbalstam, kuri tika sabūvēti lielāko upju grīvās vai to tuvumā. Katru gadu upes ar straumi nes lejā lielu daudzumu koka atlūzu, apdraudot zvejniekus un iznīcinot tīklus.

Piezīmes un atsauces 

Kuģu tipi
Melnā atraitne (filma)

"Melnā atraitne" ir 2021. gada ASV supervaroņu filma, kuras pamatā ir Marvel Comics tāda paša nosaukuma varone. Filmu veidojusi kinostudija Marvel Studios, bet izplata Walt Disney Studios Motion Pictures. Šī ir Marvel Cinematic Universe (MCU) 24. filma un ceturtās fāzes pirmā filma. Filmas režisore ir Keita Šortlenda, scenārija autors Ēriks Pīrsons. Galveno lomu atveido Skārleta Johansone (Nataša Romanova / Melnā atraitne), pārējās lomas atveido Florensa Pjū, Deivids Harbors, Olga Kuriļenko, Viljams Hērts, Rejs Vinstons un Reičela Vaisa. Filmas darbība norisinās tūlīt pēc filmas "Kapteinis Amerika: Pilsoņu karš" (2016) notikumiem.

Filmas izstrāde sākās 2004. gada aprīlī studijā Lionsgate, kur kā režisors un scenārists tika izvēlēts Deivids Heiters. Projekts netika attīstīts līdz 2006. gada jūnijam, kad tiesības uz šo tēlu tika nodotas Marvel Studios. Johansone tika izvēlēta Melnās atraitnes lomai vairākās MCU filmās, sākot ar filmu "Dzelzs vīrs 2" (2010), un Marvel sāka apspriest ideju par atsevišķu varones filmu. Darbs pie filmas izstrādes sākās 2017. gada beigās, un 2018. gadā kā režisore tika nolīgta Keita Šortlenda. Pirms Pīrsona iesaistīšanas filmas scenārija veidošanā pie tā strādāja Žaka Šafere un Neds Bensons. Filmēšana norisinājās no 2019. gada maija līdz oktobrim Norvēģijā, Budapeštā, Marokā, Pinewood Studios Anglijā un Atlantā, kā arī Meikonā un Romā Džordžijas štatā.

Filmas "Melnā atraitne" pirmizrāde notika  dažādos pasākumos visā pasaulē, bet 9. jūlijā ASV filmu vienlaicīgi sāka demonstrēt kinoteātros un straumēšanas servisā Disney+. Filmas pirmizrāde COVID-19 pandēmijas ietekmē tika atlikta trīs reizes no sākotnēji plānotā 2020. gada maija. "Melnā atraitne" pēc izlaišanas pārspēja vairākus pandēmijas kases rekordus, un visā pasaulē tā ir nopelnījusi vairāk nekā  ASV dolāru. 2021. gada jūlijā, Johansone uzsāka tiesāšanos ar Disney studiju par filmas vienlaicīgu pirmizrādi kino un straumēšanas platformā, tomēr pēc diviem mēnešiem puses atrada kompromisu.

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
ASV filmas
Marvel Cinematic Universe
Daugavpils novada partija

Daugavpils novada partija ir reģionāla Augšdaugavas novada politiskā partija, kura ir viena no vadošajām savā novadā. Partiju dibināja vairāk kā 200 biedri. Partijas līderis ir Arvīds Kucins.

Partijas līderis ir Augšdaugavas novada domes priekšsēdētajs Arvīds Kucins.

2018. gadā 13. Saeimā kā vienīgā Daugavpils novada partijas pārstāve tika ievēlēta Janīna Jalinska (pārstāvot Zaļo un Zemnieku savienību).

Ievēlētie deputāti

Pašvaldību vēlēšanas 

Latvijas politiskās partijas
Augšdaugavas novads
Dziedi! 2

"Dziedi! 2" () ir 2021. gada ASV 3D datoranimācijas kinokomēdija, kuras režisors ir Garts Dženings. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "Dziedi!". Galvenās lomas ieskaņojuši Metjū Makonahijs, Rīza Viterspūna, Skārleta Johansone, Tarons Edžertons, Torija Kellija, Niks Krolls, Bobijs Kanevāli, Holsija, Farels Viljamss, Niks Ofermans, Letiša Raita, Ēriks Andrē, Čelsija Pereti, Bono.

Filmas pirmizrāde notika AFI Fest laikā . Filmas pirmizrāde Latvijā notika , bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt . Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un tās pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pie  liela veidošanas budžeta, tādējādi šī ir ienesīgākā 2021. gada animācijas filma un desmitā ienesīgākā 2021. gada filma.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Filmas treileris latviešu valodā

2021. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Universal Pictures animācijas filmas
Illumination Entertainment filmas
Skūbijs!

"Skūbijs!" () ir 2020. gada ASV animācijas filma, kuras pamatā ir Pam Coats un Alisona Abbate radītie tāda paša nosaukuma animācijas varoņi. Filmas režisors ir Tonijs Červone. Galvenās lomas atveidojuši Will Forte, Marks Volbergs, Džeisons Īsaks, Džīna Rodrigesa, Zaks Efrons, Amanda Saifreda, Ķersijs Klemonss, Kens Džongs, Treisija Morgana un Frenks Velkers. Filmas pirmizrāde notika .

Atsauces

Ārējās saites 

2020. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Animācijas filmas
Warner Animation Group filmas
Warner Bros. Animation filmas
Warner Bros. animācijas filmas
Skubijs Dū