2004. gads

2004. () bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

Šis gads bija:
 Starptautiskais rīsu gads (ANO)

Notikumi

Janvāris 
 4. janvāris:
 Mihails Saakašvili uzvarēja Gruzijas parlamenta vēlēšanās.
 Mars Exploration Rover visurgājējs Spirit nolaidās uz Marsa virsmas.
 24. janvāris — Mars Exploration Rover visurgājājs Opportunity nolaidās uz Marsa virsmas.
 28. janvāris — noslēdzās Hatona izmeklēšana.

Februāris 
 6. februāris — terorista pašnāvnieka sarīkotā sprādzienā Maskavas metro, Krievijā gāja bojā 41 cilvēks.
 26. februāris — Maķedonijas prezidents Boriss Trajkovskis gāja bojā lidmašīnas katastrofā pie Mostaras, Bosnijā un Hercegovinā.
 29. februāris — Haiti prezidents Žans Bertrāns Aristīds atkāpās no amata un ar ASV lidmašīnu tika nogādāts Centrālāfrikas Republikā.

Marts 
 11. marts — Madridē, Spānijā vienlaicīgos sprādzienos vilcienos dzīvību zaudēja 190 cilvēki.
 14. marts:
 Spānijā parlamenta vēlēšanās ar 43,3% uzvarēja Spānijas Sociālistiskā strādnieku partija;
 Krievijas prezidenta vēlēšanu otrajā kārtā uzvarēja Vladimirs Putins.
 15. marts — jaunā Spānijas valdība paziņoja par 1300 Spānijas karavīru atsaukšanu no Irākas.
 17. marts — Kosovā (ANO administrētā Serbijas provincē) pret serbiem vērstos grautiņos 19 cilvēki gāja bojā, 139 serbu mājas tika nodedzinātas, skolas un uzņēmumi izdemolēti, 30 pareizticīgo baznīcas un klosteri nodedzināti un izdemolēti.
 20. marts — par Ķīnas Republikas prezidentu tika ievēlēts Čeņs Šuibiaņs.
 24. marts — darbu sāk viens no Latvijas populārākajiem interneta portāliem Draugiem.lv.
 25. marts — Abhāzijā dibināta partija Vienotā Abhāzija.
 29. marts — NATO tika uzņemta Bulgārija, Igaunija, Latvija, Rumānija, Slovākija un Slovēnija.

Aprīlis 
 1. aprīlis — Google paziņoja par Gmail, pirmo e-pasta servisu, kurš nodrošina pastkastītes apjomu lielāku par vienu gigabaitu.
 6. aprīlis — Rolands Pakss atkāpās no Lietuvas prezidenta amata.

Maijs 
 1. maijs — Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija kļuva par pilntiesīgām Eiropas Savienības dalībvalstīm.
 9. maijs — Čečenijas prezidents Ahmads Kadirovs tika nogalināts bumbas sprādzienā Otrā pasaules kara atceres pasākumā Groznijā.

Jūnijs 
 4. jūnijs  — par Nepālas premjerministru kļuva Sers Bādurs Deuba, nomainot Surju Bahaduru Thapu.
 10.—13. jūnijs — Eiropas Savienības valstīs notika 6. Eiropas Parlamenta vēlēšanas.
 15. jūnijs — par Slovākijas prezidentu tika iecelts Ivans Gašparovičs, nomainot Rūdolfu Šusteru.
 21. jūnijs — SpaceShipOne kļuva par pirmo privāto kosmisko lidaparātu, kas veicis kosmisko lidojumu.
 30. jūnijs — par Pakistānas premjerministru tika iecelts Čaudri Šujāts Huseins.

Jūlijs 
 1. jūlijs — starpplanētu zonde Cassini-Huygens sasniedza Saturnu.
 11. jūlijs — Boriss Tadičs kļuva par Serbijas prezidentu.
 12. jūlijs:
 oficiāli pieņemts pašreizējais Melnkalnes ģerbonis.
 par Lietuvas prezidentu kļuva Valds Adamkus.
 13. jūlijs — oficiāli pieņemts pašreizējais Melnkalnes karogs.

Augusts 
 13. augusts — 4. kategorijas viesuļvētra Čārlijs sasniedza Floridas krastus ASV, bojā gāja 27 cilvēki.
 20. augusts — par Pakistānas premjerministru tika iecelts Šaukats Azīzs.

Septembris 
 1. septembris — čečenu kaujinieki Beslanas skolā saņēma par ķīlniekiem 1000 — 1500 cilvēku, galvenokārt bērnu.
 3. septembris — Krievijas spēki atbrīvoja čečenu ieņemto Beslanas skolu; vismaz 335 cilvēki gāja bojā un vismaz 700 ievainoti.
 7. septembris — viesuļvētra Aivens sasniedza Grenādu, dzīvību zaudēja 37 cilvēki.
 16. septembris — viesuļvētra Aivens kā 3. kategorijas viesuļvētra sasniedza Alabamas krastus, ASV, izraisot 25. cilvēku nāvi.
 29. septembris — Modžavē, Kalifornijā, ASV privātais kosmosa kuģis SpaceShipOne veica pirmo ieskaites suborbitālais lidojums, lai iegūtu Ansari X balvu.

Oktobris 
 4. oktobris — kosmosa kugis SpaceShipOne veica otro lidojumu, un ieguva 10 miljonu dolāru Ansari X balvu.
 9. oktobris — Afganistānā pirmo reizi notika tiešās prezidenta vēlēšanas; uzvarēja pagaidu prezidents Hāmids Karzajs.
 10. oktobris — jaunais Spānijas premjerministrs Hosē Sapatero pēc ETA līdera aresta aicināja grupējumu pārtraukt cīņu.
 20. oktobris — par Indonēzijas prezidentu tika iecelts Susilo Bambans Judojono.
 24. oktobris — dibināta Eiropas radikālo nacionālistu organizāciju koordinējoša struktūra — Eiropas Nacionālā Fronte.
 29. oktobris — Eiropas Savienības valstu vadītāji Romā parakstīja Līgumu par Konstitūciju Eiropai.

Novembris 
 2. novembris — ASV prezidenta vēlēšanas: uzvarēja Džordžs V. Bušs.
 14. novembris — ASV valsts sekretārs Kolins Pauels atkāpās no amata; viņa vietā tika iecelta Kondolīza Raisa.
 16. novembris — X-43A ar tiešplūsmas reaktīvo dzinēju uzstādīja ātruma rekordu (11 200 km/h jeb 3,11 km/s) lidaparātiem, kuri darbojas ar atmosfēras gaisu kā degvielas oksidētāju.
 21. novembris — Ukrainas prezidenta velēšanu pēdējā kārta: Viktors Janukovičs tika atzīts par uzvarētāju; sakarā ar vēlēšanu laikā novērotajiem pārkāpumiem Kijivā sākās iedzīvotāju protesti; pēc 12 dienām vēlēšanu rezultāti tika atzīti par nederīgiem, un tika noteiktas jaunas velēšanas.

Decembris 

 11. decembris — tika publiskoti analīžu rezultāti, ka Ukrainas prezidenta kandidāts Viktors Juščenko ticis saindēts ar dioksīnu.
 26. decembris:
 Indijas okeāna zemestrīce: netālu no Indonēzijas salas Sumatras, notika 9,3 baļļu stipra zemestrīce, izraisot cunami viļņus, kas izraisīja milzīgus postījumus Taizemē, Indijā, Šrilankā, Maldīvijā, Malaizijā, Mjanmā, Bangladešā un Indonēzijā; pēc oficiāliem datiem bojā gājušo cilvēku skaits sasniedza 186 983, bet vairāk nekā 40 000 ir bez vēsts pazuduši;
 atkārtotās Ukrainas prezidenta vēlēšanas: Viktors Juščenko tika atzīts par uzvarētāju.
 31. decembris — agri no rīta netālu no apdzīvotas vietas Stirniene, uz šosejas Rīga — Rēzekne divstāvu tūristu autobusa katastrofā bojā gāja 9 cilvēki. Autobuss ar 62 Krievijas tūristiem un vēl 3 cilvēkiem devās no Maskavas uz Rīgu un avarēja slikto laikapstākļu un pārsniegtā ātruma dēļ.

Miruši

Februāris 
 14. februāris — Marko Pantāni (Marco Pantani), Itālijas riteņbraucējs (dzimis 1970.)
 26. februāris — Boriss Trajkovskis (Борис Трајковски), Maķedonijas prezidents (dzimis 1956.)

Marts 
 8. marts — Mavriks Vulfsons, Latvijas žurnālists, politiķis (dzimis 1918.)
 14. marts — Jurijs Rubenis, latviešu inženieris un padomju politiķis (dzimis 1925.)
 15. marts — Džons Popls (John Pople), angļu ķīmiķis (dzimis 1925.)
 20. marts — Juliāna (Juliana), Nīderlandes karaliene (dzimusi 1909.)
 28. marts — Pīters Ustinovs (Peter Ustinov), angļu aktieris (dzimis 1921.)

Maijs 
 23. maijs — Gundars Mauševics, latviešu basģitārists (dzimis 1974.)

Jūnijs 
 5. jūnijs — Ronalds Reigans (Ronald Reagan), 40. ASV prezidents (dzimis 1911.)
 10. jūnijs — Rejs Čārlzs (Ray Charles), ASV mūziķis (dzimis 1930.)

Jūlijs 
 1. jūlijs — Marlons Brando (Marlon Brando), ASV aktieris (dzimis 1924.)
 3. jūlijs — Andrijans Nikolajevs (Андриян Григорьевич Николаев), PSRS kosmonauts (dzimis 1929.)
 21. jūlijs:
Edvards Luiss (Edward B. Lewis), ASV ģenētiķis (dzimis 1918.)
Džerijs Goldsmits (Jerry Goldsmith), amerikāņu komponists (dzimis 2004)
 28. jūlijs — Frānsiss Kriks (Francis Crick), ASV molekulārbiologs (dzimis 1916.)

Augusts 
 1. augusts — Filips Ābelsons (Philip Abelson), ASV fiziķis (dzimis 1913.)
 12. augusts — Godfrijs Haunsfīlds (Godfrey Hounsfield), angļu elektroinženieris, izgudrotājs (dzimis 1919.)
 14. augusts — Česlavs Milošs (Czesław Miłosz), poļu dzejnieks (dzimis 1911.)
 15. augusts — Sune Bergstroms (Sune Bergström), zviedru bioķīmiķis (dzimis 1916.)

Septembris 
 20. septembris — Braiens Klofs (Brian Howard Clough), Anglijas futbolists, treneris (dzimis 1935.)

Oktobris 
 3. oktobris — Dženeta Lī (Janet Leigh), amerikāņu aktrise, dziedātāja, dejotāja un rakstniece (dzimusi 1927. gadā)
 4. oktobris — Gordons Kūpers (Gordon Cooper), ASV kosmonauts (dzimis 1927.)
 5. oktobris — Moriss Vilkinss (Maurice Wilkins), Jaunzēlandē dzimis fiziķis (dzimis 1916.)
 9. oktobris — Žaks Deridā (Jacques Derrida), franču filozofs (dzimis 1930.)

Novembris 
 3. novembris — Sergejs Žoltoks, Latvijas hokejists (dzimis 1972.)
 11. novembris — Jāsirs Arafāts (Yasser Arafat), Palestīnas prezidents (dzimis 1929.)
 19. novembris — Džons Veins (John Robert Vane), britu farmakologs (dzimis 1927.)

Decembris 
 1. decembris — Bernhards cur Lipe-Bīsterfelds (Bernhard zur Lippe-Biesterfeld), Nīderlandes karalienes Juliānas vīrs (dzimis 1911.)
 19. decembris — Herberts Brauns (Herbert C. Brown), Anglijā dzimis ķīmiķis (dzimis 1912.)
 28. decembris — Sūzana Zontāga (Susan Sontag), ASV literatūrkritiķe un rakstniece (dzimusi 1933.)
 31. decembris — Žerārs Debro (Gerard Debreu), Francijā dzimis ekonomists (dzimis 1921.)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Fins Kidlands, Edvards Preskots
 Fizikā — Deivids Gross, H. Deivids Politsers, Franks Vilzeks
 Fizioloģijā vai medicīnā — Ričards Aksels, Linda Buka
 Ķīmijā — Ārons Kīčanovers, Avrams Herško, Irvins Ross
 Literatūrā — Elfrīde Jelineka
 Miera prēmija — Vangari Maatai