Itālija olimpiskajās spēlēs

Itālija olimpiskajās spēlēs startē kopš mūsdienu olimpisko spēļu pirmsākumiem 1896. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika Grieķijas galvaspilsētā Atēnās. Arī ziemas olimpiskajās spēlēs tā ir piedalījusies kopš to izveidošanas 1924. gadā. Itālija ir piedalījusies pilnīgi visās vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs. 

Itālija ir organizējusi 3 olimpiskās spēles: 1 vasaras un 2 ziemas olimpiskās spēles. Ziemas olimpiskās spēles ir tikušas rīkotas Kortīnā d'Ampeco (1956. gadā) un Turīnā (2006. gadā). Savukārt 2026. gada ziemas olimpiskās spēles tiks rīkotas Milānā un Kortīnā d'Ampeco. 1960. gadā Itālijas galvaspilsētā Romā tika organizētas vasaras olimpiskās spēles.

Itālija olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 701 medaļas (246 zelta, 214 sudraba un 241 bronzas medaļu). Tā ir 6. veiksmīgākā valsts olimpiskajās spēlēs, aiz ASV, Padomju Savienības, Vācijas, Lielbritānijas un Francijas. Lielāko daļu medaļu, 577 medaļas, tā ir izcīnījusi vasaras olimpiskajās spēlēs, bet 124 medaļas ir izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs. Ar medaļām bagātākās vasaras olimpiskās spēles Itālijai ir 1932. gada Losandželosas un pašas rīkotās 1960. gada Romas spēles. Abās šajās spēlēs tā izcīnīja 36 olimpiskās medaļas. Taču visvairāk zelta medaļu, 14 medaļas, tā izcīnīja 1984. gada Losandželosas vasaras spēlēs. No ziemas olimpiskajās spēlēs Itālijai visveiksmīgākās bija 1994. gada Lillehammeras spēles, kad tā izcīnīja 20 olimpiskās medaļas. No olimpiskajiem sporta veidiem Itālija ir līderis paukošanā. Šajā sporta veidā tā kopumā ir izcīnījusi 125 medaļas. Vēl vairāk nekā 50 medaļas no vasaras olimpiskajiem sporta veidiem tā ir izcīnījusi vieglatlētikā (60 medaļas) un riteņbraukšanā (59 medaļas). No ziemas olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļu, 35 medaļas, ir izcīnītas distanču slēpošanā, kā arī vairāk par 30 medaļām ir izcīnītas kalnu slēpošanā (32 medaļas). Kopumā medaļas ir izcīnītas 24 vasaras olimpiskajos sporta veidos un 11 ziemas olimpiskajos sporta veidos. Vistitulētākais Itālijas sportists olimpiskajās spēlēs ir paukotājs Edoardo Mandžaroti, kurš ir izcīnījis 13 olimpiskās medaļas.

Organizētās olimpiskās spēlēs 
Itālija ir organizējusi 3 olimpiskās spēles un 2026. gadā organizēs 4 olimpiskās spēles. Pirmās olimpiskās spēles, kas tika organizētas Itālijā bija 1956. gada Kortīnas d'Ampeco ziemas spēles, nākāmās tika rīkotas 1960. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika galvaspilsētā Romā. 2006. gadā ziemas olimpiskās spēles tika rīkotas Turīnā. Savukārt 2026. gada ziemas olimpiskās spēles ir plānots organizēt Milānā un Kortīnā d'Ampeco.

Sportisti Vasaras olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits vasaras olimpiskajās spēlēs

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti Ziemas olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas Vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļas pa vasaras sporta veidiem

Medaļas pa ziemas sporta veidiem

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Itāliju ir ieguvuši piecas un vai vairāk olimpiskās medaļas.

Karognesēji 

Itālijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Vasaras Olimpiskās spēles 

  2020 Tokija —  Džesika Rosi, Elija Viviani
  2016 Riodežaneiro —  Federika Pellegrīni
  2012 Londona —  Valentīna Vecāli
  2008 Pekina —  Antonio Rosi
  2004 Atēnas —  Jurijs Keki
  2000 Sidneja —  Karltons Mierss
  1996 Atlanta —  Džovanna Trillīni
  1992 Barselona —  Džuzepe Abanjāle
  1988 Seula —  Pjetro Mennea
  1984 Losandželosa —  Sāra Simeoni 
  1980 Maskava — parādē nedevās
  1976 Monreāla —  Klauss Dibiasi
  1972 Minhene —  Abdons Pamiks
  1968 Mehiko —  Raimondo D'Inceo
  1964 Tokija —  Džuzepe Delfīno
  1960 Roma —  Edoardo Mandžaroti
  1956 Melnburna —  Edoardo Mandžaroti
  1952 Helsinki —  Miranda Kikonjāni
  1948 Londona —  Džanni Roka
  1936 Berlīne —  Džūlio Gaudīni
  1932 Losandželosa —  Ugo Fidžērio 
  1928 Amsterdama —  Ugo Fidžērio
  1924 Parīze —  Nedo Nadi
  1920 Antverpene —  Alberto Bralja
  1912 Stokholma —  Pjetro Bradžalja
  1908 Londona — nav zināms
  1904 Sentluisa — nav zināms
  1900 Parīze — nav zināms
  1896 Atēnas — nav zināms

Ziemas olimpiskās spēles 

  2022 Pekina —  Mišela Moijoli
  2018 Phjončhana —  Arianna Fontana
  2014 Soči —  Armins Cegelers
  2010 Vankūvera —  Džordžo Di Čenta
  2006 Turīna —  Karolīna Kostnere
  2002 Soltleiksitija —  Izolde Kostnere
  1998 Nagano —  Gerda Veizenšteinere
  1994 Lillehammere —  Debora Kompanjoni
  1992 Albērvila —  Alberto Tomba
  1988 Kalgari —  Maurīlio De Colts
  1984 Sarajeva —  Pauls Hildgartners
  1980 Leikplesida —  Gustavs Tēni
  1976 Insbruka —  Gustavs Tēni
  1972 Saporo —  Lusjāno de Paoliss
  1968 Grenoble —  Klotilde Fasolisa
  1964 Insbruka —  Eudžēnio Mointi
  1960 Skvoveli —  Bruno Alberti
  1956 Kortīna d'Ampeco —  Nilo Dzandanels
  1952 Oslo —  Marija Gracija Markelli
  1948 Sanktmorica —  Vitorio Kjerroni
  1936 Berlīne —  Andriāno Gvarnjēri
  1932 Leikplesida —  Erminio Sertorelli
  1928 Sanktmorica —  Ferdinando Gliks
  1924 Šamonī —  Leonardo Bonci

Ārējās saites 
 
 
  

Valstis olimpiskajās spēlēs