2021. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 2021. gada notikumi Latvijā.

Valsts amatpersonas

Latvijas dabas un kultūrvēstures gada simboli

Notikumi 
Turpinājās COVID-19 otrais saslimstības vilnis Latvijā, kas 2021. gada vasarā pārauga trešajā saslimstības vilnī.

Janvāris 
 1. janvāris:
nodokļu izmaiņas:
 valsts minimālā alga oficiāli tika palielināta no līdzšinējiem 430 eiro līdz 500 eiro mēnesī.
 ar iedzīvotāju ienākuma nodokli (IIN) neapliekamais minimums no līdzšinējiem 250 eiro tika palielināts uz 300 eiro mēnesī.
 pensionāriem ar IIN neapliekamais minimums tika palielinātas uz 330 eiro mēnesī līdzšinējo 300 eiro vietā.
 ienākumu slieksnis, kam piemēro diferencēto ar IIN neapliekamo minimumu, tika palielināts no 1200 līdz 1800 eiro mēnesī.
 valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu (VSAOI) likme tika samazināta par 1%. Proti, no līdzšinējiem 35,09% uz 34,09% – par 0,5% gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem.
 solidaritātes nodokļa likme tika samazināta par 0,5% — no 25,5% uz 25%.
Latvijas Sabiedriskie mediji, pateicoties valsts finansējumam, pameta reklāmas tirgu.
7. janvāris:
 no veselības ministres amata tika atbrīvota Ilze Viņķele, par pienākumu izpildītāju tika iecelts aizsardzības ministrs Artis Pabriks.
 veselības ministra amatā Saeima apstiprināja Danielu Pavļutu.

Februāris 
 18. februāris — Saeima nolēma, ka gandrīz pēc divu mēnešu piespiedu dīkstāves no 1. marta būs pieejami frizieru, manikīra un pedikīra pakalpojumi.
 22. februāris:
 Rīgas apgabaltiesa atzina Aivaru Lembergu par vainīgu vairākos viņam inkriminētos noziegumos un piesprieda piecu gadu cietumsodu, naudas sodu un mantas konfiskāciju.
 no amata atkāpās Latvijas vīriešu basketbola izlases galvenais treneris Roberts Štelmahers.
 24. februāris — No padomju memoriāla Jēkabpilī zemnieks un uzņēmējs Gundars Kalve, izmantojot frontālo iekrāvēju Cheng Gong, demontēja lielgabalu (ZIS-3 bez lafetes) un iemeta to Daugavā.

Marts 
 2. marts — darba vizītē ieradās Igaunijas prezidente Kersti Kaljulaida.

Aprīlis 
 1. aprīlis — bezmaksas zemes apraidē sāka raidīt jauns televīzijas kanāls — TV4.
 13. aprīlis — COVID-19 pandēmija: no Covid-19 mirušo skaits Latvijā pārsniedza 2 tūkstošus.
 14. aprīlis — Rīgā, Purvciemā nezināmas personas nošāva futbola aģentu Romānu Bezzubovu.
 28. aprīlis — Rīgā, Merķeļa ielā nelegālā hostelī izcēlās ugunsgrēks, kurā bojā gāja astoņi cilvēki.

Maijs 
 17. maijs — vakcinācijas pret COVID-19 temps pārsniedza 100 000 cilvēku nedēļā (dati par iepriekšējo nedēļu).
 21. maijs — 6. jūnijs — Rīgā notika 2021. gada Pasaules čempionāts hokejā. Par čempioniem kļuva Kanādas hokeja izlase.

Jūnijs 
 5. jūnijs — notika 2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanas (izņemot Rīgu, kur ārkārtas vēlēšanas notika 2020. gadā).
 30. jūnijs — sāka Rail Baltica dzelzceļa stacijas būvniecību pie starptautiskās lidostas "Rīga".

Jūlijs 
 3.—11. jūlijs — Rīgā un Daugavpilī norisinājās Pasaules U-19 čempionāts basketbolā.

Oktobris 
 7. oktobris — atvērti pirmie 15 mazumtirdzniecības uzņēmuma Lidl veikali. Sešus veikalus atvēra Rīgā (Imantā, Zolitūdē, Pļavniekos, Purvciemā, Dreiliņos un Mežciemā), kā arī pa vienam veikalam Liepājā, Ventspilī, Tukumā, Jelgavā, Ogrē, Valmierā, Jēkabpilī, Rēzeknē un Daugavpilī.
 11 oktobris — COVID-19 pandēmija: sakarā ar augsto COVID-19 izplatību, Latvijā līdz 2022. gada 11. janvārim izsludināja ārkārtas stāvokli.

Novembris 
 11. novembris — Eiropas Parlaments atcēla deputāta imunitāti Nilam Ušakovam.

Miruši

Janvāris 
 9. janvāris — Harijs Japiņš, riteņbraucējs un riteņbraukšanas treneris (dzimis 1930. gadā)
 11. janvāris:
 Kornēlija Apšukrūma, dzejniece (dzimusi 1937. gadā)
 Leopolds Ozoliņš, ārsts un politiķis (dzimis 1937. gadā)
 12. janvāris — Artūrs Damlics, pedagogs (dzimis 1932. gadā)
 13. janvāris — Astrīda Kairiša, aktrise (dzimusi 1941. gadā)

Februāris 
 22. februāris — Armands Reinfelds, aktieris (dzimis 1965. gadā)
 26. februāris — Alvils Gulbis, basketbolists (dzimis 1936. gadā)
 28. februāris — Jānis Porietis, komponists un politiķis (dzimis 1953. gadā)

Marts 
 4. marts — Mariss Andersons, sporta komentētājs un politiķis (dzimis 1957. gadā)
 8. marts — Modris Zihmanis, nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, dzejnieks (dzimis 1927. gadā)
 10. marts — Askolds Saulītis, režisors (dzimis 1966. gadā)
 14. marts — Māris Grīnblats, politiķis (dzimis 1955. gadā)
 24. marts — Uldis Bērziņš, dzejnieks un tulkotājs (dzimis 1944. gadā)

Aprīlis 
  — Staņislavs Lugailo (Станислав Люгайло), PSRS volejbolists, spēlējis arī Latvijā (dzimis 1938. gadā)
 14. aprīlis — Romāns Bezzubovs, futbolists, futbola aģents (dzimis 1979. gadā)
 21. aprīlis — Jānis Krūmiņš, sociologs, fotogrāfs, žurnālists, diplomāts un politiķis (dzimis 1955. gadā)
 22. aprīlis — Mārtiņš Bariss, viens no kustības Helsinki-86 dibinātājiem (dzimis 1947. gadā)
 25. aprīlis — Jānis Konrads, Austrālijas latviešu peldētājs, olimpiskais čempions (dzimis 1942. gadā)

Maijs 
 7. maijs — Valdis Jākobsons, ekonomists, uzņēmējs (dzimis 1938. gadā)
 17. maijs — Vilnis Salaks, komponists un mūzikas pedagogs (dzimis 1939. gadā)
 28. maijs — Pēteris Kārlis Elferts, politiķis un diplomāts (dzimis 1961. gadā)

Jūnijs 
 5. jūnijs — Inese Ikstena, uzņēmēja un politiķe (dzimusi 1968. gadā)
 6. jūnijs — Gunta Grīva, aktrise (dzimusi 1959. gadā)
 17. jūnijs — Gunārs Meijers, mūziķis (dzimis 1958. gadā)
 19. jūnijs — Viktors Kalnbērzs, ārsts un politiķis (dzimis 1928. gadā)
 27. jūnijs — Jevgeņijs Drobots, inženieris un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1946. gadā)

Jūlijs 
 4. jūlijs — Matīss Kivlenieks, hokejists (dzimis 1996. gadā)
 10. jūlijs — Jānis Skrastiņš, jurists (dzimis 1949. gadā)
 18. jūlijs — Valērijs Žuravļovs, PSRS un Latvijas šahists (dzimis 1938. gadā)

Augusts 
 5. augusts — Jānis Lācis, ārsts kardiologs (dzimis 1935. gadā)
 6. augusts — Gvido Zemrībo, jurists un diplomāts, Latvijas Republikas Augstākās tiesas priekšsēdētājs (dzimis 1932. gadā)
 9. augusts — Valdis Biķis, inženieris, sabiedriskais darbinieks un politiķis (dzimis 1940. gadā)
  — Jevgeņijs Svešņikovs (Евгений Свешников), PSRS, Krievijas un Latvijas šahists (dzimis 1950. gadā)
 :
 Ābrams Kleckins, žurnālists, pasniedzējs, kinozinātnieks un sabiedrisks darbinieks (dzimis 1933. gadā)
 Aleksandrs Kuzmins, politiķis (dzimis 1984. gadā)

Septembris 
  — Mihails Abalmasovs, hokejists (dzimis 1952. gadā)
  — Pēteris Bolšaitis, ķīmiķis, sabiedrisks darbinieks, tulkotājs un mecenāts (dzimis 1937. gadā)
  — Ansis Bērziņš, animācijas režisors, producents un scenārists (dzimis 1940. gadā)
  — Jānis Kukainis, ASV latviešu inženieris un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1943. gadā)
  — Nils Skapāns, režisors (dzimis 1969. gadā)
  — Dailonis Pakalns, biologs, ārstniecības augu speciālists (dzimis 1932. gadā)
  — Aina Nagobads-Ābola, diplomāte (dzimusi 1920. gadā)

Oktobris 
  — Lāšs Vilks (Lars Vilks), latviešu izcelsmes Zviedrijas mākslinieks (dzimis 1946. gadā)
  — Guntis Skrastiņš, aktieris, dziedātājs, televīzijas raidījumu un pasākumu vadītājs (dzimis 1954. gadā)
  — Ojārs Ēriks Kalniņš, diplomāts un politiķis (dzimis 1949. gadā)
 :
 Arnis Cimdars, politiķis, Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs (dzimis 1962. gadā)
 Voldemārs Lobiņš, aktieris (dzimis 1938. gadā)
  — Bruno Šteinbriks, LPSR VDK un LKP CK nomenklatūras darbinieks (dzimis 1932. gadā)

Novembris 
  — Vladislavs Drīksne, uzņēmējs, politiķis (dzimis 1963. gadā)
  — Andris Kolbergs, rakstnieks un scenārists (dzimis 1938. gadā)
  — Jānis Maizītis, jurists un prokurors, Satversmes aizsardzības biroja direktors (dzimis 1961. gadā)
  — Jānis Rijnieks, diriģents, komponists, Latvijas Nacionālā kultūras centra direktors, Dziesmu un deju svētku organizators (dzimis 1939. gadā)
  — Askolds Rodins, žurnālists, politisko notikumu komentētājs (dzimis 1950. gadā)
  — Mārtiņš Brauns, komponists (dzimis 1951. gadā)

Decembris 
  — Vēsma Baltgailis, latviešu izcelsmes Kanādas šahiste (dzimusi 1950. gadā)
  — Baiba Bičole, dzejniece (dzimusi 1931. gadā)
  — Oļegs Andrejevs (Alex), mūziķis (dzimis 1962. gadā)

Skatīt arī 
 2021. gads
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada