joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ito

Ito ( (Itō)) ir izplatīts japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Terujoši Ito (伊東 輝悦; 1974) — japāņu futbolists;
 Naodži Ito (伊藤 直司; 1959) — japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Miura

Miura () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Kadzujoši Miura (三浦 知良; 1967) — japāņu futbolists;
 Acuhiro Miura (三浦 淳宏; 1974) — bijušais japāņu futbolists;
 Jasutoši Miura (三浦 泰年; 1965) — bijušais japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Kikuči

Kikuči (, 菊地) ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Naoja Kikuči (菊地 直哉; 1984) — japāņu futbolists;
 Šinkiči Kikuči (菊池 新吉; 1967) — japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Tanaka

Tanaka var būt:
 Markuss Tulio Tanaka;
 Jasukadzu Tanaka;
 Tacuja Tanaka;
 Makoto Tanaka;
 Džunja Tanaka;
 Hajuma Tanaka;
 Kodži Tanaka;
 Šindži Tanaka.

Uzvārdi
Šimidzu

Šimidzu ( — 'dzidrs ūdens') ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Rjūdzo Šimidzu (清水 隆三; 1902) — japāņu futbolists;
 Naoemons Šimidzu (清水 直右衛門) — japāņu futbolists;
 Kindžiro Šimidzu (清水 金二郎) — japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Mijamoto

Mijamoto () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Cunejasu Mijamoto (宮本 恒靖; 1977) — bijušais japāņu futbolists;
 Masakacu Mijamoto (宮本 征勝; 1938—2002) — japāņu futbolists;
 Sigeru Mijamoto (宮本 茂, 1952) — japāņu videospēļu dizaineris un producents;
 Teruki Mijamoto (宮本 輝紀; 1940—2000) — japāņu futbolists

Japāņu uzvārdi
Takahaši

Takahaši () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Hideto Takahaši (高橋 秀人; 1987) — japāņu futbolists;
 Šigeru Takahaši (高橋 茂) — japāņu futbolists;
 Sakae Takahaši (高橋 栄) — japāņu futbolists;
 Takeo Takahaši (高橋 武夫; 1947) — bijušais japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Kimura

Kimura () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Arava Kimura (木村 現; 1931—2007) — japāņu futbolists;
 Kadzuši Kimura (木村 和司; 1958) — japāņu futbolists.

Uzvārdi
Jošida

Jošida ( — 'veiksmīgais rīsu lauks') ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Maja Jošida (吉田 麻也; 1988) — japāņu futbolists;
 Hiroši Jošida (吉田 弘; 1958) — japāņu futbolists;
 Micunori Jošida (吉田 光範; 1962) — japāņu futbolists;
 Saori Jošida (吉田 沙保里; 1982) — japāņu cīkstone.

Japāņu uzvārdi
Sakai

Sakai var būt:
 Naoki Sakai;
 Gotoku Sakai;
 Hiroki Sakai;
 Hideo Sakai;
 Tomojuki Sakai;
 Tacuja Sakai.

Uzvārdi
Jokojama

Jokojama () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Kendzo Jokojama (横山 謙三; 1943) — japāņu futbolists;
 Masafumi Jokojama (横山 正文; 1956) — japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Takagi

Takagi var būt:
 Toranosuke Takagi;
 Takuja Takagi;
 Kadzumiči Takagi.

Uzvārdi
Kodžima

Kodžima var būt:
 Nobujuki Kodžima;
 Hiromi Kodžima.

Uzvārdi
Macunaga

Macunaga () ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Akira Macunaga (松永 章; 1948) — japāņu futbolists;
 Akira Macunaga (松永 行; 1914—1943) — japāņu futbolists;
 Nobuo Macunaga (松永 信夫; 1921—2007) — japāņu futbolists;
 Šigetacu Macunaga (松永 成立; 1962) — japāņu futbolists;
 Seki Macunaga (松永 碩; 1928—2013) — japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Kondo

Kondo var būt:
 Naoja Kondo;
 Kodži Kondo;
 Daigoro Kondo.

Uzvārdi
Endo

Endo var būt:
 Jasuhito Endo (遠藤 保仁; 1980) ― japāņu futbolists;
 Masahiro Endo (遠藤 昌浩; 1970) ― japāņu futbolists;
 Vataru Endo (遠藤 航; 1993) ― japāņu futbolists.

Uzvārdi
Sasaki

Sasaki var būt:
 Masanao Sasaki;
 Kodži Sasaki.

Uzvārdi
Jamada

Jamada var būt:
 Hiroki Jamada;
 Naoki Jamada;
 Nobuhisa Jamada;
 Takahiro Jamada;
 Takuja Jamada.

Uzvārdi
Hasegava

Hasegava ( — 'garās ielejas upe') ir japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Haruhisa Hasegava (長谷川 治久; 1957) — japāņu futbolists;
 Jošijuki Hasegava (長谷川 祥之; 1969) — japāņu futbolists;
 Kenta Hasegava (長谷川 健太; 1965) — japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Jamaguči

Jamaguči ( — 'kalna ieeja, vārti')  ir izplatīts japāņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Hotaru Jamaguči (山口 蛍; 1990) — japāņu futbolists;
 Motohiro Jamaguči (山口 素弘; 1969) — japāņu futbolists;
 Satoši Jamaguči (山口 悟; 1959) — japāņu futbolists;
 Satoši Jamaguči (山口 智; 1978) — japāņu futbolists;
 Tošihiro Jamaguči (山口 敏弘; 1971) — japāņu futbolists;
 Jošitada Jamaguči (山口 芳忠; 1944) — japāņu futbolists.

Japāņu uzvārdi
Markovičs

Markovičs var būt:

 Duško Markovičs (Duško Marković), Melnkalnes premjerministrs (dzimis 1958. gadā);
 Lazars Markovičs (Лазар Марковић), Serbijas futbolists (dzimis 1994. gadā).

Skatīt arī 
 Markovs
Živkovičs

Živkovičs (, , no personvārda Živko (Живко); sieviešu dzimtē Živkoviča) ir serbu/horvātu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Andrija Živkovičs (Андрија Живковић; 1996) — Serbijas futbolists;
 Zorans Živkovičs (Зоран Живковић, 1948) — serbu rakstnieks, universitātes profesors, esejists, pētnieks, izdevējs un tulkotājs.

Serbu uzvārdi
Horvātu uzvārdi
Izaugsme (partija)

Izaugsme ir Latvijas politiskā partija, kas pārstāv progresīvisma un centrisma idejas. Partija dibināta un reģistrēta 2013. gada 27. martā. Partijas "Izaugsme" valdē pašreiz darbojas četri cilvēki — Andris Skride, Juris Žilko, Maija Radziņa, Artūrs Čačka.

2018. gada 24. martā partija Kustība Par! pieņēma lēmumu par apvienības veidošanu ar partijām "Latvijas attīstībai" un "Izaugsme" kopīgam startam 13. Saeimas vēlēšanās. Vēlēšanās izveidotā apvienība "Attīstībai/Par!" ieguva 13 vietas, no kurām vienu ieguva Andris Skride.

2020. gada Rīgas domes vēlēšanās Attīstībai/Par! kopīgā sarakstā ar partiju "Progresīvie" ieguva vislielāko mandātu skaitu, taču neviens no "Izaugsmes" kandidātiem (Angelika Krūmiņa, Maija Radziņa, Māris Kalējs) domē neiekļuva.

Ideoloģija 
Partija savā programmā sevi raksturo kā "demokrātisku un atbildīgu politisko partiju, kuras darbības pamatmērķi ir veicināt katra cilvēka, sabiedrības un Latvijas valsts izaugsmi, veicināt godīguma, taisnīguma un tiesiskuma principu ievērošanu, kompetentu un efektīvu pārvaldību valsts un pašvaldību pārvaldē, kā arī aktīvi iesaistīt sabiedrību lēmumu pieņemšanas procesos". Programmā arī ir pausts atbalsts progresīvas nodokļu sistēmas ieviešanai.

Dalība vēlēšanās

Saeima 

¹ Kā apvienība Attīstībai/Par!

Par deputātu 2018. gada Saeimas vēlēšanās no kopīgā saraksta ievēlēts partijas valdes priekšsēdētājs Andris Skride.

Atsauces 

Latvijas politiskās partijas
Prom!

"Prom!" () ir 2017. gada ASV šausmu filma. Filmas režisors un scenārija autors ir Džordans Pīls, šī filma ir viņa debija režijā. Filmā galvenās lomas atveido Denjels Kaluja un Elisone Viljamsa, pārējās lomās filmējās Bredlijs Vitfords, Kalebs Lendrijs Džonss, Stīvens Rūts, Lakeits Stenfīlds un Ketrīna Kīnere.

Filmas "Prom!" pirmizrāde norisinājās Sandensas kinofestivālā , bet ASV kinoteātros filmu sāka izrādīt pēc mēneša — 24. februārī. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās . Filmas starptautiskie ieņēmumi ir 255 miljoni ASV dolāru pie 4,5 miljonu budžeta, ierindojot filmu starp 10 ienesīgākajām 2017. gada filmām un kļūstot par vienu no pēdējo gadu ienesīgākajām šausmu filmām.

Kritiķi pozitīvi novērtēja scenāriju, režiju, aktierspēli un filmas humoru. ASV Kinokritiķu nacionālā padome, Amerikas Kinoinstitūts un Time filmu iekļāva savos veidotajos gada filmu labākajos desmitniekos. Filma tika izvirzīta 90. Kinoakadēmijas balvai četrās nominācijās, bet balvu ieguva tikai nominācijā "Labākais oriģinālscenārijs". Vēl filma ieguva piecas nominācijas Critics' Choice Awards, divas Zelta globusa balvai un divas BAFTA kino balvai.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Universal Pictures filmas
Džordana Pīla filmas
Vilks (uzvārds)

Vilks (sieviešu dzimtē Vilka) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Alvis Vilks (1972) — latviešu iekšlietu un korupcijas apkarošanas darbinieks;
 Andrejs Vilks (1954) — latviešu kriminologs un politiķis;
 Andris Vilks;
Andris Vilks (1963) — latviešu ekonomists un politiķis;
 Andris Vilks (1957) — latviešu filologs;
 Andris Vilks (1956) — latviešu jurists un politiķis.
 Arturs Vilks (1903—1976) — latviešu dramaturgs;
 Ēvalds Vilks (1923—1976) — latviešu rakstnieks;
 Ilgonis Vilks (1960) — latviešu astronoms;
 Kārlis Vilks (1900—1993) — latviešu ārsts un ornitologs;
 Lāšs Vilks (Lars Vilks, 1946) — latviešu izcelsmes Zviedrijas mākslinieks.

Latviešu uzvārdi
Lācis (uzvārds)

Lācis (sieviešu dzimtē Lāce) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Dzintars Lācis (1940—1992) — riteņbraucējs;
 Francis Lācis (1999) — basketbolists;
 Ivars Lācis (1949) — fiziķis;
 Jānis Lācis (1897—1937) — latviešu strēlnieks, vēlāk Sarkanās armijas virsnieks;
 Jānis Lācis (1935—2021) — ārsts kardiologs;
 Jūlijs Lācis (1892—1941) — žurnālists, rakstnieks, sabiedriskais darbinieks;
 Kārlis Lācis (1977) — komponists, pianists un mūzikas ierakstu producents;
 Kaspars Lācis (1978—2020), sporta žurnālists;
 Mārcis Lācis (1981) — aktieris un režisors;
 Mārtiņš Lācis (īstajā vārdā Jānis Sudrabs; 1888—1938) — latviešu izcelsmes padomju revolucionārs un rakstnieks;
 Oto Lācis (Отто Лацис; 1934—2005) — latviešu izcelsmes PSRS un Krievijas žurnālists un disidents;
 Rūdolfs Lācis (segvārds Rūdolfs Vilks; Рудольф Лацис; 1903—1971) — latviešu izcelsmes PSRS izlūkdienesta virsnieks;
 Teodors Lācis (1882—1946) — aktieris un režisors;
 Viktors Lācis (1977) — vieglatlēts un treneris;
 Vilis Lācis (1904—1966) — rakstnieks, sabiedriskais darbinieks;
 Visvaldis Lācis (1924—2020) — publicists, sabiedriskais darbinieks un politiķis.

Skatīt arī 
 Lācis

Latviešu uzvārdi
Bahamu olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti visi Bahamu sportisti, kuri olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas.

Līdz šim Bahamu sportisti olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši 14 medaļas (6 zelta medaļas, 2 sudraba medaļas un 6 bronzas medaļas), visas vasaras olimpiskajās spēlēs. Lielākā daļa no 14 medaļām ir iegūtas vieglatlētikā — 12 medaļas. Ar medaļām bagātākais sportistis ir sprinteris Kriss Brauns, kurš četrās olimpiskajās spēlēs izcīnīja 4 olimpiskās medaļas (1 zelta, 1 sudraba un 2 bronzas medaļas).

Sportistu uzskaitījums 
Iekļauti tie sportisti, kas olimpiskajās spēlēs piedalījušies un izcīnījuši medaļas  pārstāvot Bahamas.

Vasaras olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Bahamas olimpiskajās spēlēs
 Bahamu karognesēji olimpiskajās spēlēs

Ārējās saites 
 
 
  

Olimpiskie čempioni
Bahamu karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Bahamas sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Bahamas līdz šim ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs. Vasaras olimpiskajās spēlēs tā piedalās kopš 1952. gada.

Vasaras olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Bahamas olimpiskajās spēlēs
 Bahamu olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Sūknis

Sūknis ir ierīce šķidrumu pārvietošanai. Sūkņus iedala statiskajos (virzuļsūkņi un līdzīgi) un dinamiskajos (centrbēdzes sūkņi un līdzīgi), tur šķidruma pārvietošanai atiecīgi lieto hidrostatiskus efektus vai hidrodinamiskus efektus. Sūkņi pārveido mehānisko enerģiju šķidruma plūsmas enerģijā. Sūkņus raksturo maksimālais spiediens (celšanas augstums) un ražība (pārsūknētais tilpums laika vienībā).

Lai arī vakuumsūkņa nosaukumā ir vārds "sūknis", tie nav sūkņi, tie ir specifiski kompresori, kas saspiež gāzes no spiediena, kas ir mazāks par atmosfēras spiedienu, līdz atmosfēras spiedienam.  

Pēc darbības principa izšķir virzuļu, lāpstiņu, rotoru, strūklas sūkņus, virpuļsūkņus, gaisa liftus u.c. Mūsu dienās visizplatītākie ir centrbēdzes sūkņi. To teorija un konstrukcija labi izstrādāta. Tiek būvēti šāda tipa sūkņi ar lielu jaudu un augstu lietderības koeficientu.  

Pēc piedziņas veida sūkņus iedala sūkņos ar mehānisku piedziņu (elekromotora, tvaika turbīnas, iekšdedzes dzinēja) un sūkņos ar rokas piedziņu.

Atsauces 

Tehnika
Es, Tonija

Es, Tonija () ir 2017. gada ASV biogrāfiskā filma. Filmas režisors ir Kreigs Gilespi, scenārija autors ir Stīvens Rodžerss. Filmas pamatā ir daiļslidotājas Tonijas Hārdingas dzīvesstāsts un viņas saistība ar 1994. gada uzbrukumu  viņas sāncensei Nensijai Keriganai. Margota Robija atveido Hārdingu, Sebastians Stens atveido Hārdingas vīru Džefu Džilūliju un Elisone Dženija atveido Hārdingas māti Lavonu Goldenu. Pārējās lomas atveido Džuliana Nkolsone, Keitlina Kārvere, Pols Valters Hausers un Bobijs Kanavale.

Filmas "Es, Tonija" pasaules pirmizrāde norisinājās  Toronto Starptautiskajā kinofestivālā, ASV kinoteātros filmu sāka demonstrēt tā paša gada 8. decembrī, savukārt Latvijas kinoteātros filmas pirmizrāde notika . Pie 11 miljonu ASV dolāru filmas budžeta, tā starptautiski iekasēja 53 miljonus ASV dolāru. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, īpaši par Robijas un Dženijas tēlojumu.

90. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā Elisone Dženija saņēma balvu nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā", tāpat filma tika izvirzīta nominācijās "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Margota Robija) un "Labākā montāža". Vēl filma tika izvirzīta trim nominācijām Zelta globusa balvai, no kurām ieguva tikai vienu — Elisone Dženija kā labākā aktrise otrā plāna lomā pilnmetrāžas filmā, un divās nominācijās Ekrāna aktieru ģildes balvai, kur arī Dženija saņēma balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā, vēl balvai tika nominēta arī Robija kā labāka aktrise galvenajā lomā. Elisone Dženija kā labākā aktrise otrā plāna lomā saņēma arī BAFTA kino balvu, kurai kopuma filma tika izvirzīta piecās nominācijās.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Dienvidparks: lielāks, garāks un neapgraizīts

"Dienvidparks: lielāks, garāks un neapgraizīts" () ir  1999. gada amerikāņu animācijas filma, kas balstīta uz animācijas seriālu "Dienvidparks". Filmas režisors ir Trejs Pārkers, lomas ierunājuši Trejs Pārkers, Mets Stouns, Īzaks Hejess, Mērija Keja Bergamne, Džordžs Klūnijs un citi aktieri.

Sižets 
Filmā četri Dienvidparka pilsētas skolnieki — Stens Maršs, Kails Broflovskis, Kenijs Makormiks un Ēriks Kartmens bez atļaujas kinoteātrī noskatās kanādiešu filmu pieaugušajiem. Samācījušies visādas neķītrības, jaunieši skolā kļūst rupji un viņu mātes to nevar paciest. Viņas izveido organizāciju pret rupjo Kanādas filmu. Viss aiziet tik tālu, ka ASV piesaka Kanādai karu. Šo karu izmanto Sātans, lai kopā ar ar savu mīlnieku Sadamu Huseinu panāktu apokalipsi.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Paramount Pictures animācijas filmas
Warner Bros. animācijas filmas
Gailis (uzvārds)

Gailis (sieviešu dzimtē Gaile) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Daumants Gailis (1927—1991) — kordiriģents un pasniedzējs;
 Fricis Gailis (1911—1933) — Latvijas Komunistiskās partijas jauniešu savienības biedrs;
 Jānis Gailis (arhitekts) (1882—1957);
 Jānis Gailis (1903—1975) — gleznotājs;
 Kārlis Gailis (1903—1973) — strādnieks, arodbiedrību aktīvists, sabiedriskais un politiskais darbinieks;
 Kārlis Gailis (1901—1994) — būvinženieris;
 Māris Gailis (1951) — uzņēmējs un politiķis;
 Viesturs Gailis (1955) — kordiriģents un pasniedzējs.

Latviešu uzvārdi
Gulbis (uzvārds)

Gulbis (sieviešu dzimtē Gulbe) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Ainārs Gulbis (1959) ― latviešu uzņēmējs un miljonārs;
 Aivars Gulbis (1933) — latviešu tēlnieks;
 Alvils Gulbis (1936) — latviešu basketbolists;
 Andris Gulbis (1943)— latviešu handbola treneris;
 Ansis Gulbis (1873—1936) — latviešu grāmatizdevējs;
 Ernests Gulbis (1888—?) — latviešu skolotājs, politiķis;
 Ernests Gulbis (1988) — latviešu tenisists;
 Fricis Gulbis (fiziķis) (1891—1956) — latviešu fiziķis, Latvijas Universitātes, Baltijas Universitātes (1946—1948) un Makmastera Universitātes  profesors Hamiltonā Kanādā;
 Fricis Gulbis (rakstnieks) (1894—1951) — latviešu rakstnieks;
 Harijs Gulbis (1926—2019) — latviešu dramaturgs;
 Jānis Gulbis (1940) — latviešu politiķis;
 Juris Gulbis (1969) — latviešu uzņēmējs un "Lattelecom" valdes priekšsēdētājs;
 Kārlis Gulbis (1875—1952) — latviešu skolotājs un politiķis;
 Krists Gulbis (1997) — latviešu futbolists;
 Māris Gulbis (1971) — latviešu politiķis;
 Māris Gulbis (1985) — latviešu basketbolists;
 Mārtiņš Gulbis (1991) — latviešu basketbolists un treneris;
 Natālija Gulbis (1983) — latviešu izcelsmes ASV golfa spēlētāja;
 Oskars Gulbis (1906—?) — latviešu apavstrādnieks un politiķis;
 Teodors Gulbis (1904—1992) — latviešu lauksaimnieks un Tautas Saeimas deputāts;
 Tālivaldis Gulbis (1961) — latviešu kordiriģents;
 Vilis Gulbis (1890—1942) — latviešu agronoms, politiķis, zemkopības ministrs, izglītības ministrs un iekšlietu ministrs vairākās Latvijas valdībās.

Latviešu uzvārdi
Balodis (uzvārds)

Balodis (sieviešu dzimtē Balode) ir latviešu cilmes uzvārds. Desmitais izplatītākais vīriešu uzvārds Latvijā (aiz Bērziņš, Ivanovs, Kalniņš, Ozoliņš, Jansons, Ozols, Liepiņš, Krūmiņš, Vasiļjevs). Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aleksandrs Balodis (1897—1961) — parapsihologs;
 Antons Balodis (1880—1942) — diplomāts;
 Daniels Balodis (1998) — futbolists;
 Dāvis Balodis (1809—1864), Vidzemes brāļu draudzes sludinātājs, vēlāk pareizticīgo priesteris;
 Eduards Balodis (1880—1951) — skolotājs, tautsaimnieks un politiķis;
 Francis Balodis (1882—1947) — arheologs, filoloģijas un vēstures doktors;
 Gunārs Balodis (1934) — filmu mākslinieks un gleznotājs;
 Jānis Balodis (1881—1965), Latvijas armijas ģenerālis;
 Jānis Balodis (1890—1975), jurists, senators;
 Jānis Balodis (1901—1937), politiķis, Latvijas Komunistiskās partijas biedrs;
 Jānis Balodis (1938), astronoms, kura vārdā nosaukta mazā planēta Balodis;
 Jānis Balodis (1987), dramaturgs;
 Kārlis Balodis (1864—1931) — ekonomists;
 Kārlis Balodis (1889—1964) — medicīnas profesors;
 Kārlis Balodis (1893—1938) — padomju darbinieks;
 Kaspars Balodis (1971) — jurists;
 Mārtiņš Balodis (1936—2017) — fiziķis;
 Pēteris Balodis (1907—1978) — Latvijas Bruņoto spēku un Latviešu leģiona virsnieks, pēdējais 34. grenadieru pulka komandieris
 Rihards Balodis (1949) — matemātiķis;
 Ringolds Balodis (1966) — tiesību zinātnes doktors un valsts ierēdnis;
 Uldis Balodis (1964) — arhitekts;
 Uldis Balodis (1930—1992) — kordiriģents;
 Valdis Ģirts Balodis (1940) — botāniķis;
 Vents Balodis (1963) — politiķis un agronoms;
 Vēsmonis Balodis (1933) — Austrālijas latviešu diska metējs.

Atsauces 

Latviešu uzvārdi
Kameņecas muiža

Kameņecas muiža (, ) bija Latgales muiža, kas atradās mūsdienu Preiļu novada Jaunaglonas ciemā.

Muižas komplekss kopā ar zirgu staļļiem, kapellu un muižu ietverošo mūra sētu ir celts 18. gadsimtā. 20. gadsimtā pārbūvēts. To apdzīvojušas Felkerzāmu, tad Pavloviču un, visbeidzot, Reutu muižnieku dzimtas.

Pēc agrārās reformas 1927. gadā tajā tika iekārtots katoļu sieviešu klosteris un ģimnāzija, kas darbojās no 1929. gada 18. novembrim līdz 1940. gada 17. jūnijam. Tās direktors bija monsinjors Aloizs Broks. Klosterī un ģimnāzijā darbojās Jēzus kongregācijas māsas, kas Jaunaglonā no Vīnes ieradās pēc arhibīskapa Antonija Springoviča aicinājuma.

Vēlāk, padomju varas gados, 1940. gadā izveidota Aglonas mehanizācijas skola, tad lauksaimniecības skola, vēlāk Jaunaglonas vidusskola. Skola kā Viduslatgales Profesionālās vidusskolas struktūrvienība tika likvidēta 2015. gadā. Mūsdienās muižu apsaimnieko Aglonas katoļu draudze.

Bijušais muižas parks atrodas valsts aizsardzībā

Atsauces

Ārējās saites 

 Napoleona Ordas Kameņecas muižas akvarelis

Aglonas pagasts
Muižas Latvijā
Marta Elīna Martinsone

Marta Elīna Martinsone (dzimusi  Rīgā) ir latviešu publiciste, kino scenāriste, teātra un kino režisore.

Beigusi Rīgas Franču liceju un Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultāti. Mācījusies Eseksas universitātes Mākslas vēstures un teorijas fakultātē. 2014. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmiju un ieguvusi maģistra grādu teātra mākslā.

Iestudējusi izrādes "Dirty Deal Teatro", Ģertrūdes ielas teātrī, mākslas centrā "Totaldobže" un Kultūras akadēmijas Teātra mājā "Zirgu pasts". Režisējusi 2015. gada Latvijas literatūras gada balvu.

Bijusi scenāriju līdzautore filmām "1906" un "Blakus". Par filmu "Blakus" ieguvusi Lielā Kristapa balvu "Labākais scenārists" (kopā ar Alisi Zariņu). 

2021. gada vasarā bija pirmizrāde Martinsones debijas pilnmetrāžas filmai, pusaudžu komēdijai "Tizlenes", kas vēsta par trīs meiteņu piedzīvojumiem ap 2000. gadu kādā Rīgas skolā. Filma saņēma desmit nominācijas Lielā Kristapa balvai.

Atsauces

Ārējās saites 
 Marta Elīna Martinsone filmas.lv
 

1986. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latviešu režisori
Latvijas scenāristi
Āboliņš (uzvārds)

Āboliņš (sieviešu dzimtē Āboliņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Artūrs Āboliņš (1984) — vieglatlēts;
 Gundars Āboliņš (1960) — aktieris;
 Ivars Āboliņš — Latvijas žurnālists, mediju uzrauga NEPLP valdes loceklis un priekšsēdētājs (2019).
 Leons Āboliņš (1895—1974) — zoologs;
 Tālivaldis Āboliņš (1932—1991) — aktieris;
 Valdis Āboliņš (1939—1984) — Rietumvācijas un Rietumberlīnes mākslinieks, mākslas zinātnieks un izstāžu kurators.

Atsauces 

Latviešu uzvārdi
Juris Stabiņš

Juris Stabiņš (1940—?) bija latviešu pedagogs. Bijis Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolas rektors, zinātņu doktors (Dr.sc.ing., Dr.paed.).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1940. gada novembrī Rēzeknē, skolotājas Veronikas Stabiņas, dzimušas Makužas (1916—2011), ģimenē. 1990. gadā J. Stabiņš kļuva par Rīgas Komercģimnāzijas (RKĢ) direktoru. Kad 1994. gadā apvienoja Rīgas Skolotāju institūtu un Imantas Skolotāju institūtu, izveidojot Rīgas Pedagoģijas augstskolu, Juri Stabiņu iecēla augstskolas rektora amatā. 1995. gadā to pārdēvēja par Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolu.

2004. gada septembrī Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs aizturēja Juri Stabiņu un Igoru Zabirko aizdomās par kukuļņemšanu kā atlīdzību par skolēnu uzņemšanu Rīgas Komercskolā. Kukuļa izspiešanu viņš maskējis ar nepieciešamību ziedot naudu komercskolas telpu remontam. Viņš pats savu vainu noziedzīgajos nodarījumos neatzina. 2008. gadā Rīgas apgabaltiesa viņu notiesāja, piemērojot brīvības atņemšanu uz astoņiem gadiem un mantas konfiskāciju. Apelācijas sūdzību Augstākās tiesas Krimināllietu tiesu palāta izskatīja 2009. gada sākumā un atstāja nemainītu pirmās instances lēmumu. 2009. gada 8. septembrī Augstākās tiesas Senāta Krimināllietu departaments atstāja negrozītu tiesas nolēmumu.

13. septembrī Rēzeknes novada Rikavas pagastā Maltas upes krastā tika atrastas viņa drēbes. Kopš 2009. gada septembra vidus viņš skaitās bezvēsts pazudis.

Darbi 
 Stabiņš J. Izglītības iestādes vadītāja un skolotāja misija. Rīga: Vārti, 1998
 Stabiņš J. Skolotāja misija. Rīga: RaKa, 2001
 Juris Stabiņš, Mihails Pupiņš. Ieteikumi karjeras veidošanai. Rīga: RaKa izdevniecība, 2008. — 188 lpp.

Atsauces 

1940. gadā dzimušie
Latvijas pedagogi
Rēzeknē dzimušie
Ēriks Kartmens

Ēriks Kartmens ir viens no animācijas seriāla Dienvidparks galvenajiem varoņiem. Viņu ierunājis Trejs Pārkers. Ēriks kopā ar Kailu Brofloski, Keniju Makormiku un Stenu Maršu veido seriāla galveno četrotni.

Ēriks ir trešklasnieks (sākot ar ceturto sezonu ceturtklasnieks), kurš dzīvo Dienvidparkā, kas atrodas Kolorādo štatā. Ēriks seriālā tiek atainots kā resns un izlutināts bērns, kurš nevienu neciena un daudz lamājas. Ēriks Kartmens ir rasists un Ādolfa Hitlera pielūdzējs, viņš prot vācu valodu.

Animācijas tēli
Čaika (filma)

"Čaika" () ir Korupcijas apkarošanas fonda 2015. gada 1. decembrī YouTube publicēta aptuveni 45 minūtes gara dokumentālā filma par ģenerālprokurora Jurija Čaikas ģimenes darījumiem, kas saistīts ar kriminālām aprindām un notiek ar ģenerālprokurora piesegšanu.

Saturs 
Filmā apkopoti visi galvenie dati par Čaikas ģimenes biznesa impēriju. Korupcijas apkarošanas fonds izmeklēšanu veicis pusotru gadu, kurā pētīta ģenerālprokurora dēla Artjoma Čaikas darbība un atklāti viņa ārvalstu īpašumi un saites ar noziedzīgo pasauli.

Reakcija 
 Valsts domes drošības un pretdarbības korupcijai komitejas priekšsēdētāja vietnieks Ernests Valejevs paziņojis, ka parlaments nepārbaudīs KAF publikācijā sniegto informāciju.
 Bijušais ģenerālprokurors Jurijs Skuratovs pavēstījis, ka Čaikam ir jāreaģē uz sev adresētajām apsūdzībām, kā arī ir rūpīgi jāizpēta KAF sniegtie materiāli un pierādījumi.
 Starptautiskās pretkorupcijas organizācijas Transparency International Krievijas nodaļas vadītāja Jeļena Panfilova paziņoja, ka ğenerālprokuratūrai ir jāatbild uz izmeklēšanā izteiktajām apsūdzībām, jo KAF materiālos ir būtiski pierādījumi.

Atsauces

Ārējās saites 
  
  

2015. gada filmas
Icarus

Icarus ir 2017. gada ASV dokumentālā filma. Filmas režisors ir Braians Fogels. Filmā stāstīts ir par amatieri riteņbraucēju Fogelu, kas mēģina uzvarēt sacensībās ar dopinga palīdzību. Viņš vēršas pēc padoma pie Krievijas antidopinga laboratorijas vadītāja Grigorija Rodčenkova. Viss notiek lielā dopinga skandāla laikā. Pirmizrāde norisinājās  Sandensas kinofestivālā, kur filma saņēma ASV Dokumentālistu speciālo žūrijas balvu (Orvela balvu). Netflix iegādājās izplatīšanas tiesības un  iekļāva to savā starptautiskajā programmā. 90. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā filma ieguva balvu nominācijā "Labākā dokumentālā filma".

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas dokumentālās filmas
Jeruzalemes iela (Rīga)

Jeruzalemes iela ir Rīgas iela Centra rajona Centra apkaimē. Jeruzalemes iela sākas pie krustojuma ar Elizabetes ielu un beidzas pie krustojuma ar Dzirnavu ielu. Jeruzalemes ielas kopējais garums ir 126 metri, tā klāta ar bruģa segumu.

Ielu savienojumi 
Jeruzalemes iela ir savienota ar šādām ielām:
 Elizabetes iela
 Dzirnavu iela

Skatīt arī 
 Centra rajons
 Centrs

Ielas Rīgas centrā
Mednis (uzvārds)

Mednis (sieviešu dzimtē Medne) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aivars Mednis — ornitologs;
 Arnis Mednis (1961) — mūziķis;
 Edmārs Mednis (1937—2002) — šahists;
 Haralds Mednis (1906—2000) — kordiriģents;
 Igors Mednis (1931—2001) — būvinženieris un dārznieks, Lāčupītes dendrārija izveidotājs;
 Osvalds Mednis (1898—1987) — karavīrs un aktieris;
 Sarmis Mednis (1935) — lauksaimnieks un politiķis.

Latviešu uzvārdi
Osis (uzvārds)

Osis (sieviešu dzimtē Ose) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Arnolds Osis (1954) — aktieris;
 Guntis Osis (1962) — sportists;
 Jānis Osis (1895—1973) — aktieris;
 Jānis Andris Osis (1943) — gleznotājs, interjera mākslinieks un mākslas pedagogs;
 Jēkabs Osis (1860—1920) — filozofs;
 Juris Osis (1944) — alpīnists;
 Roberts Osis (1900—1973) — virsnieks;
 Uldis Osis (1948) — politiķis un ekonomists.

Latviešu uzvārdi
Hāmaņa iela

Hāmaņa iela ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā. Hāmaņa iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas savienojoties ar Kliņģeru ielu. Ielas garums ir 257 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu visā garumā.

Hāmaņa ielā 2A atrodas Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas skola (viena no Profesionālās izglītības kompetences centra "Nacionālā Mākslu vidusskola" struktūrvienībām). Lielākajā daļā Hāmaņa ielas garuma tās pārnumuru pusē atrodas Mārtiņa kapi.

Vēsture 
Hāmaņa iela Rīgas adrešu grāmatās sastopama jau 1902. gadā ar esošo nosaukumu par godu Hāmaņa muižai (tagadējā Slokas ielā 41). 1950. gadā iela tika pārsaukta par Narofominskas ielu par godu Krievijas pilsētai Narofominskai. Savu vēsturisko nosaukumu iela atguva 1990. gadā.

Ielu savienojumi 
Hāmaņa iela ir savienota ar šādām ielām:
 Slokas iela
 Kliņģeru iela

Skatīt arī 
 Āgenskalns

Atsauces 

Ielas Āgenskalnā
Kurzemes rajons
Kaboverdes karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Kaboverdes sportisti, kas vasaras olimpiskajās spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Aruba līdz šim ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs.

Karognesēji 
Karognesēji, kuri nesuši karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceromonijās

Vasaras olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Kaboverde olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Kaboverde
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
ASV karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti tie ASV sportisti un cilvēki, kas olimpisko spēļu atklāšanas un noslēguma ceremonijās nesuši valsts karogu. 

ASV delegācijas karognesējus izvēlas sporta veidu kapteiņu kopējā balsojumā.

Vasaras olimpiskajās spēles

Ziemas olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 ASV olimpiskajās spēlēs
 ASV olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Rubene (uzvārds)

Rubene (vīriešu dzimtē Rubenis) ir  latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Eva Rubene (1962) — latviešu rakstniece;
 Ilze Rubene (1958—2002) — latviešu šahiste;
 Māra Rubene (1950) — latviešu filosofe;
 Skaidrīte Rubene (1927) — trimdas latviešu teātra kritiķe.

Latviešu uzvārdi
Rubenis (uzvārds)

Rubenis (sieviešu dzimtē Rubene) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Andris Rubenis (1951—2017) — filosofs;
 Arturs Rubenis (1927) — dramaturgs;
 Edgars Rubenis — mūziķis;
 Jurijs Rubenis (1925—2004) — politiķis;
 Juris Rubenis (1961) — garīdznieks;
 Mārtiņš Rubenis (1978) — kamaniņu braucējs;
 Miķelis Rubenis (1933) — futbola tiesnesis, žurnālists;
 Ojārs Rubenis (1955) — žurnālists;
 Oskars Rubenis (1999) — futbolists;
 Ralfs Rubenis (1970) — mūziķis;
 Roberts Rubenis (1917—1944) — virsnieks;
 Vitālijs Rubenis (1914—1994) — politiķis.

Skatīt arī 
 Rubens

Latviešu uzvārdi
Kārļa Egles iela

Kārļa Egles iela ir Rīgas un Garkalnes novada Berģu robežiela. Rīgā tā atrodas Vidzemes priekšpilsētā, Berģos. Kārļa Egles iela sākas no Upesciema ielas un beidzas krustojumā ar Lejasciema un Mākoņu ielām. Kopējais ielas garums ir 500 metri. Ielā ir savrupmāju apbūve.

Vēsture 
Iela izveidota 1974. gadā ar nosaukumu Priežu aleja. 1975. gadā tika pārdēvēta par Kārļa Egles ielu, kopš tiem laikiem nosaukums vairs netika mainīts.

Ielu savienojumi 
Kārļa Egles iela ir savienota ar šādām ielām:
 Upesciema iela 
 Lejasciema iela
 Mākoņu iela

Skatīt arī 
 Vidzemes priekšpilsēta
 Berģi

Atsauces 

Ielas Berģos
Vidzemes priekšpilsēta
Grīva (uzvārds)

Grīva ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aleksandrs Grīva (1938) — mūziķis;
 Gundega Grīva (1991) — vieglatlēte;
 Gunta Grīva (1959) — aktrise;
 Lauma Grīva (1984) — vieglatlēte;
 Māra Grīva (1989) — vieglatlēte;
 Māris Grīva (1944) — vieglatlētikas treneris;
 Žanis Grīva (1910—1982) — rakstnieks;
 Gunta Liepiņa-Grīva (1942) — gleznotāja.

Latviešu uzvārdi
Briedis (uzvārds)

Briedis (sieviešu dzimtē Briede) ir latviešu un lietuviešu (no  — 'alnis'; sieviešu dzimtē Briedīte (Briedytė; ja neprecējusies) vai Briediene (Briedienė; ja precējusies)) cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Augusts Briedis (1877—1937) — žurnālists un politiķis;
 Frīdrihs Briedis (1888—1918) — virsnieks;
 Jānis Briedis (tēlnieks) (1902—1953) — tēlnieks;
 Jānis Briedis (kinooperators) (1930—2008) — kinooperators;
 Leons Briedis (1949) — dzejnieks un atdzejotājs;
 Mairis Briedis (1985) — bokseris;
 Pēteris Briedis (1905—1982) — politiķis;
 Ronalds Briedis (1980) — dzejnieks.

Latviešu uzvārdi
Lietuviešu uzvārdi
Leja (uzvārds)

Leja ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēku ar šo uzvārdu:

‎Ainārs Eglons Leja (1931) — modernās pieccīņas sportists un treneris;
Ansis Leja (1902—?) — pašvaldību darbinieks;
Jānis Lejiņš-Leja (1897—1982) — agronoms un politiķis;
Klinta Leja (1994) — aktrise;
Mārcis Leja (1964) — ārsts, gastroenterologs

Latviešu uzvārdi
Jērdlija Smita

Marta Marija Jērdlija Smita (Martha Maria Yeardley Smith, dzimusi  Parīzē, Francijā) ir amerikāņu balss aktrise. Vislabāk pazīstama ar Līzas Simpsones lomu animācijas seriālā Simpsoni.  

Jērdlija ir dzimusi Parīzē, bet izauga Vašingtonā, ASV. Viņas tēvs Džozefs Smits bija laikraksta The Washington Post galvenais redaktors.

1964. gadā dzimušie
Simpsoni
Parīzē dzimušie
Spice (nozīmju atdalīšana)

Spice var būt:

 Sintētiskā marihuāna (angļu: Spice) — psihoaktīvs produkts, kas sastāv no augu un ķīmisku vielu maisījuma un kas tiek lietots, lai iegūtu marihuānas efektu;
 Tirdzniecības komplekss "Spice" — tirdzniecības komplekss, kas atrodas Rīgā un sastāv no diviem tirdzniecības centriem: Spice un Spice Home:
Tirdzniecības centrs "Spice" — tirdzniecības centrs, kas atklāts ;
Tirdzniecības centrs "Spice Home" — tirdzniecības centrs, kas atklāts  ar 40 interjera, mēbeļu un mājas lietu veikaliem;
 Spice Girls — angļu meiteņu popgrupa, kas tika izveidota  Londonā.
Kazahstānas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti visi Kazahstānas sportisti, kuri olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas. No 1994. gada līdz šim Kazahstāna ir ieguvusi 70 olimpiskās medaļas no tām lielāko daļu, 62 medaļas, vasaras olimpiskajās spēlēs un 8 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs. No sporta veidiem visvairāk medaļas ir iegūts boksā (22 medaļas) un cīņas sportā (15 medaļas). Medaļām bagātākais sportists ir distanču slēpotājs Vladimirs Smirnovs, kurš kopumā ir izcīnījis 7 olimpiskās medaļas, no tām 4 pārstāvot Kazahstānu un 3 medaļas esot Padomju Savienības komandas sastāvā. 

9 olimpiskās medaļas Kazahstānai ir atņemtas, galvenokārt saistībā ar dopinga pārkāpumiem.

Medaļu tabulas 
Skatīt arī: olimpisko medaļu skaits pēc valsts

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļnieki vasaras olimpiskajās spēlēs

2016 Riodežaneiro

2012 Londona

2008 Pekina

2004 Atēnas

2000 Sidneja

1996 Atlanta

Medaļnieki ziemas olimpiskajās spēlēs

2018 Phjončhana

2014 Soči

2010 Vankūvera

1998 Nagano

1994 Lillehammere

Atņemtās olimpiskās medaļas

Skatīt arī 
 Kazahstāna olimpiskajās spēlēs
 Kazahstānas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 

Sports Kazahstānā
Valstis olimpiskajās spēlēs
Neredzamais pavediens

"Neredzamais pavediens" () ir 2017. gada ASV vēsturiskā drāma. Filmas režisors un scenārija autors ir Pols Tomass Andersons. Filmas sižets ir par 1954. gada Londonas augsto modi. Galvenajā lomā Denjels Dejs-Lūiss — modes dizaineris, kas pieņem darbā jaunu kalponi, ko atveido Vikija Krīpsa, un kas kļūst par viņa mūzu. Šī ir Deja-Lūisa pēdējā loma pirms aktiera karjeras beigām. "Neredzamais pavediens" ir pirmā Andersona filma, kas filmēta ārpus Savienotajām Valstīm, uzsākot filmēšanas procesu 2017. gada janvārī Anglijas pilsētā Litē. Šī ir otrā Andersona sadarbība ar Deju-Lūisu pēc filmas "Plūdīs asinis" (There Will Be Blood, 2007) un ceturtā ar komponistu Džoniju Grīnvudu.

Filmas "Neredzamais pavediens" pirmizrāde notika  Ņujorkā, bet pārējos ASV kinoteātros filmu sāka demonstrēt no 25. decembra. Filma saņēma uzslavas un pozitīvas atsauksmes par aktierspēli, scenāriju, režiju un skaņu celiņu. Nacionālā kinokritiķu padome to izvēlējās kā vienu no 2017. gada labākajām filmām. 
 
Filma tika izvirzīta 90. Kinoakadēmijas balvai sešās nominācijās: "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Dejs-Lūiss), "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Leslija Menvila), "Labākā oriģinālmūzika" un "Labākie kostīmi" par ko arī saņēma balvu. Tāpat filma tika izvirzīta 71. BAFTA kino balvai četrās nominācijās, no kurām arī ieguva tikai vienu balvu nominācijā "Labākie kostīmi", kā arī tika izvirzīta 75. Zelta globusa balvai divās nominācijās.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Universal Pictures filmas
ASV romantikas filmas
Pola Tomasa Andersona filmas
Liepājas opera

Liepājas opera bija Liepājas operteātris, kas darbojās Teātra ielā 4 Liepājā no 1922. līdz 1934. gadam, vēlāk kā Liepājas pilsētas drāma un opera (1934—1941), Liepājas drāmas, operas un baleta teātris (1941), Liepājas operas un drāmas teātris (1941—1944), Liepājas Muzikāli dramatiskais teātris (1945—1950).

Vēsture 
Liepājas opera un Tautas konservatorija dibinātas 1922. gadā, izrādēs spēlēja un dziedāja gan konservatorijas audzēkņi, gan pedagogi. Tautas konservatorijā mācījās mūziķi Lidija Blūmentāle, Miķelis Fišers, Edgars Zveja, Ernests Bertovskis, Arvīds Jansons, Artūrs Priednieks-Kavarra, bet Liepājas operā dziedāja Helēna Cinka-Berzinska, Mariss Vētra, Natālija Ūlands un daudzi citi. Liepājas operas direktors bija ārsts Ernests Ekšteins.

1934. gadā Liepājas operu apvienoja ar Liepājas Jauno teātri un izveidoja Liepājas pilsētas drāmu un operu. Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada februārī Liepājas drāmu un operu pievienoja Liepājas teātrim, izveidojot Liepājas drāmas, operas un baleta teātri. Par tā direktoru iecēla E. Zundmani. Vācu okupācijas laikā Liepājas operas un drāmas teātris 1941. gada 2. septembrī sezonu atklāja ar Verdi "Traviatu", 1942. un 1943. gada sezonas sākās ar Vāgnera "Loengrīnu" un Vēbera "Burvju strēlnieku". 1944. gadā teātra ēka izdega, bet drīz tika atjaunota. 

Pēc Otrā pasaules kara beigām to pārdēvēja par Liepājas Muzikāli dramatisko teātri, to vadīja K. Piesis. 1945. gada 3. augustā Liepājas muzikāli dramatiskajā teātrī notika Ž. Bizē "Karmenas" pirmizrāde. 1947. gada beigās teātris iestudēja E. Rapa operu "Atriebības ugunis", bet 1949./1950. gada sezonā operas vairs netiek iestudētas un no 1950. gada teātris turpināja darboties tikai kā Liepājas valsts dramatiskais teātris.

Skatīt arī 

 Liepājas teātris

Atsauces 

Liepāja
Operteātri
Avens (uzvārds)

Avens (sieviešu dzimtē Avena) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Harijs Avens (1910—1976) — latviešu aktieris;
 Jānis Avens (1895—1938) — latviešu strēlnieks, vēlāk Čekas izmeklētājs un PSRS izlūkdienesta darbinieks;
 Kārlis Avens (1895-1958) — Latvijas armijas virsnieks, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris;
 Pēteris Avens (1882—1951) — latviešu strēlnieku un Sarkanās armijas virsnieks;
 Pjotrs Avens (Пётр Авен; 1955) — latviešu izcelsmes Krievijas uzņēmējs, politiķis un miljardieris.

Latviešu uzvārdi
Lieliskie 2

"Lieliskie 2" () ir 2018. gada amerikāņu datoranimācijas supervaroņu kinokomēdija, kuras scenārija autors un režisors ir Breds Bērds. Filma ir 2004. gada animācijas filmas "Lieliskie" turpinājums. Filmas galvenos tēlus ieskaņojuši Kregs Nelsons, Holija Hantere, Sāra Vauela, Haks Milners, Semjuels Džeksons, Elizabete Penja un Breds Bērds.

Šī ir 19. visu laiku ienesīgākā filma.

Sižets 
Pēc varoņdarbiem, ko Lieliskie paveica pirmajā filmā, viņiem ir pievērsta paaugstināta uzmanība no žurnālistu puses. Ikdienas rutīna, kurā iestigusi ģimene, aizvien biežāk liek būt neapmierinātiem ar superspējām, ar kurām viņus ir apveltījusi daba. Taču drīz visām ģimenes problēmām būs lemts atkāpties otrā plānā, jo par apdraudējumu Lieliskajiem ir kļuvis jauns ļaundaris.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Pixar filmas
Liepa (uzvārds)

Liepa (pamazināmajā formā Liepiņa; sieviešu dzimtē Liepaite (Liepaitė; ja neprecējusies) vai Liepiene (Liepienė; ja precējusies)) ir latviešu/lietuviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Dite Liepa (1964) — valodniece, pedagoģe un bijusī basketboliste;
 Inga Liepa (1978) — juriste un ierēdne;
 Kristaps Liepa (1998) — futbolists;
 Lāsma Liepa (1988) — smaiļotāja, trenere, pārstāv Turciju;
 Laimonis Liepa (1933—1975) — skolotājs, Rundāles pils muzeja pirmais direktors;
 Māris Liepa (1936—1989) — baleta mākslinieks un kinoaktieris;
 Mārtiņš Liepa (1978) — aktieris;
Paulis Liepa (1978) — mākslinieks un pasniedzējs;
 Varis Liepa (1940—2015) — ornitologs.

Latviešu uzvārdi
Lietuviešu uzvārdi
Liepājas iela (Rīga)

Liepājas iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Āgenskalna un Bieriņu apkaimēs. Liepājas iela sākas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu un beidzas krustojumā ar Dāliju ielu. 

Kopējais ielas garums ir 2137 metri. Mūsdienu Liepājas ielas garums izveidojās pakāpeniski – 1921. gadā tika pievienota daļa no Lutriņu ielas, bet 1928. gadā ielai tika pievienota Smārdes iela. Liepājas iela sastāv no 2 braukšanas joslām.

Ielu savienojumi 
Liepājas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Mazā Nometņu iela 
 Cieceres iela 
 Ventspils iela
 Mārupes iela
 Pilsoņu iela
 Zemaišu iela 
 Atpūtas iela
 Krūzes iela
 Lībagu iela
 Kārļa Ulmaņa gatve
 Līdaku iela 
 Raudas iela
 Lutriņu iela
 Lestenes iela
 Mežotnes iela 
 Līves iela
 Dikļu iela
 Dāliju iela

Sabiedriskais transports 
Liepājas ielā kursē 7., 8., 25. un 44. maršruta autobusi un 5. maršruta trolejbusi
 7. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Mārupes ielas līdz Dāliju ielai.
 8. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Mārupes ielas līdz Krūzes ielai.
 25. un 63. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Mazās Nometņu ielas līdz Mārupes ielai.
 44. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Mazās Nometņu ielas līdz Krūzes ielai.
 5. maršruta trolejbusi kursē nelielā ielas posmā — no Pilsoņu ielas līdz Mārupes ielai. Maršruts kursē tikai vienā virzienā — no Stradiņa slimnīcas uz Daugavas stadionu.

Skatīt arī 
 Āgenskalns
 Bieriņi

Atsauces 

Ielas Āgenskalnā
Ielas Bieriņos
Zemgales priekšpilsēta
Priede (uzvārds)

Priede (pamazināmajā formā Priedīte) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Ance Priede (1983) — aktrise;
 Anna Priede (1920—2007) — balerīna;
 Dace Priede (1954) — aktrise, režisore un rakstniece;
 Gunārs Priede (1928—2000) — dramaturgs;
 Jānis Priede (1874-1969) — ģenerālis, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks
 Liene Priede (1990) — basketboliste;
 Nikolajs Priede (1906—1990) — inženieris, Finanšu ministra biedrs Kirhenšteina valdībā.

Latviešu uzvārdi
Vītols (uzvārds)

Vītols (sieviešu dzimtē Vītola; pamazināmajā formā Vītoliņš) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aigars Vītols (1976) — basketbolists un politiķis;
 Alfrēds Jānis Vītols (1889—1970) — ārsts un sabiedriskais darbinieks;
 Alfrēds Vītols (1878—1945) — inženieris un hidrotehniķis;
 Edgars Vītols (1985) — diriģents un mūzikas pedagogs;
 Eduards Vītols (1877—1954) — mākslinieks, scenogrāfs, gleznotājs, pedagogs un grāmatu ilustrators;
 Einārs Vītols (1957) — mūziķis, rokenrola un kantrī dziedātājs;
 Hugo Vītols (1911—1966) — futbolists;
 Jānis Alfrēds Vītols (1911—1992) — riteņbraucējs;
 Jāzeps Vītols (1863—1948) — komponists un mūzikas pedagogs;
 Jēkabs Vītols (1877—1961) — matemātiķis un būvinženieris;
 Kārlis Vītols (1979) — mākslinieks;
 Māris Vītols (1972) — politiķis;
 Rūdolfs Vītols (1892—1942) — vieglatlēts un tehniķis;
 Vilis Vītols (1879—1973) — tautsaimnieks;
 Vilis Vītols (1934) — būvuzņēmējs, mecenāts un sabiedrisks darbinieks;
 Voldemārs Vītols (1911—1980) — vieglatlēts.

Latviešu uzvārdi
Žagars (uzvārds)

Žagars (sieviešu dzimtē Žagare) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Andrejs Žagars (1958) — latviešu aktieris, režisors un uzņēmējs, Nacionālās operas direktors;
 Juris Žagars (1961) — latviešu aktieris, uzņēmējs un politiķis.
Artūrs Žagars (2000) —  latviešu basketbolists.

Latviešu uzvārdi
Ēvalda Valtera iela (Rīga)

Ēvalda Valtera iela ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Dreiliņos. Ēvalda Valtera iela sākas no Augusta Deglava ielas un beidzas pie Dzelzavas ielas. Kopējais ielas garums ir 591 metrs, tā ir klāta ar asfalta segumu.

Vēsture 
Ielu atklāja 2004. gada jūlijā, kad nodeva ekspluatācija pirmo Dreiliņu mikrorajonā esošo daudzdzīvokļu māju. Atklāšanas ceremonijā piedalījās tā laika Rīgas mērs Gundars Bojārs un Ēvalda Valtera atraitne Vera Gribača. Kopš atklāšanas ielas nosaukums netika mainīts.

Ielu savienojumi 
Ēvalda Valtera iela ir savienota ar šādām ielām:
 Augusta Deglava iela (T veida krustojums);
 Dzilnas iela (T veida krustojums);
 Dzelzavas iela (T veida krustojums).

Skatīt arī 
 Vidzemes priekšpilsēta
 Dreiliņi

Atsauces 

Ielas Dreiliņos
Vidzemes priekšpilsēta
Albānijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Albānijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Albānija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1972. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 2006. gada.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Albānija olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Jaunciema 8. šķērslīnija

Jaunciema 8. šķērslīnija ir viena no Ziemeļu rajona Jaunciema šķērslīnijām Rīgā. Līnijas kopējais garums ir 595 metri. Sākas pie Jaunciema gatves 3 un beidzas strupceļā pie Jaunciema kapiem.

Ielu savienojumi 
Jaunciema 8. šķērslīnija iela ir savienota ar šādām ielām:
 Jaunciema gatve;
 Jaunciema 6. līnija.

Sabiedriskais transports 
Pa Jaunciema 8. šķērslīniju kursē 11. un 29. maršruta autobusi, kas iebrauc Jaunciema kapos.

Skatīt arī 
 Ziemeļu rajons
 Jaunciems

Jaunciema šķērslīnijas
Ziemeļu rajons
Kameņecas dzirnavas

Kameņecas dzirnavas ir 1833. gadā celtas ūdensdzirnavas, kas atrodas Preiļu novada Jaunaglonas ciemā uz Tartaka upes. 

Dzirnavas savulaik ietilpa Kameņecas muižas kompleksā. 1922. gada 31. decembra Jaungada naktī tās nodega. 1930. gadā monsinjors Aloizs Broks šeit uzsāka celt elektrostaciju, lai apgaismotu muižā iekārtotā klostera un ģimnāzijas ēkas.

1947. gadā spēcīgu lietusgāžu izraisīto plūdu rezultātā aizsprosts tika sagrauts. Aizvars tika izrauts un noplūda gandrīz viss dzirnavezers. Dzirnavas tika atjaunotas. Vispirms paplašināja un padziļināja pievadkanālu, pa kuru Rušona ezera ūdeņiem vajadzēja plūst uz stacijas turbīnu. 1948. gada 28. oktobrī tika izmēģināta turbīna, bet 1948. gada 5. novembrī HES tika oficiāli atklāta. Tā līdz 1960. gadam deva strāvu Aglonas un Jaunaglonas apkārtnei. Vēlāk HES iekārtas demontēja, jo bija uzcelta Salenieku HES.

Ārējās saites 
 Dzirnavas youtube.com sižetā

Aglonas pagasts
Hidroelektrostacijas Latvijā
Kazimirs Dmohovskis

Kazimirs Rohs Dmohovskis (, ; dzimis , miris ) bija katoļu garīdznieks. Kā Mogiļevas arhibīskaps bija visu Krievijas impērijas katoļu galva no 1848. līdz 1851. gadam. Mācījies Krāslavas garīgajā seminārā.

Ordinēts 1803. gadā Viļņā. Bijis Viļņas bīskapu Joana Dembovska un Jeronīma Stroinovska kapelāns, bīskapa kancelejas sekretārs, Kurzemes un Viļņas kanoniķis. No 1821. līdz 1823. gadam - Sanktpēterburgas Romas katoļu garīgās kolēģijas sekretārs, no 1839. gada - loceklis, no 1842. gada - tās vadītājs. Pēc tam, kad 1847. gadā Krievijas impērija ar Svēto Krēslu noslēdza konkordātu, 1848. gadā Dmohovskis tika iecelts par Mogiļevas arhibīskapu, kura funkcijas veica līdz savai nāvei 1851. gadā. Apglabāts Sanktpēterburgā.

Ārējās saites 
Dmohovska biogrāfija pravenc.ru 

1780. gadā dzimušie
1851. gadā mirušie
Baltkrievijas vēsture
Krāslava
Uldis Zemzaris

Uldis Zemzaris (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs un rakstnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1928. gada 24. februārī Rīgas Jūrmalas Mellužos. Mācījās Dubultu ģimnāzijā, ko beidza 1945. gadā. 1953. gadā beidza Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas skolu, 1955. gadā beidza Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļu (vadītājs Eduards Kalniņš). Kopš 1952. gada piedalījās izstādēs. 

Strādāja par ilustratoru Latvijas Valsts izdevniecībā (1955-1957), Latvijas Mākslinieku savienības biedrs kopš 1957. gada. Veidoja dekorācijas Pētera Pētersona izrādēm Dailes teātrī (1965-1966). 
1969. gadā debitēja arī literatūrā ar īsprozas krājumu "Modeļa pieradināšana". 1971. gadā uzņemts Latvijas PSR Rakstnieku savienībā.
1999. gadā kļuva par Kultūrkapitāla fonda mūža stipendiātu.

Personālizstādes 
Zemzara gleznu personālizstādes notika Rīgā (1961, 1964, 1976, 1980, 1988, 1998, 2003), Jūrmalā (1976), Tartu (1965), Maskavā (1974), Sidnejā (1982), Otavā (1984), Kolumbusā (1990), Ņujorkā un Bostonā (abas 1991), Jelgavā (2014), Jūrmalā (2017).

Literatūra 
 Skujiņš, Zigmunds. Par Uldi Zemzari, gleznotāju un rakstnieku. Zibens locīšana: apceres un sarunas. Rīga: Liesma, 1978.

Atsauces 

1928. gadā dzimušie
2022. gadā mirušie
Latvijas gleznotāji
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Jūrmalā dzimušie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Andoras karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti '''Andoras pārstāvji/sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Andora gan ziemas olimpiskajās spēlēs, gan vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1976. gada.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Andora olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Karognesēji
Kartupeļu iela (Rīga)

Kartupeļu iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Ziepniekkalna apkaimē. Kartupeļu iela sākas krustojumā ar Valdeķu ielu un beidzas krustojumā ar Tumes ielu. Kopējais ielas garums ir 1072 metriun tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Kartupeļu ielā ir pārsvarā dažāda tipa dzīvojamā apbūve, bet arī atsevišķas sabiedriskas celtnes, tostarp Rīgas Pārdaugavas pamatskola (Kartupeļu ielā 2).

Vēsture 
1885. gadā uz Ēbeļmuižas zemes tikusi ierīkota Kartupeļu ielas trase, iemērot vairākus desmitus gruntsgabalu. Sākotnēji iela veda no tagadējās Saulkalnes ielas līdz Graudu ielai. Pēc Otrā pasaules kara iela pagarināta abos virzienos. 1961. gadā Kartupeļu ielu pārdēvēja par Celtnieku ielu, šajā laikā tapis daudzdzīvokļu ķieģeļu namu rajons aiz Graudu ielas. Vēlāk ielai atgriezts vēsturiskais nosaukums.

Ielu savienojumi 
Kartupeļu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Valdeķu iela
 Saulkalnes iela
 Mālu iela
 Ilmājas iela (T veida krustojums)
 Sīpolu iela (T veida krustojums)
 Graudu iela
 Tumes iela (T veida krustojums)

Atsauces

Skatīt arī 
 Ziepniekkalns

Ielas Ziepniekkalnā
Zemgales priekšpilsēta