joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pasaules šaha kompozīcijas federācija

Pasaules šaha kompozīcijas federācija () ir starptautiska organizācija, kas apvieno šaha kompozīcijas nacionālās organizācijas.

Tās pastāvēšanas un darba mērķis ir šaha kompozīcijas izplatīšana un veicināšana visā pasaulē.

Struktūra 
Pasaules šaha kompozīcijas federācija apvieno 41 valsti, katra no tām kā pārstāvi (komisāru) izvirza vienu delegātu (no 2003. gada 6. augusta). Organizācijas vadītājs ir prezidents. Viņam palīdz konsultants un trīs viceprezidenti. Viņu vēlēšanas notiek reizi četros gados.

Federācijai ir astoņas komitejas, kas katra atbild par konkrētu darba virzienu. Šie virzieni ir (no 2005. gada 13. oktobra):
 Pasaules turnīri šaha kompozīcijā — ;
 Individuālie pasaules čempionāti šaha kompozīcijā — ;
 FIDE albumi;
 Risināšana;
 Kvalifikācija;
 Datoru jautājumi;
 Etīdes;
 Kodekss.

Vēsture 
Pasaules šaha kompozīcijas federācijas priekštece bija 1956. gadā Budapeštā dibinātā FIDE šaha kompozīcijas pastāvīgā komisija (). 2009. gadā FIDE pārtrauca atzīt šo komisiju par savu sastāvdaļu. Tajā pašā gadā tika izveidotā pagaidu organizācija "Starptautiskā šaha kompozīcijas savienība" (), kas 2010. gadā tika pārveidota par Pasaules šaha kompozīcijas federāciju. () ar oficiālu adresi Šveices galvaspilsētā Bernē.

PCCC un WFCC prezidenti 
 D. Neikoms (Ungārija) 1956—1957;
 N. Petrovičs (Dienvidslāvija) 1958—1966;
 K. Mensfilds (Lielbritānija) 1966—1971;
 G.Jenšs (VFR) 1971—1974;
 J. Hanneliuss (Somija) 1974—1986;
 K. Venda (Austrija) 1986—1994;
 B. Formaneks (Slovākija) 1994—2002;
 D. Raiss (Lielbritānija) 2002—2006;
 U. Аvners (Izraēla) 2006—2010.
 H. Fugjaksis (Grieķija) no 2010.

Dalībvalstis 
No 2009. gada WFCC ir pārstāvētas 41 valstis:

WFCC organizētie turnīri

Šaha kompozīciju sastādīšanā 
 Pasaules šaha kompozīcijas turnīrus ()
 Individuālie pasaules čempionāti šaha kompozīcijā ()
 FIDE pasaules kausa izcīņas
 FIDE olimpiādes turnīri

Šaha kompozīciju risināšanā 
 Pasaules čempionāti (}
 Eiropas čempionāti (}
 Starptautiskās risināšanas sacensības (}
 Pasaules kausa izcīņa ()

WCCF tituli 
WFCC piešķir šādus titulus:
 FIDE lielmeistars šaha kompozīcijā;
 FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīcijā;
 FIDE meistars šaha kompozīcijā;
 FIDE starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā;
 FIDE tiesnesis šaha kompozīciju risināšanā;
 FIDE starptautiskais lielmeistars šaha kompozīciju risināšanā;
 FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīciju risināšanā;
 FIDE meistars šaha kompozīciju risināšanā;
 Goda meistars šaha kompozīcijā.

Literatūra

Atsauces

Ārējās saites 
 

Šaha kompozīcija
Šaha organizācijas
Pankreatīts

Pankreatīts ir aizkuņģa dziedzera iekaisums. Tas tiek iedalīts akūtajā un hroniskajā pankreatītā. Starp iekaisuma pazīmēm un simptomiem ir sāpes vēdera augšdaļā, slikta dūša un vemšana. Akūta pankreatīta gadījumā var parādīties drudzis un simptomi parasti pazūd dažu dienu laikā. Hroniska pankreatīta gadījumā var būt svara zudums, taukaini izkārnījumi un caureja. Var būt arī komplikācijas, piemēram, infekcija, asiņošana, cukura diabēts, problēmas ar citiem orgāniem.

Biežākie akūtā pankreatīta rašanās iemesli ir žultsakmeņi un pārmērīga alkohola lietošana. Var būt arī citi iemesli, piemēram, tieša trauma, daži medikamenti, infekcijas (piemēram, masalas), audzējs. Hronisks pankreatīts var veidoties kā akūta pankreatīta rezultāts. Tas visbiežāk parādās, vairākus gadus pārmērīgi lietojot alkoholu. Citi iespējamie iemesli ir augsts tauku, kalcija līmenis asinīs, dažas zāles, dažas ģenētiskas slimības, piemēram, cistiskā fibroze. Smēķēšana palielina risku saslimt ar kādu no pankreatīta veidiem.

2013. gadā tika fiksēti aptuveni 17 miljoni saslimšanas ar pankreatītu gadījumi. Tas izraisīja 123 tūkstošu cilvēku nāvi, 1990. gadā no slimības mira 83 tūkstoši cilvēku. Biežāk ar to saslimst vīrieši. Ar hronisko pankreatītu parasti saslimst cilvēki, kas sasnieguši 30—40 gadu vecumu. Akūtais pankreatīts pirmoreiz ticis aprakstīts 1882. gadā, savukārt hroniskais — 1946. gadā.

Skatīt arī 
 Akūts pankreatīts

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 Neslimo.lv informācija

Gremošanas orgānu slimības‎
Iekaisumi
Herolds Loids

Herolds Kleitons Loids (; , miris ) bija amerikāņu aktieris, komiķis, kinorežisors, kinoproducents, scenārists. Viens no populārākajiem un ietekmīgākajiem mēmā kino komiķiem (kopā ar Čārliju Čaplinu un Basteru Kītonu).

Mācījies Sandjego dramatiskajā mākslas skolā. Sākumā darbojies teātrī, taču vēlāk pievērsies kino. Gandrīz 200 filmu (arī skaņu filmu) autors. Sākumā ievērojams bija "Vientuļā Lūka" tēls, taču 20. gadsimta 20. gados populārs bija tēls, kurā viņš nēsāja brilles. Loids pats izpildīja trikus savās filmās. 1925. gada filma The Freshman ir viena no veiksmīgākajām mēmā kino filmām. 20. gadsimta 60. gados izdevis kinoantoloģiju ar savām ievērojamākajām lomām.

1952. gadā saņēmis Kinoakadēmijas goda balvu.

Ārējās saites 

1893. gadā dzimušie
1971. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktieri
Amerikāņu kinorežisori
Mēmā kino režisori
Kinoakadēmijas goda balvas ieguvēji
Ilziņa

Ilziņa ir upe Balvu novadā. 

Izteka - uz rietumiem no Ilziņiem. Tek austrumu virzienā. Ietek Ilziņu ezerā no rietumiem.

Atsauces 

Balvu novada upes
Narvas baseina upes
Viļakas novada upes
Meirupīte

Meirupīte ir upe Balvu novadā.

Izteka - uz ziemeļiem no Susājiem. Tek ziemeļaustrumu, vēlāk austrumu virzienā. Ietek Viļakas ezerā no ziemeļiem. Dažkārt Meirupīti uzskata par Kiras pieteku, pieskaitot tai arī Vēžupīti, kas savieno Viļakas ezeru ar Kiras upi.

Apdzīvotas vietas upes krastos: Gurinova, Meirova. Upi šķērso valsts autoceļi: P42 (Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze)), V455 (Viļaka–Žīguri–Liepna).

Atsauces 

Balvu novada upes
Narvas baseina upes
Viļakas novada upes
Rūbežupe (Vārnienes pieteka)

Rūbežupe (arī Robežupe) ir Vārnienes labā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - uz austrumiem no Moziņķiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Vārnienē lejpus Vējavas. Lielākā pieteka - Sūcene.

Apdzīvotas vietas upes krastos: Vistusala, Brieževa, Vējava. Upi šķērso valsts autoceļs P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

Atsauces 

Balvu novada upes
Daugavas baseina upes
Vārnienes pietekas
Bērzkalnes pagasts
Viļakas novada upes
Jānis Kārkliņš (tautsaimnieks)

Jānis Kārkliņš (1877—1955) bija latviešu tautsaimnieks un skolotājs. Latvijas Universitātes profesors. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

Dzīves gājums 
Dzimis 1877. gada 21. septembrī Rembates pagasta lauksaimnieka Indriķa Kārkliņa un Mades (dzim. Krastiņas) ģimenē. Mācījies Lielvārdes draudzes skolā, pēc tam kā eksterns beidzis Jelgavas reālskolu. 1907. gadā pabeidzis Rīgas Politehniskā institūta Tirdzniecības fakultāti. Strādājis par skolotāju Suntažos, no 1908. līdz 1909. gadam - Jēkabpils tirdzniecības skolā, no 1909. līdz 1917. gadam - Jēkabpils tirdzniecības skolas pārzinis.
Pirmā pasaules kara laikā no 1916. līdz 1918. gadam Viskrievijas bēgļu palīdzības komitejas komerczinātņu kursu vadītājs.

Latvijas Tautas padomes loceklis (1918—1920). Pēc tam Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas Vispārīgā departamenta direktors. No 1919. gada Latvijas Universitātē, tās Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultātes Tautsaimniecības nodaļas dibinātājs, docents, dekāns. 1936. gadā ieguvis ekonomikas doktora grādu, ievēlēts par profesoru. Kuģniecības sabiedrības "Katvaldis" direktors (1930—1940). Latvijas Tautsaimniecības biedrības priekšsēdētājs, Latvijas Akciju bankas valdes priekšsēdētājs, Tautsaimniecības kameras loceklis (1935—1940)

1944. gadā devies bēgļu gaitās uz Vāciju, tur organizējis un vadījis Baltijas Univesitātes Tautsaimniecības fakultāti Hamburgā un studiju centru Pinebergā (1946—1948). 1949. gadā izceļojis uz ASV. Dzīvojis un miris 1955. gada 22. jūnijā Olbani, 2004. gadā pārapbedīts Rīgas Meža kapos.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis — 3. šķira (1933)
 II šķiras Atzinības krusts Nr. 16. (1939.g. 25. septembrī)

Atsauces 

1877. gadā dzimušie
1955. gadā mirušie
Latvijas Universitātes darbinieki
Latviešu zinātnieki
Tautas padomes locekļi
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Atzinības krusta lielvirsnieki
Rīgas Meža kapos apbedītie
ASV latvieši
Skudrcilvēks

"Skudrcilvēks" () ir 2015. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Peitons Rīds. Filma ir balstīta uz Marvel Comics tēlu ar tādu pašu nosaukumu. "Skudrcilvēks" ir Marvel Cinematic Universe 12. filma.

Filma ir par Skotu Lengu, kam ir kostīms, kas spēj samazināt viņu un palielināt spēku. Viņš palīdz doktoram Henkam Pimam novērst draudus pasaulei. Galvenās lomas filmā attēlo Pols Rads, Evandželīna Lilī, Korijs Stols, Bobijs Kenaveils, Maikls Penja, Džūdija Grīra un Maikls Daglass.

Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā. 2018. gada 6. jūlijā tika izdots filmas turpinājums "Skudrcilvēks un Lapsene" (angliski - Ant-Man and the Wasp).

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Marvel Cinematic Universe
Vladimirs Bukovskis (1867—1937)

Vladimirs Bukovskis (dzimis , miris ) bija Latvijas jurists. Latvijas Senāta senators (1934—1937). Latvijas Universitātes profesors (1932).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1867. gada 6. (18.) augustā Carskoje Selo poļu izcelsmes muižnieka Josifa Antona Kazimira Bukovska un Karolīnas Kvjatkovskas ģimenē. Studēja tieslietas Pēterburgas Universitātē. 
1902. gadā kļuva par Jelgavas, 1906. gadā par Rīgas apgabaltiesas tiesnesi. 1903. gadā apprecējās ar Almu Luīzi Grīnervaldi, ģimenē piedzima četri dēli, jaunākais Ļevs Bukovskis, vēlākais tēlnieks. 
Pirmā pasaules kara laikā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Petrogradu, bet 1919. gada februārī atgriezās Latvijā.

1921. gadā sāka pasniegt Latvijas Universitātes Civiltiesāšanas kārtības katedrā lasīja civilprocesa kursu, sākumā būdams docents, bet kopš 1925. gada – vecākais štata docents. 1931. gada 28. maijā V. Bukovskis Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību fakultātes atklātā sēdē aizstāvēja disertāciju “Testamenta spēku apstrīdošo prasību juridiskā konstrukcija”. 
1932. gada 19. novembrī V. Bukovski ievēlēja par Latvijas Universitātes profesoru.
Viņš vadīja Latvijas jaunā Civilkodeksa izstrādāšanas komisiju, no 1933. gada bijis arī Civillikuma izstrādāšanas komisijas vadītājs.

1930. gadā apbalvots ar trešās šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Atsauces 

1867. gadā dzimušie
1937. gadā mirušie
Latvijas juristi
Latvijas krievi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Cilvēki ar nezināmu dzimšanas datumu
Latvijas Universitātes pasniedzēji
Susāji

Susāji (arī Susaji) ir ciems Viļakas novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 4,6 km no pagasta un novada centra Viļakas un 241,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)), netālu no Meirupītes iztekas.

Atsauces
Bolderājas katoļu baznīca

Bolderājas Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca ir Romas Katoļu baznīcas dievnams Gobas ielā 17, Rīgā. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Celtniecība tika sākta 1908. gadā pēc arhitekta Edgara Frīzendorfa projekta. Tai ir viens joms, rietumu pusē atrodas četrstāvu tornis. Ēka celta no dzeltenajiem ķieģeļiem. Draudzes telpu un altāra apsīdu sedz divslīpju jumts. 1919. gadā ēkai nodarīti nelieli bojājumi, apšaudē cietis tornis un fasādes daļas. 1944. gadā, Otrā pasaules kara laikā, apšaudē cietis tornis un sienas.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Katoļu baznīcas Rīgā
Bolderāja
Sūcene

Sūcene ir Rūbežupes kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - no Stompaku purva. Tek rietumu virzienā. Ietek Rūbežupē pie Brieževas. Upi šķērso valsts autoceļs P35 (Gulbene—Balvi—Viļaka—Krievijas robeža (Vientuļi)).

Atsauces 

Balvu novada upes
Daugavas baseina upes
Bērzkalnes pagasts
Viļakas novada upes
Sviļpova

Sviļpova var būt:

Sviļpova - skrajciems Baltinavas novadā
Svilpovas cits nosaukums
Tutinova

Tutinova var būt:

 Tutinova - skrajciems Baltinavas novadā
 Tutinova - skrajciems Viļakas novada Susāju pagastā
 Tutinova - skrajciems Balvu novada Kubulu pagastā

 Tutinova - Kouras upes pieteka
Arno Demārs

Arno Demārs (; dzimis ) ir Francijas šosejas riteņbraucējs, kas šobrīd pārstāv UCI Pasaules tūres komandu .

2011. gadā Demārs uzvarēja Pasaules čempionātā U-23 grupas braucienā. 

2012. gada augustā Demārs uzvarēja savās pirmajās UCI Pasaules tūres sacensībās, kad Vattenfall Cyclassics sprinta finišā pārspēja Andrē Greipelu un Džakomo Nicolo. 2016. gadā viņš izcīnīja savu tobrīd lielāko uzvaru, esot nepārspēts Milāna—Sanremo finišā.

Trīs reizes (2014, 2017, 2020) uzvarējis Francijas čempionātā grupas braucienā.

2020. gada Giro d'Italia Demārs uzvarēja četros sacensību posmos.

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Francijas riteņbraucēji
Tour de France posmu uzvarētāji
Giro d'Italia posmu uzvarētāji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tutinova (upe)

Tutinova (arī Tutinava, Tutynova) ir Kouras kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - Čabatrovas apkaimē. Tek austrumu virzienā. Ietek Kourā augšpus Borisovas. Upi šķērso valsts autoceļi V455 (Viļaka–Žīguri–Liepna) un V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi). Apdzīvotās vietas upes krastos: Čabatrova, Tutinova, Birznieki.

Atsauces 

Balvu novada upes
Narvas baseina upes
Kouras pietekas
Viļakas novada upes
Vēdenieši

Vēdenieši (arī Viedenīši, Viedeņči, Viedeskolns) ir ciems Viļakas novada Susāju pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 7,9 km no pagasta un novada centra Viļakas un 254,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, Vjadas upes krastā. 

Vēdeniešos atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Vedeniešu viduslaiku kapsēta

Atsauces
Gabačova

Gabačova ir ciems Viļakas novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 8,6 km no pagasta centra Rekovas, 21,1 km no novada centra Viļakas un 245,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta nomaļus no valsts autoceļiem, Rikas upes krastos.

Atsauces
Iļvezi

Iļvezi ir skrajciems Viļakas novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 7,6 km no pagasta centra Rekovas, 18,6 km no novada centra Viļakas un 254,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta novietojusies nomaļus no valsts autoceļiem. Ciems sastāv no 4 viensētām. Visticamāk, ciemu dibināja igauņu ģimenes, kuras no 19. gadsimta beigām līdz Pirmajam pasaules karam dzīvoja Šķilbēnu pagastā (no  — 'lūsis'), dažām no tām paliekot pagastā arī pēc tam un latviskojoties.

Atsauces
Ivanovka

Ivanovka var būt:

 Ivanovka — skrajciems Daugavpils novada Ambeļu pagastā
 Ivanovka — mazciems Riebiņu novada Riebiņu pagastā
 Ivanovka — mazciems Viļakas novada Šķilbēnu pagastā
Fudžeiras emirāts

Fudžeiras emirāts () ir viens no Apvienoto Arābu Emirātu septiņiem emirātiem, kas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā. Emirātu austrumos apskalo Omānas līcis un tas ir vienīgais no septiņiem AAE emirātiem, kuru neapskalo Persijas līcis. Emirāts robežojas ar Rāselhaimas emirātu ziemeļos un dienvidos, kā arī ar Šārdžas emirātu rietumos, kā arī Omānu.

Emirāta kopējā platība ir 1166 km² un tajā dzīvo ap 236 000 iedzīvotāju. Pēc platības tas ir piektais lielākais AAE emirāts. Pēc iedzīvotāju skaita tas ir otrais mazākais AAE emirāts un par to mazāk apdzīvots ir tikai Ummelkaivainas emirāts.

Emirāta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Fudžeira, kas ir arī AAE septītā lielākā pilsēta. Apvienoto Arābu Emirātu sastāvā tika iekļauta , līdz tam tā bija daļa no Apvienotās Karalistes protektorāta.

Ārējās saites 

Apvienoto Arābu Emirātu emirāti
Krākupe

Krākupe (arī Krakupe, latgaliešu: Krākups) ir Kūkovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - uz austrumiem no Briežuciema pagasta Augstasila. Tek austrumu virzienā. Ietek Kūkovā lejpus Zeļčiem. 

Apdzīvotas vietas upes krastos: Jaunzemes, Cērpene, Dubļova, Buki, Zeļči. Upi šķērso valsts autoceļi P46 (Dubļeva—Cērpene), P45 (Viļaka—Kārsava), V478 (Upītes–Demerova).

Atsauces 

Balvu novada upes
Narvas baseina upes
Kūkovas pietekas
Briežuciema pagasts
Baltinavas novada upes
Viļakas novada upes
Lemešova

Lemešova var būt:

 Lemešova — apdzīvota vieta Baltinavas novadā;
 Lemešova — apdzīvota vieta Kārsavas novada Malnavas pagastā;
 Lemešova — apdzīvota vieta Viļakas novada Šķilbēnu pagastā;
 Lemešavas Balvu novada Balvu pagastā cits nosaukums.
NationStates

NationStates ir daudzspēlētāju valdības simulators, ko var spēlēt jebkurā tīmekļa pārlūkā. To izveidoja Max Barry un publiski spēli atklāja 2002. gada 13. novembrī, spēle ir balstīta uz viņa romāna Jennifer Government. Barijs sākotnēji izveidoja mājaslapu kā neatkarīgu iekārtu, kur publicēt savas grāmatas vienu nedēļu pirms grāmatas iznākšanas. Mājaslapa turpina publicēt Max Barry sarakstītās grāmatas.

Atsauces 

Tīmekļa pārlūka spēles
Moseika

Moseika (arī Mosejka) ir Kūkovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā un Krievijā. 

Izteka - uz rietumiem no Zaļčupes. Tek austrumu virzienā. Ietek Kūkovā lejpus Bākarovas. Apmēram puse no upes tecējuma lejtecē Moseika ir Latvijas robežupe ar Krieviju. 

Upi šķērso valsts autoceļs V458 (Šķilbēni–Krievijas robeža). Apdzīvotās vietas upes krastos: Zaļčupe, Zatišje, Svičova.

Atsauces 

Balvu novada upes
Narvas baseina upes
Kūkovas pietekas
Viļakas novada upes
Zemeņu iela

Zemeņu iela var būt:

 iela republikas pilsētās:
 Zemeņu iela — iela Daugavpilī.
 Zemeņu iela — iela Jelgavā.
 Zemeņu iela — iela Jūrmalā.
 Zemeņu iela — iela Liepājā.

 iela novadu pilsētās:
 Zemeņu iela — iela Baložos.
 Zemeņu iela — iela Cēsīs.
 Zemeņu iela — iela Koknesē.
 Zemeņu iela — iela Kuldīgā.
 Zemeņu iela — iela Mazsalacā.
 Zemeņu iela — iela Ogrē.
 Zemeņu iela — iela Rūjienā.
 Zemeņu iela — iela Salaspilī.
 Zemeņu iela — iela Siguldā.
 Zemeņu iela — iela Talsos.
 Zemeņu iela — iela Tukumā.
Jānis Krēsliņš (vēsturnieks)

Jānis Krēsliņš (dzimis 1924. gada 19. augustā Mālpils pagastā, miris 2021. gada 17. februārī ASV, Ņujorkas štatā) bija trimdas latviešu vēstures un mākslas vēstures pētnieks, bibliogrāfs un dzejnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1924. gada 19. augustā Mālpils pagastā Arnolda Krēsliņa (1892–1958) un viņa sievas Valijas, dzimušas Lubauas, ģimenē. Mācījās Rūjienas pamatskolā, Rūjienas vidusskolā, Rīgas pilsētas 2. ģimnāzijā.
Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Austriju, tad Vāciju, kur studēja vēsturi, anglistiku un mākslas vēsturi Tībingenes universitātē (1946–1949).

1949. gadā pārcēlās uz ASV, kur studēja Kolumbijas universitātē Ņujorkā (1951–1963), ieguva maģistra grādu arī bibliotēku zinātnē. Dzīvoja Bronksā kopā ar dzīvesbiedri Skaidrīti un trīs bērniem, strādāja par bibliogrāfu un informācijas speciālistu ASV Ārpolitikas padomē Ņujorkā (1953–1993), līdztekus bija Ņujorkas Publiskās bibliotēkas padomnieks Baltijas vēstures un grāmatniecības jautājumos.

Kopš 1960. gadiem viņa apcerējumi par trimdas latviešu māksliniekiem, literātiem, vēsturniekiem, recenzijas par Baltijas valstu vēsturi regulāri publicēti žurnālā “Jaunā Gaita” un laikrakstā “Laiks”.

Viņa dēls ir Jānis Krēsliņš jun. ir Zviedrijas Karaliskās Bibliotēkas bibliotekārs.

Darbi 
 Foreign Affairs Bibliography by Henry L. Roberts, Jean Gunther, and Janis A. Kreslins, 1955.
 Tomēr, es atceros. Ņujorka: Ceļinieks, 1960.
 Foreign affairs bibliography: a selected and annotated list of books on international relations, 1962–1972. New York, London: 1976.
 Chronology 1982. Foreign Affairs, 1982, pp. 714-746.
 Recent publications on Baltic history. Baltic Studies Newsletter Association for the Advancement of Baltic Studies  (autors un redaktors)
 Mīti par latviešu un Latvijas vēsturi un piezīmes par tā dēvēto Latvijas tēla jautājumu Jaunā Gaita, nr. 213, jūnijs 1998.
 Raksti 3 sējumos. (sast., priekšv. un koment. aut. Dace Lūse). Rīga: Valters un Rapa, 2004–2008. (Saturs: 1.sēj.: Ceļi un neceļi; 2.sēj.: Vēstures vārtos; 3.sēj.: Laikmeta liecības)
 Valodnieks un bibliogrāfs Benjamiņš Jēgers Jaunā Gaita, Nr. 256. marts 2009.

Ārējās saites 
 Jānis Krēsliņš un latviešu "grūtā dzimšana" Irēne Avena, Jaunā Gaita nr. 241, jūnijs 2005.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis, V šķira (1998)
 Ērika Raistera Piemiņas fonda prēmijas laureāts (1995)
 Anšlava Eglīša un Veronikas Janelsiņas fonda laureāts (2009)
 Latvijas Zinātņu akadēmijas ārzemju loceklis (1998)

Atsauces 

1924. gadā dzimušie
2021. gadā mirušie
Siguldas novadā dzimušie
Trimdas latvieši
Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri
Stiglova (upe)

Stiglova (arī Stiglava, latgaliešu: Styglova) ir Rikas labā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - Ploskines ezera Ploskines purvā. Pa Ploskines purvu tek uz ziemeļiem, vēlāk pagriežas austrumu virzienā. Ietek Kourā pie Saucīnes.  

Upi šķērso valsts autoceļs P46 (Dubļeva—Cērpene). Apdzīvotās vietas upes krastos: Medveževka, Plešova, Dmitrijevka, Stiglova, Saucīne. Upes ielejā atrodas dabas piemineklis Stiglavas atsegumi.

Atsauces 

Balvu novada upes
Narvas baseina upes
Viļakas novada upes
Valērijs Semeņenko

Valērijs Semeņenko (; dzimis ) ir ukraiņu šaha problēmists.

Šaha kompozīcija 
Pirmo šaha uzdevumu Valērijs Semeņenko publicējis 1975. gadā. Kopš tā laika publicējis aptuveni 600 kompozīcijas, no tām apmēram 300 apbalvotas starptautiskos konkursos, tai skaitā 150 ar pirmo godalgu. Sastādījis galvenokārt palīgmata uzdevumus. No 1982. gada ir sava dvīņu brāļa Oleksandra Semeņenko treneris un līdzautors. 

Valērijs  Semeņenko ir Ukrainas nopelniem bagātais sporta meistars šahā, Ukrainas lielmeistars šaha kompozīcijā. Vairākkārtīgs Ukrainas čempions individuālā un komandu ieskaitē. Ukrainas izlases komandas treneru padome loceklis. Ukrainas komandas sastāvā vienreiz kļuvis par pasaules čempionu, bet trīsreiz par vicečempionu. 

Viņš ir FIDE meistars (2010) un starptautiskās kategorijas tiesnesis (2010) šaha kompozīcijā.

Triloģijas "Palīgmata antoloģija" (Антология кооперативного мата) līdzautors.

Uzdevuma piemērs 

Risinājums
 1) 1.Db6! Ze4! 2.Dxf2+ Kxf2 3.fxe4 Zc6#
 2) 1.Db8! Zg4! 2.Dxf4+ Kxf4 3.fxg4 Za6#

Pirmajā risinājumā melnie nosit balto figūru, kura matos otrajā risinājumā. Otrajā — otrādi melnie nosit figūru, kura matoja pirmajā risinājumā.

Bibliogrāfija

Atsauces

Ārējās saites 
 V. Semeņenko šaha kompozīcijas PDB vietnē

Ukrainas šahisti
Šaha problēmisti
Ukrainas Nopelniem bagātie sporta meistari
Dņipro dzimušie
Wizz Air

Wizz Air (pilns nosaukums Wizz Air Hungary Légiközlekedési Kft.) ir Ungārijas zemo cenu lidsabiedrība. Tā dibināta 2003. gadā. Galvenais birojs atrodas Budapeštas Ferenca Lista starptautiskā lidostā Budapeštā.

Wizz Air mātes uzņēmums Wizz Air Holdings Plc ir reģistrēts Džērsijā, un tā akcijas tiek kotētas biržā London Stock Exchange.

Vēsture 

Lidsabiedrība dibināta 2003. gada septembrī. Lielākais investors bija ASV privāto ieguldījumu uzņēmums Indigo Partners.
Pirmais lidojums notika 2004. gada 19. maijā no Katovices.

Desmit gados Wizz Air kļuva par Centrālās un Austrumeiropas lielāko zemo cenu lidsabiedrību.

2015. gada 25. februārī mātes uzņēmums Wizz Air Holdings pabeidza sākotnējo publisko piedāvājumu un tā akcijas sāka kotēt Londonas Fondu biržā.

2015. gada maijā Wizz Air paziņoja par pilnīgu zīmola atjaunināšanu un lidmašīnu apdrukas dizaina maiņu.

Flote 

2016. gada janvārī Wizz Air flotē bija 63 Airbus A320-200 un 4 Airbus A321 CEO.

Rīgas bāze 
2017. gadā Rīgas starptautiskajā lidostā bāzējās divas Wizz Air lidmašīnas un vairāk nekā 70 apkalpes locekļu darbojās klientu apkalpošanā, nodrošinot no Latvijas galvaspilsētas lidojumus uz 13 galamērķiem.
Lidsabiedrība 2016. gadā no Rīgas pārvadāja 476 200 pasažieru, kas bija par 0,7% vairāk nekā 2015. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Wizz Air
 Wizz Air latviešu valodā

Ungārijas lidsabiedrības
Ungārijas uzņēmumi
Zemo cenu lidsabiedrības
Coptosperma borbonicum

Coptosperma borbonicum ir rubiju dzimtas koks, kas endēms Maskarēnu salām. Tā ir viena no 19 Coptosperma ģints sugām, kuras sastopamas Āfrikas rietumos, Arābijas pussalā un vairākās Indijas okeāna rietumu daļā.

Apraksts 
Jauno kociņu lapas ir krāsainas un rakstainas. To dzīsla sākumā sarkana, kas mazos kociņus pasargā no bruņurupučiem. Šie zālēdāji spēj atšķirt sarkano krāsu, kuru uzskata par indīgu.

Būdami svaigi, pieaugušu koku baltie ziedi izplata patīkamu smaržu. Taču pēc novīšanas to smaka kļūst smirdīga, tāpēc šī auga vietējais nosaukums ir bois de rat ("žurkas koks").

Izplatība 
Endēms Maurīcijai un Reinjonai. Augu izmanto dārzniecībā un ainavu veidošanā.

Atsauces

Literatūra 
 The Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritius Wildlife Foundation. , page 19

Maskarēnu flora
Maurīcijas flora
Rubiju dzimta
Akmens

Akmens ir ciets, ūdenī nešķīstošs nemetālisks iezis vai tā gabals. Ieguves rūpniecībā par akmeņiem tiek uzskatītas iežu frakcijas, kas lielākas par 70 mm (5—70 mm lielas frakcijas tiek uzskatītas par granti un oļiem, frakcijas, kas mazākas par 5 mm, — par smilti). Iežu atlūzas, kuru diametrs lielāks par , uzskata par laukakmeņiem. Latvijā laukakmeņus ar tilpumu virs  uzskata par valsts nozīmes dabas pieminekļiem, bet  — par vietējas nozīmes dižakmeņiem.

Atsauces 

Ģeoloģija
Upīte (ciems)

Upīte ir ciems Viļakas novada Šķilbēnu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā 5,5 km no pagasta centra Rekovas, 24,2 km no novada centra Viļakas un 249,7 km no Rīgas. Izveidojies padomju laikos pie Kudreva sādžas kā kolhoza "Cīņa" un Upītes ciema centrs.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V459 (Pleševa–Čilipīne–Kudreva).

Atsauces
Zeļči

Zeļči var būt:

 Zeļči — izzudis skrajciems Baltinavas novadā
 Zeļči — skrajciems Kārsavas novada Goliševas pagastā
 Zeļči — skrajciems Viļakas novada Šķilbēnu pagastā

Skatīt arī 
Jaunzeļči
Nisons Kacenelsons

Nisons Kacenelsons (dzimis , miris ) bija Latvijas ebreju sabiedrisks darbinieks, Krievijas Impērijas Valsts Domes I sasaukuma deputāts no Kurzemes guberņas.

Dzīvesgājums 
Dzimis Babrujskā, Minskas guberņā (tagad Baltkrievijā), ebreju tirgotāja ģimenē. Absolvējis Berlīnes Universitāti, filozofijas zinātņu doktors.

1899. gadā 3. Vispasaules cionistu kongresā Bāzelē ievēlēts par Ebreju Kolonialās bankas direktoru (no 1905. gada direktorāta priekšsēdētājs). 1903. gadā pavadīja ebreju valsts idejas autoru Teodoru Herclu viņa braucienā pa Krieviju. Cīnījies par ebreju līdztiesību Krievijas Impērijā. 1905. gadā viens no Ebreju tautas pilnīgas vienlīdzības panākšanas savienības Krievijā dibinātajiem. Krievijas konstitucionāli demokrātiskās (kadetu) partijas biedrs. 1906. gadā ievēlēts Krievijas Valsts domē no Kurzemes guberņas, kur darbojies finansu komisijā. 1906. gadā bija viens no Viborgas uzsaukuma par pilsonisko nepakļaušanos parakstītājiem. Par to notiesāts uz 3 mēnešiem cietumā ar vēlētāja tiesību atņemšanu.

1910. gadā vadīja Liepājas emigrācijas komiteju. Pēc 1918. gada dzīvoja Latvijā. Miris Liepājā 1923. gada 9. novembrī.

Savrupmāja 
Liepājā saglabājusies Nisona Kacenelsona savrupmāja Kūrmājas prospektā 16 (arhitekts Pauls Makss Berči), kurā tagad atrodas Liepājas muzejs.

Atsauces 

1862. gadā dzimušie
1923. gadā mirušie
Ebreji
Džordžtauna (Kaimanu Salas)

Džordžtauna () ir Britu aizjūras teritorijas Kaimanu Salu galvaspilsēta un lielākā pilsēta, kas atrodas Lielās Kaimanu salas rietumu daļā, Karību jūras krastā. Pilsētas platība ir 29 km², pēc 2007. gada datiem pilsētā dzīvoja 28 836 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir otrā lielākā Britu aizjūras teritoriju galvaspilsēta.

Džordžtauna ir populārs tūrisma galamērķis un Kaimanu Salu galvenais tirdzniecības, transporta un ekonomiskais centrs.

Ārējās saites 

Kaimanu Salu pilsētas
Villems I

Villems Frederiks princis van Oranje-Nasavs (; dzimis , miris ) bija pirmais Nīderlandes karalis, pēdējā Nīderlandes stadhoudera Villema V vecākais dēls. No 1815. līdz 1840. gadam viņš vienlaikus bija arī pirmais Luksemburgas lielhercogs.

Dzimis Nīderlandes stadhoudera Villema V ģimenē. No 1793. līdz 1795. gadam komandēja nīderlandiešu karaspēku pret frančiem. Kad 1795. gadā franči ieņēma Amsterdamu, kopā ar tēvu bēga no valsts. Pēc tēva nāves 1806. gadā valdīja dzimtas Nasavas īpašumos. Napoleona karu laikā cīnījās Prūsijas pusē pret frančiem, 1806. gadā tika saņemts gūstā. 1809. gadā erchercoga Kārļa karaspēka vadībā piedalījās Agramas kaujā. 

Vīnes kongresa lēmumu rezultātā tika nodibināta Nīderlandes karaliste, kurā apvienoja mūsdienu Nīderlandes un Beļģijas teritorijas. 1815. gadā Villems I tika kronēts par Nīderalndes karali, bet savus īpašumus Vācijā bija spiests atdot. Pārmaiņus uzturējās Briselē un Hāgā, līdz 1830. gadā notika Beļģijas revolūcija, nodibinot mūsdienu Beļģijas valsti. Villems pretojās Beļģijas neatkarības atzīšanai līdz 1839. gadam, kad lielvalstu spiediena rezultātā tika noslēgts Londonas līgums, nostiprinot Beļģijas un Luksemburgas neatkarību.

Pieaugot neapmierinātībai ar valsts finanšu stāvokli un skandālu ģimenē Villems I 1840. gadā attiecās no troņa par labu savam dēlam Villemam II.

Ārējās saites 

1772. gadā dzimušie
1843. gadā mirušie
Dienvidholandē dzimušie
Orānas-Nasavas dinastija
Nīderlandes monarhi
Luksemburgas lielhercogi
Ezermala

Ezermala var būt:

 Ezermala — Daugavpils pilsētas daļa;
 Ezermala — skrajciems Viļakas novada Vecumu pagastā;
 Ilūkstes novada Dvietes pagasta skrajciema Azarmales cits nosaukums;
 Ezermala — bijusī apdzīvotā vieta Alūksnes novada Liepnas pagastā;
 Ezermala — pirms 2. pasaules kara pastāvējusi pietura dzelzceļa līnijā Gulbene—Abrene;
 Azarmales agrākais nosaukums.
Ezermala (Vecumu pagasts)

Ezermala (arī Azarmale) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 3,5 km no pagasta centra Borisovas, 3,2 km no novada centra Viļakas un 249,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļaustrumiem no Viļakas pie autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi), starp Viļakas ezeru un Kiras upi.

Atsauces
Azarmale

Azarmale, agrāk Ezermala, Ezermaļi ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Dvietes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā Dvīta ezera ziemeļu krastā 3.5 km no pagasta centra Dvietes, 13 km Ilūkstes un 193 km no Rīgas.

Atsauces
Maurīcijas savvaļas fonds

Maurīcijas savvaļas fonds (angl. Mauritian Wildlife Foundation, MWF) ir nevalstiska, bezpeļņas organizācija, kas vērsta uz endēmās floras un faunas saglabāšanu Maurīcijā.

Viens no Maurīcijas dabiskās vides aizsardzības iesācējiem bija dabaspētnieks Džeralds Darels, kurš 1976. gadā pirmo reizi apmeklēja salu. 1984. gadā viņa vadībā izveidoja fondu, kas iesāka sārtā baloža, Telfēra scinka, Raundas boa un citu apdraudētu vai kritiski apdraudētu sugu aizsardzību. Grāmatā "Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži" Darels iepazīstina ar šīs aizsardzības programmas pirmsākumiem. 

1996. gadā organizācija paplašināja darbību, atjaunojot dabisko vidi Rodrigesas un Maurīcijas mežos un nelielajās piekrastes salās, ieskaitot Melnās upes aizas nacionālo parku, Raundu, Egretu, Flatu, Sērpentu, Ganerskveinu, kontrolējot invazīvās sugas, iesaistoties dzīvnieku pavairošanas un vietējo augu audzēšanas programmās.

Dzīvnieku sugu aizsardzība 
Putnu sugas, kuru aizsardzībā iesaistīts MWF:
 Sārtais balodis
 Maurīcijas piekūns
 Maurīcijas gredzenkakla papagailis
 Maurīcijas fodijs
 Rodrigesas fodijs
 Rodrigesas ķauķis
 Maurīcijas olīvzaļā baltactiņa
 Maurīcijas bulbuls
 Maskarēnu paradīzes mušķērājs
 Maurīcijas dzegužčakste
 Maurīcijas jūras putni
 Rodrigesas jūras putni

Rāpuļu sugas, kuru aizsardzībā iesaistīts MWF:
 Raundas boa
 Telfēra scinks
 Bodžera scinks
 Makabeja scinks
 Oranžastes scinks
 Boutona scinks
 Raundas gekons
 Sērpentas nakts gekons
 Darela nakts gekons jeb Raundas nakts gekons
 Mazais nakts gekons
 Maurīcijas dienas gekons
 Zilastes dienas gekons
 Maurīcijas augstieņu dienas gekons
 Maurīcijas zemieņu dienas gekons

Zīdītāju sugas, kuru aizsardzībā iesaistīts MWF:
 Rodrigesas augļēdājsikspārnis
 Maurīcijas augļēdājsikspārnis

Atsauces

Literatūra 
 The Native Plants and Animals of Mauritius. The Mauritius Wildlife Foundation. 
 A Management Plan for the Restoration of Round Island (2008-2012). Main Contributors Ashok Khadun, Visnuduth Bachraz, Ehsan Dulloo, Rachel Atkinson, Vikash Tatayah, Christine Griffiths
 Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981
 Šķirsta jubileja. Džeralds Darels. Nordik. 2003. 
 Your guide. Durrell Wildlife Conservation Trust; an international charity saving species from extinction

Starptautiskas nevalstiskās organizācijas
Maurīcija
Zēbergs

Zēbergs (, no See — 'jūra' un Berg — 'kalns'; sieviešu dzimtē Zēberga) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Alfreds Zēbergs (Alfred Seeberg; 1886—?) — vācbaltu izcelsmes Latvijas ķīmiķis, žurnālists un politiķis;
 Artūrs Zēbergs (1888—1964) — rēderis, kuģu kompānijas "Brāļi Zēbergi" īpašnieks;
 Aurēlijs Zēbergs (1879—1940) — jurists un sabiedriskais darbinieks;
 Jānis Zēbergs (1871—1927) — kuģniecības, politiskais un sabiedrisks darbinieks;
 Roberts Zēbergs (1933—2008) — aktieris.

Vācu uzvārdi
Badnova

Badnova (arī Badnava) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,6 km no pagasta centra Borisovas, 9,9 km no novada centra Viļakas un 253,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem. Uz rietumiem no ciema atrodas Badnovas purvs.

Atsauces
Kāpu iela (Jūrmala)

Kāpu iela ir iela Jūrmalā, kas savieno Mellužu, Asaru un Vaivaru apkaimes. Kāpu iela sākas krustojumā ar Dārzu ielu un beidzas krustojumā ar Skautu ielu. Kopējais ielas garums ir 3520 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kāpu ielā satiksmes kustība divās joslās un posmā no Silu ielas līdz Stūrmaņu ielai joslas ir atdalītas. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Dažas no mājām ir iekļautas kultūrvēsturiskajā apbūvē un vēl dažas ievērojamo celtņu sarakstā.

Ielu savienojumi 
Kāpu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Dārzu iela (T veida krustojums)
 Puķu iela
 Baložu iela (T veida krustojums)
 Gundegas iela (T veida krustojums)
 Strazdu iela (T veida krustojums)
 Žubītes iela (T veida krustojums)
 Magoņu iela (T veida krustojums)
 Kanālu iela (T veida krustojums)
 Rožu iela (T veida krustojums)
 Mežsargu iela (T veida krustojums)
 Kadiķu iela (T veida krustojums)
 Zaru iela (T veida krustojums)
 Silu iela (T veida krustojums)
 Celmu iela (T veida krustojums)
 Draudzes iela (T veida krustojums)
 Stūrmaņu iela (T veida krustojums)
 Pumpuru iela (T veida krustojums)
 Vītolu iela (T veida krustojums)
 Andreja iela
 Selgas iela
 Vārpu iela
 Dzimtenes iela
 Stacijas iela (T veida krustojums)
 Birzes iela
 Ziedu iela (T veida krustojums)
 Olgas iela (T veida krustojums)
 Ziemeļu iela (T veida krustojums)
 Rūsiņa iela
 Tālivalža iela
 Oļģerta iela (T veida krustojums)
 Gaidas iela
 Vēju iela
 Skautu iela

Objekti 
 Kāpu ielā 85 atrodas Asaru kapi.
 Agrāk Kāpu ielā 119 atradās pansionāts “Asari”.
 Agrāk Kāpu ielā 124 atradās pansionāts “Vaivariņi”.

Skatīt arī 
 Melluži
 Vaivari
 Asari

Ielas Jūrmalā
Jūrmalas ielas bez kartes
Jūrmalas ielas bez attēla
Bliņica

Bliņica (arī Blinnīca, Bļiņica, Bļiņņica) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 4,4 km no pagasta centra Borisovas, 10,9 km no novada centra Viļakas un 257,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V467 (Viļaka–Borisova–Bubņi).

Atsauces
Cūkine

Cūkine (arī Ciukīne, latgaliešu: Cyukīne) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 2,1 km no pagasta centra Borisovas, 8,5 km no novada centra Viļakas un 254,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Tutinovas upes ietekas Kirā.

Atsauces
Gārša (Vecumu pagasts)

Gārša (arī Garši) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 8,6 km no pagasta centra Borisovas, 15,1 km no novada centra Viļakas un 261,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem, pie Vjadas upes.

Atsauces
Goršāni

Goršāni (arī Goršani) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 7,6 km no pagasta centra Borisovas, 3,3 km no novada centra Viļakas un 249,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz austrumiem no novada centra Viļakas, pie autoceļa V476 (Viļaka–Lugi).

Atsauces
Gubeņi

Gubeņi (arī Bubencava, Gubencava, Gubencova) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 12,2 km no pagasta centra Borisovas, 18,6 km no novada centra Viļakas un 265 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Indriči

Indriči ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 2 km no pagasta centra Borisovas, 8,4 km no novada centra Viļakas un 254,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies uz ziemeļiem no pagasta centra Borisovas, pie autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi).

Atsauces
Ceļojuma laiks (dokumentālā filma)

"Ceļojuma laiks" () ir 63 minūtes gara pilnmetrāžas dokumentālā filma, kas stāsta par režisora Andreja Tarkovska un scenārija autora Tonino Gerras ceļojumiem pa Itāliju, gatavojoties filmas "Nostalģija" uzņemšanai. Papildus sarunām par filmas uzņemšanu, viņi apspriež plašu jautājumu loku, sarunājoties arī par ar kino nesaistītām lietām. Tarkovskis atklāj savu kino filozofiju un pauž apbrīnu, ko izjūt attiecībā uz Robēra Bresona, Žana Vigo, Mikelandželo Antonioni, Federiko Fellini, Ingmara Bergmana filmām.

Filma tika demonstrēta 1995. gada Kannu kinofestivāla Un Certain Regard sadaļā.

Līdzīgas dokumentālās filmas 
"Ceļojuma laiks" ir vienīgā dokumentālā filma par Andreju Tarkovski, kuras tapšanā viņš pats ir līdzdarbojies. Par Andreju Tarkovski ir radīti vairāki desmiti dokumentālu filmu. No tām var minēt Krisa Mārkera "Viena diena Andreja Arsenjeviča dzīvē" (One Day in the Life of Andrei Arsenevich), Aleksandra Sokurova "Maskavas elēģija" (Московская элегия), Mihaila Ļeščilovska Режиссер Андрей Тарковский на съемках "Жертвоприношения" (M. Ļeščilovskis bija Tarkovska filmas "Upurēšana" montāžas redaktors). Tarkovskis ir redzams arī daudzās dokumentālās filmās par kino vēsturi.

Atsauces

Ārējās saites 

 Tarkovsky's diary at Nostalghia.com

Andreja Tarkovska filmas
1983. gada filmas
Itālijas filmas
Kozīne

Kozīne (arī Kozine) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 8,6 km no pagasta centra Borisovas, 15,1 km no novada centra Viļakas un 261,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi).

Atsauces
Kazukalns

Kazukalns (arī Kozukolns) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 8,9 km no pagasta centra Borisovass, 4,6 km no novada centra Viļakas un 251 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V476 (Viļaka–Lugi).

Atsauces
Līčupe (Lodumkas pieteka)

Līčupe ir neliela Lodumkas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Tek austrumu virzienā paralēli Lodumkai. Ietek Lodumkā pie Vientuļiem, netālu no valsts robežas ar Krieviju. 

Augštecē veido Medņevas un Vecumu pagasta robežu. Apdzīvota vieta upes krastos: Vientuļi. Upi nešķērso valsts autoceļi.

Atsauces 

Balvu novada upes
Narvas baseina upes
Viļakas novada upes
Lauzi (Vecumu pagasts)

Lauzi (arī Louzi) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Borisovas, 11,5 km no novada centra Viļakas un 257,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V457 (Viļaka–Borisova–Bubņi).

Atsauces
Vecumi

Vecumi var būt:

 Vecumi — mazciems Cesvaines novada Cesvaines pagastā
 Vecumi — skrajciems Daugavpils novada Kalupes pagastā
 Vecumi — skrajciems Krustpils novada Mežāres pagastā
 Vecumi — mazciems Lubānas novada Indrānu pagastā
 Vecumi — vidējciems Viļakas novada Vecumu pagastā

Skatīt arī 
Kvedervecumi
Rijas Vecumi
Romānvecumi
Spričvecumi
Vecumi (Vecumu pagasts)

Vecumi (arī Vacumi) ir ciems Viļakas novada Vecumu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,2 km no pagasta centra Borisovas, 8,6 km no novada centra Viļakas un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļiem V475 (Vecumi–Borisova) un V491 (Viļaka–Vecumi). uz austrumiem no ciema atrodas Badnovas purvs.

Atsauces
Vacumi

Vacumi var būt:

 Daugavpils novada Kalupes pagasta skrajciema Vecumi cits nosaukums
 Viļakas novada Vecumu pagasta vidējciema Vecumi cits nosaukums

Skatīt arī 
Kvedervacumi
Rejas Vacumi
Romānvacumi
Spričvacumi
Āpšu iela (Rīga)

Āpšu iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Āpšu iela sākas krustojumā ar Armitsteda ielu un beidzas krustojumā ar Telts ielu. Kopējais ielas garums ir 530 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām (izņemot posmu starp Sūnu un Telts ielu, kas pielāgots tramvaja kustībai un gājējiem). Āpšu iela ir klāta ar asfalta segumu, un vēsturisko bruģi posmā starp Koku ielu un Telts ielu. Āpšu ielā ir pārsvarā daudzdzīvokļu īres namu apbūve.

Āpšu ielas un Telts ielas stūrī atrodas 3. speciālā pamatskola (Telts ielā 2A), bet pretējā pusē Āpšu ielai kvartālu starp Telts un Tipogrāfijas ielu aizņem 4. tramvaju depo (Tipogrāfijas ielā 3).

Vēsture 
Iela sastopama no 1880/1883. gada Rīgas kartogrāfiskajā materiālā ar savu tagadējo nosaukumu.

Ielu savienojumi 
Āpšu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Armitsteda iela (T veida krustojums)
 Koku iela
 Tipogrāfijas iela (T veida krustojums)
 Sūnu iela (T veida krustojums)
 Telts iela (T veida krustojums)

Sabiedriskais transports 
Posmā starp Sūnu un Telts ielu pa Āpšu ielu kursē 10. maršruta tramvajs.

Skatīt arī 
 Torņakalns

Atsauces 

Ielas Torņakalnā
Zemgales priekšpilsēta
Rīgas ielu raksti, kuriem nav kartes
53. gads

53. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

Notikumi 
 Nērons apprecas ar Klaudiju Oktaviānu.
 Dibināta Lielbritānijas pilsēta Kārdifa.

Dzimuši 
 Marks Ulpijs Nerva Trajāns (Marcus Ulpius Nerva Traianus), Romas imperators (miris 117.)
57. gads

57. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

Notikumi 
 Romas imperators Nērons kļūst arī par augstāko vēlējamo valsts amatpersonu Romas republikā jeb konsulu.
58. gads

58. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi 
 Romas imperators Nērons un Otons sastrīdas sievietes dēļ.
 Pēc strīda ar Nēronu, Otons pārceļas uz Luzitāniju un kļūst par Luzitānijas gubernatoru.
59. gads

59. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi 
 Romas imperators Nērons cenšas nogalina savu māti Agripīnu Jaunāko. No sākuma viņam tas neizdodas, bet vēlāk liek to darīt atkārtoti un viņam tas izdodas. Viņš liek, lai slepkavību pasludina kā pašnāvību.

Miruši 
 Agripīna Jaunākā (Agrippina minor), Romas impērijas imperatora Klaudija sieva, imperatora Tiberija adoptētā meita, imperatora Kaligulas māsa un imperatora Nērona māte (dzimusi 15.)
67. gads

67. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturdienā.

Notikumi 
 Nērons aizbrauc uz Grieķiju, kur viņš piedalās Olimpiskajās spēlēs un citos pasākumos.
 Sardīnija kļūst par Romas provinci.
Kokbērntauna

Kokbērntauna () ir Britu aizjūras teritorijas Tērksas un Kaikosas galvaspilsēta, kas atrodas Tērksas salu ziemeļu daļā, Karību jūras krastā. Tā ir Tērksu un Kaikoso otrā lielākā pilsēta aiz Providensialesas. Pēc 2012. gada datiem pilsētā dzīvo 3700 iedzīvotāji.

Kokbērntaunā atrodas Tērksu un Kaikosu galvenās valsts institūcijas un valdība. Pilsēta ir dibināta 1681. gadā.

Ārējās saites 

Tērksas un Kaikosas pilsētas
Meteor-M № 2

Meteor-M № 2 (Метеор-М № 2) ir Krievijas Meteor-M sērijas meteoroloģiskais pavadonis. Tas orbītā tika palaists 2014. gada jūlijā. 

Pavadonis tika izgatavots uzņēmumā NPP VNIIEM pēc Roskosmos un Rosgidromet pasūtījuma.

Meteor-M № 2 tika palaists  14:58 UTC ar nesējraķeti Sojuz-2.1b / Fregat-M no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 31/6. Ar to kopā startēja arī mikropavadoņi Vernov, Ukube-1, SkySat-2, TechDemoSat-1, AISSat-2, DX-1. Meteor-M ievadīts solārsinhronā orbītā.

2015. gada 8. aprīlī Meteor-M № 2 tika nodots ekspluatācijā.

2019. gada 26. jūlijā tika publicēta ziņa, ka Meteor-M № 2 nedarbojas divi sekundāri instrumenti: mikroviļņu radiometrs MTVZA-GJa atmosfēras temperatūras un mitruma mērīšanai un radiolokācijas komplekss Severjanin-M. Savukārt galvenais instruments multispektrālā skenējošā iekārta MSU-GS, kā arī infrasarkanais Furjē spektrometrs darbojas normāli.
2019. gada 3. augustā pavadonim sabojājās orientācijas sistēma. Vēlāk tā darbība tika atjaunota.

2021. gada 29. aprīlī Meteor-M № 2 sabojājās orientācijas sistēma. 4. maijā tika paziņots, ka pavadonis atkal darbojas normāli.

Atsauces

Ārējās saites 
 Космический аппарат "Метеор-М" №2  ФГБУ "НИЦ "Планета"
 Космический аппарат «Метеор-М» №2 (№2-1, №2-2) NPP VNIIEM
 Meteor-M 1, 2 Gunter Dirk Krebs 

2
Eduards Pitseps

Eduards Pitseps (;  — ) bija Igaunijas cīkstonis un mēmā kino aktieris. Viņš piedalījās ., . un . gada Olimpisko spēļu grieķu-romiešu cīņas sacensībās un 1924. gadā izcīnīja zelta medaļu vieglākajā svara kategorijā, kļūstot par pirmo Igaunijas olimpisko čempionu cīņas sportā. 1928. gadā viņš bija sestais grieķu-romiešu cīņā un devītais brīvajā cīņā.

Pitseps ar cīņu sāka nodarboties Pirmā pasaules kara laikā un 1917. gadā izcīnīja trešo vietu Krievijas čempionātā. Savās pirmajās starptautiskajā sacensībās, 1920. gada Olimpiskajās spēlēs, viņš zaudēja pusfināla cīņā nākamajam sudraba medaļas ieguvējam Heiki Kehkenenam. Nākamajā gadā viņš bija ceturtais Pasaules čempionātā, bet 1922. gadā ieguva sudraba medaļu. 1933. gadā viņš beidza dalību sacensībās un 1936. gada Olimpiskās spēles apmeklēja kā Latvijas cīņas izlases galvenais treneris. Otrā Pasaules kara laikā viņš pārcēlās uz Somiju un turpināja tur strādāt ar cīkstoņiem. Kopš 1977. gada Veru, Igaunijā, notiek Pitsepa vārdā nosauktās ikgadējas starptautiskas cīņas sacensības.

Pitseps pārvaldīja astoņas valodas. Savos cīkstoņa gados viņš tēloja mēmā kino filmās un tika iesaukts par "Igaunijas Čaplinu". 1924. gadā viņš tēloja galveno lomu filmā Õnnelik korterikriisi lahendus, tās režisors bija Konstantins Merska, bet 1925. gadā — filmā Tšeka komissar Miroštšenko.

Atsauces

Ārējās saites 

 Eduards Pitseps Igaunijas kino arhīva vietnē 

1898. gadā dzimušie
1960. gadā mirušie
Igaunijas cīkstoņi
Krievijas cīkstoņi
1920. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1928. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Igaunijas aktieri
Veru apriņķī dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Albpetrol

Albpetrol sh.a ir Albānijas enerģētikas uzņēmums. Tas nodarbojas ar degvielas ražošanu un tirdzniecību. Uzņēmuma īpašnieks ir Albānijas valsts, tas atrodas Enerģētikas un rūpniecības ministrijas pakļautībā. Galvenais birojs atrodas Patosā. Dibināts 1993. gadā.

Vēsture 
Naftas ieguves vēsture Albānijā sākās 1918. gadā, kad itāliešu ģeologa Leo Madalena  pie Drašovicas (Vlorë) veiktajā pirmajā uzbumā tika atklāts neliels naftas daudzums. Drīz naftas ieguvi sāka vairāki ārvalstu uzņēmumi, piemēram Anglo-Persian Oil Company, Standard Oil.

Pēc Otrā pasaules kara naftas ieguve tika nacionalizēta. Līdz 1990. gadam Albpetrol bija viens no lielākajiem Albānijas uzņēmumiem.

1993. gada 20. martā Albpetrol tika reorganizēts kā komercsabiedrība ar 100 % valsts kapitālu.

1990. gados Albānijas naftas tirgus tika liberalizēts, un valstī ienāca ārvalstu naftas uzņēmumi. Tiem koncesijā tika nodoti naftas lauki; uzraudzība tika uzticēta Albpetrol.

Atsauces

Ārējās saites 
 Albpetrol

Albānijas uzņēmumi
Lielbritānijas Anna

Lielbritānijas Anna (, , ; dzimusi , mirusi ) bija Lielbritānijas karaļa Džordža II meita un pirmā mantojamā Nīderlandes stadhoudera Villema IV sieva. Dzimusi Hannoverē, kad tēvs vēl nebija kļuvis par Lielbritānijas karali. Pēc vīra Villema nāves no 1751. līdz savai nāvei 1759. gadā bija Nīderlandes reģente dēla Villema V mazgadības dēļ.

Ārējās saites 

1709. gadā dzimušie
1759. gadā mirušie
Hanoveres dinastija
Lejassaksijā dzimušie
Gruzdovka

Gruzdovka (arī Gruzdauka, Gruzdavka) ir Liepnas labā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - mežā, Žīguru pagasta centrālajā daļā. Tek caur meža masīviem ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Liepnā lejpus Katlešiem. 

Netālu no ieteces Liepnā upi šķērso valsts autoceļs V473 (Žīguri–Silaciems–Katleši). Upes krastos nav ievērojamu apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Balvu novada upes
Narvas baseina upes
Liepnas pietekas
Viļakas novada upes
Melnaisrūcis

Melnaisrūcis (arī Malnīsriucis, Melnīsriucis) ir Bolupes kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - mežā, Žīguru pagasta dienvidrietumos. Tek caur meža masīviem rietumu virzienā. Ietek Bolupē augšpus Kupravas, turpat kur Naricas upe.

Upi nešķērso valsts autoceļi. Upes krastos nav ievērojamu apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Balvu novada upes
Daugavas baseina upes
Bolupes pietekas
Viļakas novada upes
Narica

Narica ir Bolupes kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Izteka - mežā, uz dienvidaustrumoem no Zodānu purva. Tek caur meža masīviem dienvidrietumu virzienā. Ietek Bolupē augšpus Kupravas, turpat kur Melnārūča upe. 

Upi nešķērso valsts autoceļi. Upes krastos nav ievērojamu apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Balvu novada upes
Daugavas baseina upes
Bolupes pietekas
Viļakas novada upes