joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Koveļa

Koveļa () ir apgabala nozīmes pilsēta Ukrainas ziemeļrietumos, Volīnijas apgabalā. Ievērojams dzelzceļa mezgls - dzelzceļa līnijas atdalās sešos virzienos. Pie pilsētas izveidota SEZ.

Vēsture

Pilsēta pirmoreiz rakstos minēta 1310. gadā. 1518. gadā Polijas karalis Sigismunds I Vecais piešķīra Koveļai Magdeburgas tiesības. Pēc tam, kad Andrejs Kurbskis 1563. gadā no Maskavijas pārbēga pie Sigismunda II Augusta, Polijas karalis viņam piešķīra Koveļas pilsētu, un Kurbskis tas apkaime arī apmetās. Kopš 1569. gada - Rečas Pospoļitas sastāvā. Pēc Polijas trešās dalīšanas 1795. gadā pilsēta iekļāvās Krievijas sastāvā.

No 1916. gada 26. jūlija līdz 8. augustam ap pilsētu notika Koveļas kauja, kuras rezultāta austriešiem izdevās nostabilizēt fronti pēc Brusilova pārrāvuma.

Pēc Pirmā pasaules kara Koveļa iekļāvās jaunizveidotajā Polijas valstī. Sākoties Otrajam pasaules karam, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, 1939. gadā pilsētu ieņēma PSRS karaspēks. Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS Koveļu ieņēma vācu karaspēks. Vācu okupācijas laikā pilsēta ietilpa Ukrainas reihskomisariātā. Tika iznīcināta pilsētas ebreju kopiena, bet pilsētas apkārtnē ukraiņu kaujinieki no UNA izvērsa represijas pret poļu civiliedzīvotājiem. 1944. gada martā un aprīlī ap pilsētu notika niknas kaujas starp vācu un padomju karaspēku. Pēc kara lielākā daļa atlikušie poļu iedzīvotāji pārcēlās vai tika pārcelti uz dzīvi Polijā, sevišķi uz tās rietumu apgabaliem, no kuriem savukārt tika padzīti vācieši.

Pēc kara līdz 1991. gadam Koveļa bija Ukrainas PSR sastāvā.

Cilvēki

Koveļa ir amerikāņu uzņēmēja, Džona Kenedija slepkavības filmas autora Ābrama Zaprudera (Abraham Zapruder, 1905-1970) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

 avīze "Koveļas taisnība" 
 Koveļas portāls

Atsauces 

Volīnijas apgabala administratīvais iedalījums
Kolumbija (Dienvidkarolīna)

Kolumbija () ir pilsēta ASV, Dienvidkarolīnas štata lielākā pilsēta, kā arī štata galvaspilsēta. 2007. gadā pilsētā dzīvoja 124 818 iedzīvotāju.

Pilsēta nosaukta par godu jūrasbraucējam Kristoforam Kolumbam.

Cilvēki 
Melburnā dzimuši:
 Aleksandrs Boforts Mīks (Alexander Beaufort Meek; 1814–1865) – šahists, jurists un dzejnieks
 Čārlzs Boldens (Charles Bolden, 1946–) – astronauts, atvaļināts ASV Jūras kājnieku ģenerālmajors
 Džermeins O'Nīls (Jermaine O'Neal, 1978–) – basketbolists

Ārējās saites 

Dienvidkarolīnas pilsētas
ASV štatu administratīvie centri
Augsburga

Augsburga (, ) ir neatkarīga pilsēta Vācijas dienvidos, Bavārijas federālajā zemē, vēsturiskajā Švābijas reģionā. Pēc iedzīvotāju skaita Augsburga ir trešā lielākā pilsēta Bavārijā; 2021. gadā tajā dzīvoja 296 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas 50 km uz rietumiem no Minhenes, Lehas krastos, kur tajā ieplūst Vertahas upe. Augsburga ir nozīmīgs transporta mezgls. 

Augsburgas ūdens pārvaldības sistēma 2019. gadā tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Vēsture 
Augsburgu 15. gadā p.m.ē. dibināja Romas impērija ar nosaukumu Augusta Vindelicum jeb Augusta Vindelicorum. Tā ir viena no vecākajām Vācijas pilsētām. No mūsu ēras 30. gada tā bija Romas provinces Rētijas administratīvais centrs.

1156. gadā Augsburga ieguva pilsētas tiesības. No 1276. līdz 1803. gadam Augsburga bija Svētās Romas impērijas brīvpilsēta. Pilsētai bija nozīmīga loma Reformācijā; tur 1555. gadā tika parakstīts Augsburgas miera līgums.

Pilsētā ir dzimis inženieris un izgudrotājs Rūdolfs Dīzels. 1893. gadā viņš patentēja dīzeļdzinēju.

Saimniecība 
Augsburgā vēsturiski ir bijusi augsti attīstīta tekstilrūpniecība. Šī iemesla dēļ tā ir saukta arī par “vācu Mančestru”. Vēl attīstīta ir mašīnbūve, elektrotehnikas un elektronikas ražošana. Augsburgā bāzējās industriālo robotu un rūpnīcu automatizācijas sistēmu uzņēmums KUKA. Agrāk bāzējās arī smago automašīnu ražotājs MAN (A burts šajā abreviatūrā apzīmē Augsburgu), bet tagad uzņēmuma galvenā mītne ir pārcelta uz Minheni. Augsburgā atradās arī nu jau bijušā aviācijas rūpniecības uzņēmuma Messerschmitt galvenā mītne.

Sports 
Augsburgā bāzējās divi profesionāli sporta klubi — FC Augsburg (futbols) un Augsburger Panther (hokejs).

Atsauces

Ārējās saites 

Bavārijas pilsētas
Rostoka

Rostoka (, oficiāli Hanzas pilsēta Rostoka ()) ir ostas pilsēta Vācijas ziemeļos, Mēklenburgas-Priekšpomerānijas zemē pie Varnovas upes. Pilsētas rajons Varneminde, 12 kilometrus no Rostokas centra, ir kūrorts Baltijas jūras krastā. Rostoka ir pēc iedzīvotāju skaita lielākā pilsēta Mēklenburgā-Priekšpomerānijā. Rīgas sadraudzības pilsēta.

Vēsture 

Pilsētu dibinājuši Pielabas slāvi jeb vendi 11. gadsimtā. 1161. gadā apmetni nodedzināja Dānijas karalis Valdemārs I Lielais. Pēc tam šajā vietā apmetās vācu ieceļotāji nodibinot Vecpilsētu (Altstadt), Viduspilsētu (Mittelstadt) un Jauno Pilsētu (Neustadt). Rostoka 1218. gadā ieguva pilsētas tiesības un attīstījās Hanzas savienības sastāvā. 1419. gadā tika nodibināta viena no vecākajām Eiropas universitātēm - Rostokas Universitāte. 1573. gadā Rostoka atzina Mēklenburgas hercoga varu pār pilsētu. Trīsdesmitgadu karā Rostoku okupē dāņu, zviedru un imperatora karaspēks (1618–48). Pamazām pilsēta pagrimst, un tas attīstība atjaunojas līdz ar rūpniecības attīstību 19. gadsimta otrajā pusē, kad Rostoka kļūst par ievērojamu ostu, kuģu- un aviācijas būves centru. 1939. gada 27. augustā pie Rostokas notika pasaulē pirmais veiksmīgais reaktīvās lidmašīnas starts. Tā kā pilsētā un tās apkārtnē atradās aviācijas kompāniju Arado un Henkel rūpnīcas, tā tika smagi bombardēta Otrā pasaules kara laikā. Pēc Otrā pasaules kara Rostoka attīstījās kā lielākā VDR ostas pilsēta. 1992. gadā no 22. līdz 24. augustam pilsētas Lihtenhāgenes rajonā notika pret vjetnamiešiem un čigāniem vērsti grautiņi.

Uzņēmējdarbība un kultūra 
Rostokā atrodas kompāniju AIDA Cruises (kruīzu kompānija), Hugo Stinnes Schiffahrt (kuģniecība), Neptun Werft (kuģubūve) un Scandlines (prāmju satiksme) galvenās mītnes. Kompānijas Nordex (vēja turbīnu ražošana) rūpnīca. Pilsētā tradicionāli notiek ikgadējās Hanzas regates sacensības. Modernās mākslas muzejs Kunsthalle Rostock, Stasi muzejs, zooloģiskais dārzs.

Cilvēki 
Rostokā dzimuši 
 princese Elizabete Karolīne Kristīne, vēlākā Krievijas valdniece (1740-1741) Anna Leopoldovna (Анна Леопольдовна, 1718-1746), 
 filozofs Francis Epinuss (Franz Aepinus, 1724-1802),
 feldmaršals Gebhards Līberehts fon Blihers (Gebhard Leberecht von Blücher, 1742-1819), 
 botāniķis Ferdinands fon Millers (Ferdinand von Mueller, 1825-1896), 
 bioķīmiķis Albrehts Kosels (Albrecht Kossel, 1853-1927),
 orientālists Kārlis Brokelmanis (Carl Brockelmann, 1868–1956), 
 arhitekts Heinrihs Tesenovs (Heinrich Tessenow, 1876-1950),
 rakstnieks Valters Kempovskis (Walter Kempowski, 1929-2007), 
 teologs un politiķis, Vācijas prezidents Joahims Gauks (Joachim Gauck, 1940),
 desmitcīņnieks Kristiāns Šenks (Christian Schenk, 1965), 
 riteņbraucējs Jans Ulrihs (Jan Ullrich, 1973)
 riteņbraucējs Andrē Greipels (André Greipel, 1982), 
 riteņbraucējs Pauls Martenss (Paul Martens, 1983)

Atsauces

Ārējās saites 

Rostokas Universitāte , 
Hanzas regate , 
AIDA Cruises 
Scandlines , 
Neptun Werft , 
Hugo Stinnes Schiffahrt 

Mēklenburgas-Priekšpomerānijas pilsētas
Hanzas pilsētas
Kemnica

Kemnica jeb Hemnica (; ) ir pilsēta Vācijas austrumos, Saksijas zemē, uz ziemeļiem no Rūdu kalniem.

Vēsture 
Pilsēta rakstos pirmoreiz pieminēta 1143. gadā. Ap 1170. gadu Frīdrihs Barbarosa piešķīra Kemnicai pilsētas tiesības. 1307. gadā tā nokļuva Meisenes markgrāfistes pakļautībā. Viduslaikos — tekstilrūpniecības un tirdzniecības centrs. 19. gadsimtā attīstījās kā rūpniecības centrs, dažkārt saukta par "Saksijas Mančestru". Pirms kara Kemnica bija koncerna Auto Union mītnes vieta. Smagi cietusi uzlidojumos Otrā pasaules kara laikā. 1949. gadā Auto Union vadība no Kemnicas pārcēlās uz Ingolštati, tā izveidojot pašreizējo kompānijas Audi galveno mītni. VDR laikā, no 1953. līdz 1990. gadam, pilsētas nosaukums bija Karlmarksštate (Karl-Marx-Stadt). Pilsētas apkārtnē notika urāna ieguve.

Saimniecība 
Pie pilsētas atrodas Volkswagen autodzinēju rūpnīca.

Izglītība, kultūra, tūrisms un sports 
Pilsētā atrodas Kemnicas Tehniskā universitāte (Technische Universität Chemnitz). Pilsētā atrodas Guncenhauzera modernās mākslas muzejs (Museum Gunzenhauser).

Cilvēki 
Kemnica dzimuši Latvijas arhitekts Oto Dīce (Otto Dietze, 1833—1890), futbolists Franks Rosts (Frank Rost, 1973), gleznotājs Kārlis Šmits-Rotlufs (Karl Schmidt-Rottluff, 1884—1976).

16. gadsimtā Kemnicā dzīvoja mineraloģijas pamatlicējs Georgijs Agrikola (Georgius Agricola, 1494—1555). No 1902. līdz 1918. gadam par Kemnicas avīzes Volksstimme redaktoru strādāja Gustavs Noske (Gustav Noske, 1868—1946). Pilsētas skolā mācījusies daiļslidotāja Katarina Vita (Katarina Witt, 1965). Šeit savu futbolista karjeru sācis Mihaels Ballaks (Michael Ballack, 1976).

Atsauces

Ārējās saites 

Saksijas pilsētas
Saksijas administratīvais iedalījums
Erfurte

Erfurte (, ) ir pilsēta Vācijas vidusdaļā, Tīringenes federālās zemes administratīvais centrs, kā arī Tīringenes lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. 2019. gadā Erfurtē dzīvoja 214 tūkstoši iedzīvotāju. Tā atrodas Tīringenes baseina dienvidos, Gēras upes krastos, 320 km uz dienvidrietumiem no Vācijas galvaspilsētas Berlīnes.

Vēsture 
Erfurte ir viena no nozīmīgākajām vācu viduslaiku pilsētām. Rakstiskajos avotos tā pirmo reizi pieminēta 724. gadā kā Erpesfurt. 742. gadā Svētais Bonifācijs šeit izveidoja bīskapiju. 805. gadā Erfurte kļuva par nozīmīgu militāro atbalsta punktu Franku valsts sastāvā. Ap 1250. gadu arhibīskaps Meincs piešķīra pilsētas tiesības. 1392. gadā dibināja Erfurtes Universitāti, kas ir trešā vecākā Vācijā (1816. gadā tā tika slēgta, bet darbība atjaunota 1994. gadā). 15. gadsimtā Erfurte iestājās Hanzas savienībā.

Sports 
Erfurtē ir populāri ledus sporta veidi. No Erfurtes ir nākuši slavenas ātrslidotājas kā Gunda Nīmane-Štirnemane, Heike Varnike, Franciska Šenka, Sabīne Folkere, Daniela Anšuca-Tomsa un Stefānija Bekerta. Daiļslidošanā starptautiskus panākumus ir guvis Stefans Lindemanis. Erfurtē ir arī hokeja komandas, kas startē dažāda līmeņa sacensībās.

Erfurte bija viena no 2001. gada Eiropas sieviešu futbola čempionāta spēļu norises vietām.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Vācijas pilsētas
Hanzas pilsētas
Tīringene
Krēfelde

Krēfelde () ir pilsēta Vācijas rietumu daļā, Ziemeļreinas-Vestfālenes zemē, netālu no Beļģijas un Nīderlandes robežas. Pilsēta pieder Diseldorfas apriņķim. Pilsētā dzīvo 225 144 iedzīvotāji (uz 2015. gadu) pilsētas platība ir 137,68 km². Pilsēta dalās deviņos pilsētas rajonos. Pilsētā atrodas DUEWAG rūpnīca.

Vēsture
Pilsēta ir radusies jau romiešu laikos, kad leģionāri tur izveidoja militāro apmetni. Pirmo reizi pilsēta tiek minēta rakstos 1105. gadā.

Ziemeļreinas-Vestfālenes pilsētas
Freiburga

Freiburga Breisgavā () ir pilsēta Vācijas dienvidrietumos, Bādenes-Virtembergas zemē, netālu no Francijas robežas. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 218 043 iedzīvotāju, padarot to par vienu no lielākajām Bādenes-Virtembergas pilsētām.

Pēc meteoroloģiskajiem datiem tiek uzskatīts, ka šī ir saulainākā un siltākā pilsēta Vācijā. 2013. gada 27. jūlijā Freiburgā gaisa temperatūra sasniedza 40,2 °C, kas ir Vācijas siltuma rekords.

Freiburgā atrodas Daugavas Vanagu latviešu centrs Bērzaine, kas ir viens no pēdējiem publiski pieejamiem latviešu īpašumiem Eiropā. Centrs pastāv jau vairāk kā 60 gadus.

Atsauces

Ārējās saites 

Bādenes-Virtembergas pilsētas
Oberhauzene

Oberhauzene () - pilsēta Vācijas rietumos, Ziemeļreinas-Vestfālenes zemē, netālu no Beļģijas un Nīderlandes robežas.

Ziemeļreinas-Vestfālenes pilsētas
300: Termopilu kauja

"300: Termopilu kauja" () ir 2007. gadā uzņemta kinofilma, balstīta pēc tāda paša nosaukuma Frenka Millera komiksa. Filma ir arī daļēji balstīta pēc notikumiem Termopilu kaujā, bet tā ievērojami atšķiras no vēstures notikuma. Filma ir piesātināta ar zilo krāsu, kas izgaismojās aktieru fonā, lai pietuvinātu filmas vizuālo stilu komiksu grāmatas stilam.

Filmas režisors ir Zaks Snaiders, bet Millers ir izpildproducents un konsultants. Galvenās lomas atveido Džerards Batlers (Leonids I), Lena Hīdija, Deivids Venhems, Rodrigo Santoro (Kserkss I) un Maikls Fasbenders.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Spraiga sižeta filmas
Warner Bros. filmas
Svešie pret Plēsoņu

"Svešie pret Plēsoņu" (oriģinālnosaukums: ) ir zinātniskās fantastikas filma, kuru 2004. gadā uzņēma "20th Century Fox". Šajā filmā ir apvienotas divas slavenas ārpuszemes franšīzu sērijas: "Svešais" ("Alien") un "Plēsoņa" ("Predator"). Šāds apvienojums jau bija 1989. gadā, kad tika izdots komikss, kurš saucās tāpat - "Svešie pret Plēsoņu". Filmu "Svešie pret Plēsoņu" bija paredzēts pabeigt līdz 2002. gadam. Tās gala versija balstījās uz stāstu, kuru sarakstījuši Dens Obanons un Ronalds Šusets (Dan O'Bannon, Ronald Shusett). Filmas režisors bija Pols V. S. Andersons (Paul W. S. Anderson), scenāristi - Andersons un Šeins Salerno (Shane Salerno), kurš ietekmējās no acteku mitoloģijas, komiksu sērijas un Ēriha fon Denikena (Erich von Däniken) literārajiem darbiem.

Filmas pirmizrāde notika 2004. gada 12. augustā Puertoriko un Taizemē. Nākamajā dienā, 13. augustā, filmas pirmizrāde notika ASV. Pirmizrāde Latvijā — 2004. gada 26. novembrī. 2005. gadā filma tika nominēta prēmijai "Zelta avene", kategorijā "Sliktākais rimeiks/sikvels".

Filmas sauklis: "Lai arī kas uzvarētu — cilvēce zaudēs..."

Sižets 
2004. gads. Kosmiskais pavadonis piefiksējis siltuma uzplaiksnījumu Antarktīdā. Arheologu-zinātnieku grupa dodas uz Antarktīdu, lai izpētītu senu piramīdu, kas atrodas dziļi zem ledus. Tur viņi atrod cilvēku skeletus ar pārplēstiem krūšu kurvjiem. Zinātnieki nezina to, ka drīzumā šo noslēpumaino vietu apmeklēs daži Plēsoņas, kuri pēc senām tradīcijām, atlido uz Zemi katrus 100 gadus, lai cīnītos ar Svešajiem un pierādītu savas mednieku iemaņas.

Galvenajās lomās 
 Sataa Letena — Aleksa Vudsa
 Lānss Hendriksens — Čarlzs Bišops Veilends
 Rauls Bova — Sebastjans de Roze
 Īvens Bremners — Graems Millers
 Kolins Selmons — Maksvels Stafords

Balvas un nominācijas 
Filma "Svešie pret Plēsoņu" ir saņēmusi 1 balvu un 1 nomināciju, kas palikusi bez uzvaras.

Balvas 
 Balva "BMI Film Music Award"
 2005. — Haralds Klozers (mūzika filmai)

Nominācijas 
 Balva "Zelta avene"
 2005. — "Sliktākais rīmeiks/sīkvels"

Interesanti fakti 
 Kļūdaini tiek uzskatīts, ka filma "Svešie pret Plēsoņu"/"Aliens vs Predator" ieņem otro vietu 100 sliktāko filmu sarakstā pēc IMDb reitinga. Īstenībā runa ir par filmu "Svešie pret Mednieku"/"Alien vs. Hunter" (režisors: Skots Harpers) 2007. gada, kuru izlaida kinokompānija "The Global Asylum".
 Filmās "Svešie" un "Svešais 3" Lānss Hendriksens tēlo androīdu-sintētiķi Lānsu Bišopu un Maiklu Hauardu Bišopu (Bišops II).

Turpinājums 
2007. gada 10. augustā filmai "Svešais pret Plēsoņu" sekoja turpinājums ar nosaukumu "Svešie pret plēsoņu 2".

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Spraiga sižeta filmas
Filmas par ārpuszemes dzīvību
ASV zinātniskās fantastikas filmas
20th Century Fox filmas
Svešais
Bruņcepuru dzegužpuķe

Bruņcepuru dzegužpuķe vai Bruņcepures dzegužpuķe (Orchis militaris L.) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir diezgan reta, ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā trešajā kategorijā.

Apraksts 
Daudzgadīgs, aptuveni 15-60 cm augsts lakstaugs. Gumi veseli, gandrīz apaļi. Stublājs stāvs, diezgan spēcīgs. Lancetiskas, zaļas bez plankumiem lapas sakārtotas rozetē. Pieziedlapas īsas. Ziedi (no 5 līdz 50), sakārtoti diezgan blīvā ziedkopā. Ziedi iesārti vai violeti, retāk balti. Lūpa četrdaivaina, atgādina cilvēciņu. Pārējās apziedņa lapas kopā izskatās pēc bruņcepures. Lūpa klāta ar punktu zīmējumu. Auglis - stāva, iegarena pogaļa. Latvijā zied maijā un jūnijā.

Izplatība 
Aug Eiropā un Āzijā.

Biotopi 
Aug sausās, diezgan kaļķainās pļavās, retāk skrajos krūmājos. Sugu apdraud augsnes rekultivēšana un atradņu aizaugšana ar krūmiem vai kokiem.

Atsauces 

 Werner Rothmaler: Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band. 
 Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. Lietuvos gegužraibiniai (Orchidaceae). Vilnius 2006. .

Ārējās saites 
 Latvijasdaba.lv
 Bruņcepures dzegužpuķe

Orhideju dzimta
Korsika

Korsika (, ; korsikāņu un )  pēc platības ir ceturtā lielākā sala Vidusjūrā (pēc Sicīlijas, Sardīnijas, un Kipras), kas pieder Francijai. Tā atrodas uz rietumiem no Itālijas, dienvidaustrumiem no Francijas un ziemeļiem no Itālijai piederošās Sardīnijas. Korsikas sala aizņem 8680 km2 lielu teritoriju un tajā dzīvo apmēram 280 000 iedzīvotāju. Korsika ir 183 kilometru gara un 83 km plata, tai ir 1000 km gara krasta līnija. Augstākā virsotne: Činto kalns (2710 m augsts), kā arī vēl 20 virsotnes, kuras ir augstākas par 2000 m. Korsikas lielākās pilsētas ir Ažaksjo (administratīvais centrs) un Bastiā.

Ārējās saites
Natta!

Natta! ir TIM w.e. izmantojamais zīmols MPVP (Mobilo Pievienotās Vērtības Pakalpojumu) laukā.

TIM w.e. tiek pārstāvēts aptuveni 60 valstīs, tas sasniedz gandrīz 2 miljardus mobilo tālruņu lietotājus, izmantojot savus pārdošanas kanālus un sadarbību ar vairāk kā 200 mobilo sakaru operatoriem visā pasaulē. TIM w.e. darījumu aktivitāte balstās uz pakalpojuma modeļa, ar kuru uzņēmums nodrošina plašu produktu virkni tieši lietotājiem caur SMS, WAP un MMS, iesaistot ciešu sadarbību ar izplatīšanas kanālu virkni, ieskaitot mediju kompānijas, tīkla operatorus, Interneta portālus, aksesuāru ražotājus un mazumtirgotājus.

Pakalpojumi 
Tiešā pārdošana: TIM w.e. laiž tirgū mobilas personalizācijas produktus, izmantojot reklāmu televīzijā, Internetā un žurnālos. Šīs metodes tiek lielākoties pielietotas, lai reklamētu zvanu melodijas, spēles un teksta pakalpojumus, izmantojot abonēšanas modeli. Tas veido 82% no TIM w.e. aktivitātēm.

Telco: šī tirdzniecības zīmola piedāvātie kontenti (zvanu melodijas, video melodijas, ekrāna bildes, ekrāna saudzētāji, utt.) ražoti mobilo sakaru operatoriem. Gandrīz 12% no uzņēmuma darbības orientēti uz Telco.

Masu saziņas līdzekļi: augoša joma, masu saziņas līdzekļu pakalpojumi ietver sevī interaktīvo televīziju un šobrīd veido 6% no TIM w.e. darījumu aktivitātēm.

Ārējās saites 
 Natta! Latvijas lapa

Tīmekļa pārlūka spēles
FIFA valstu kodi

FIFA valsts kods ir FIFA piešķirts trīsburtu valsts vai teritorijas kods, kas tiek lietots FIFA un to kontinentālo konfederāciju (AFC, CAF, CONCACAF, CONMEBOL, OFC and UEFA) rīkotajās oficiālajās sacensībās. Kodi ir piešķirti gan valstīm un teritorijām, kas ir FIFA dalībvalstis, gan arī federācijām, kas nav FIFA dalībvalstis, vai arī ir tikai reģionālo konfederāciju dalībvalstis.

FIFA dalībvalstis 
FIFA ietilpst 211 dalībvalstis, kurām katrai piešķirts unikāls valsts vai teritorijas kods.

FIFA vai konfederāciju lietotie nedalībvalstu kodi 
Šie kodi attiecas uz valstu daļām vai atkarīgajām teritorijām, kas nav FIFA dalībvalstis, bet tiek iekļauti FIFA rezultātu databāzē, vai tiek regulāri lietoti reģionālo konfederāciju apritē.

 1 CAF asiciētā dalībvalsts
 ² CONCACAF dalībvalsts
 ³ CONCACAF Martinikai lieto arī kodu MQE

Nesistemātiskie kodi 
Sekojošie kodi attiecas uz valstīm, kas nav saistītas ar FIFA. Ja arī šis valstis vai teritorijas ir reģionālo konfederāciju asociētās locekles, šie kodi netiek regulāri lietoti saistībā ar FIFA.

 1 CONCACAF locekle
 ² OFC asociētie locekļi

Atceltie kodi 
Sekojošie kodi lietoti valstīm un teritorijām, kas pārstājušas pastāvēt, mainījušas nosaukumu vai kodu, vai arī kļuvušas par citas valsts daļu.

FIFA, SOK un ISO kodu atšķirības 

Lai arī lielākā daļa FIFA kodi un olimpiskajā kustībā lietotie SOK kodi sakrīt, vēsturiski vairākos gadījumos kodi atšķiras:

Vairākas valstis un teritorijas nav vienlaicīgi gan FIFA, gan SOK dalībvalstis:

 Tikai FIFA dalībvalstis (11):
 Angilja
 Anglija
 Fēru Salas
 Jaunkaledonija
 Makao
 Montserrata
 Skotija
 Taiti
 Tērksas un Kaikosas
 Velsa
 Ziemeļīrija

 Tikai SOK dalībvalstis (8):
 Apvienotā Karaliste
 Kiribati
 Māršala Salas
 Mikronēzija
 Monako
 Nauru
 Palau
 Tuvalu

Atsauces

Ārējās saites 
 FIFA Country Codes - list maintained by the The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation Usenet group.

Skatīt arī 
 FIFA
 SOK valstu un teritoriju kodi
 ISO 3166-1 valstu un teritoriju kodi

FIFA
Valstu kodi
Sigismunds III Vāsa

Sigismunds III Vāsa (, , , zviedru tradīcijā saukts vienkārši par Sigismundu ; dzimis , miris ) bija Vāsu dinastijas Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, kā arī nominālais Livonijas lielhercogs no 1587. gada līdz savai nāvei 1632. gadā un Zviedrijas karalis no 1592. gada līdz 1599. gadam, kad tika gāzts no troņa. Pretendēja arī uz Krievijas cara troni.

Pilns tituls 
Kā Polijas karalis Sigismunds svarīgākos valsts dokumentus cita starpā parakstīja kā "Livonijas lielhercogs", kas norādīja uz to, ka pēc Livonijas iekarošanas viņam bija tiesības uz tās valdnieka pārmantojamo titulu:

"Sigismunds Trešais, no Dieva žēlastības Polijas karalis, Lietuvas, Rutēnijas, Prūsijas, Mazovijas, Žemaitijas, Livonijas lielhercogs, un arī zviedru, gotu un vandaļu karalis ar mantojuma tiesībām."

(Sigismundus Tertius Dei gratia rex Poloniæ, magnus dux Lithuaniæ, Russiæ, Prussiæ, Masoviæ, Samogitiæ, Livoniæque, necnon Suecorum, Gothorum Vandalorumque hæreditarius rex.)

Dzīvesgājums 
Sigismunds III Vāsa piedzima un uzauga luterāniskajā Zviedrijā, tomēr tika audzināts katolismā. 1587. gadā tika ievēlēts par Polijas karali, kaut arī uz troni pretendēja arī Austrijas erchercogs Maksimilians III, kuru Sigismunds III sakāva Silēzijā. 1596. gadā pārcēla valsts galvaspilsētu no Krakovas uz Varšavu. 1605. gadā Sigismunds III centās ierobežot sejma varu, tāpēc 1606. gadā notika Zebžidovska sacelšanās (rokošs), kas tika apspiesta. 1605. gadā iesaistījās Polijas-Maskavijas karā (dimitriādē).

Centās personālūnijā nodibināt apvienotu Polijas-Lietuvas-Zviedrijas valsti, kas 1592. gadā arī izdevās. Tomēr 1595. gadā zviedri Sigismunda tēvoča Kārļa IX vadībā gāza Sigismundu no Zviedrijas troņa. Sigismunds III lielu daļu no mūža veltīja Zviedrijas troņa atgūšanai, izraisot gandrīz nepārtrauktus karus ar Zviedriju. Otrs šo karu iemesls bija cīņa par Livonijas kontroli. Liela daļa no tiem notika arī mūsdienu Latvijas teritorijā (skat. Kokneses kauja, Salaspils kauja). Sigismunds III Vāsa piedalījās arī Moldāvijas magnātu karos pret Osmaņu impēriju. Tajā pašā laikā Krievijā beidzās Juku laiki un tronī nostiprinājās Romanovu dinastija, bet par Prūsijas hercogiem kļuva Hoencollerni.

Tiek uzskatīts, ka Sigismunda III Vāsas valdīšana ir Zelta laikmeta beigas Žečpospoļitā, lielā mērā Sigismunda gandrīz nepārtraukto karu ziemeļos, austrumos un dienvidos dēļ, kas novājināja valsti.

Ārējās saites 

 Polijas karaļu zīmogi ar pilniem tituliem

Valdnieki Latvijas teritorijā
1566. gadā dzimušie
1632. gadā mirušie
Vāsu dinastija
Lietuvas dižkunigaiši
Polijas monarhi
Zviedrijas monarhi
Sēdermanlandes lēnē dzimušie
Pa asmeni skrejošais

"Pa asmeni skrejošais" () ir 1982. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuru veidojis Ridlijs Skots. Filmas scenārijs, kuru uzrakstīja Hemptons Fenčers un Deivids Pīplzs, ir balstīts uz Filipa K. Dika romānu Do Androids Dream of Electric Sheep?. Galvenās lomas atveido Harisons Fords, Ritgers Hauers, Šona Janga, Edvards Džeimss Olmoss, M. Emets Volšs un Derila Hanna.

Kaut arī sākotnēji filma ieguva pretrunīgu kritiķu novērtējumu, ar laiku tā ieguva augstu novērtējumu un kulta filmas statusu. 2004. gada aptaujā filma ieguva pirmo vietu zinātnieku iecienītāko zinātniskās fantastikas filmu sarakstā.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1982. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Warner Bros. filmas
Ridlija Skota filmas
Kasablanka (filma)

"Kasablanka" () ir 1942. gada ASV romantiska drāmas filma, kuras režisors ir Maikls Kertics. Filmas scenārija autori Filips Epšteins, Jūlijs Epšteins, Hauards Kohs adaptējuši Marija Bērneta un Džoanas Elisones lugu Everybody Comes to Rick's. Filmā galvenās lomas tēlo Hamfrijs Bogarts, Ingrīda Bergmane un Pols Henreids. Otrā plāna lomas atveido Klods Reinss, Konrāds Vaidts, Sidnijs Grīnstrīts un Pēters Lorre.

Tā nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai astoņās kategorijās, un no tām trīs balvas ieguva — "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs".

Sižets 
Filmas darbība notiek Otrā pasaules kara laikā Višī valdības kontrolētajā Marokas pilsētā Kasablankā. Filmas sižeta pamatā ir amerikāņa Rika Bleina iekšējs konflikts, mēģinot izšķirties starp jūtām pret sievieti un pienākumu palīdzēt viņai un viņas vīram — čehu pretošanās kustības līderim, bēgt, lai turpinātu cīņu pret nacistisko Vāciju.

Ārējās saites 

1942. gada filmas
ASV romantikas filmas
Warner Bros. filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Maikla Kertica filmas
Arcahas Republika

Arcahas Republika (, Arts'akhi Hanrapetut'yun), no 1991. līdz 2017. gadam Kalnu Karabahas Republika (, Lernayin Gharabaghi Hanrapetut'yun), ir starptautiski neatzīta republika Aizkaukāzā, kuru atzīst trīs ANO neietilpstošās valstis Abhāzija, Dienvidosetija un Piedņestra. Pārējas valstis to atzīst par Azerbaidžānas daļu. Republiku veido Kalnu Karabahas reģions un dažas tai apkārt esošās teritorijas. Līdz ar to tā nav Azerbaidžānas anklāvs, bet robežojas arī ar Armēniju un Irānu.

Arcahā lielākoties dzīvo armēņi.

Skatīt arī 
 Arcahas pilsētu uzskaitījums
 Kalnu Karabahas karš
 Kalnu Karabahas konflikts

Ārējās saites 

 
Neatzītās valstis
Nīderlandes Karaliste

Nīderlandes Karaliste (, ) ir suverēna valsts un konstitucionālā monarhija ar teritorijām Rietumeiropā un Karību reģionā. Nīderlandes Karaliste sastāv no četrām daļām — Arubas, Kirasao, Nīderlandes un Sintmārtenas. Karalistes pakļautībā atrodas arī vairākas bijušās kolonijas Mazajās Antiļu salās: Bonaire, Saba un Sintēstatiusa.
Kazino Royale

"Kazino Royale" () ir divdesmit pirmā filma no filmu sērijas par Džeimsu Bondu. Tās režisors ir Martins Kempbels (Martin Campbell) un pirmo reizi Džeimsu Bondu spēlē aktieris Denjels Kreigs. Šī filma ir balstīta uz 1953. gadā Iana Fleminga izdoto romānu ar tādu pašu nosaukumu - "Kazino Royale". Scenāriju filmas vajadzībām pielāgojuši Nīls Parviss (Neal Purvis), Roberts Veids (Robert Wade) un Pols Hadžiss (Paul Haggis).

Atsauces

Ārējās saites 
 

2006. gada filmas
ASV filmas
Spraiga sižeta filmas
Džeimsa Bonda filmas
Metro-Goldwyn-Mayer filmas
Columbia Pictures filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Piedzīvojumu filmas
Cheers

Cheers ir amerikāņu situāciju komēdijseriāls, kura autori ir Džeimss Barovs (James Burrows) un brāļi Glens (Glen Charles) un Less Čārlzi (Les Charles). Seriālam tika uzņemtas 11 sezonas no 1982. līdz 1993. gadam. To veidoja kompānija Charles-Burrows-Charles Productions sadarbībā ar Paramount Television NBC TV kanālam.

Ārējās saites 

 

ASV televīzijas seriāli
Situāciju komēdijas
Stīvens Bovens

Stīvens Bovens (Stephen Gerard Bowen; dzimis ) ir NASA astronauts.

Bovena pirmais kosmiskais lidojums notika 2008. gada novembrī misijā STS-126, esot Endeavour misijas speciālistam.

Otrais Bovena lidojums notika 2010. gada maijā misijā STS-132, esot misijas speciālistam.

 misijas STS-133, kuras starts bija paredzēts februāra beigās, apkalpes loceklis Timotijs Kopra ieguva traumu, braucot ar velosipēdu. Viņš bija lauzis gurnu. Tā kā pēdējās Space Shuttle misijās netika gatavotas dublieru apkalpes, tad vajadzēja atrast astronautu, kas varētu pildīt Kopras uzdevumus, kuros ietilpa vairākas iziešanas kosmosā. 19. februārī NASA paziņoja, ka Timotiju Kopru nomainīs Stīvens Bovens. 
Trešo lidojumu S. Bovens veica 2011. gada februārī — martā misijā STS-133 (kosmoplāna Discovery pēdējā lidojumā).

Atsauces 

ASV astronauti
NASA astronauti
Beta Deivisa

Ruta Elizabete "Beta" Deivisa (; dzimusi , mirusi ) bija ASV filmu, televīzijas un teātra aktrise. Deivisa varēja nospēlēt dažāda rakstura tēlus, gan pozitīvos, gan negatīvos. Viņai bija lomas gan kriminālmelodrāmās, gan vēsturiskās filmās, gan arī komēdijās, kaut gan viņas lielākie panākumi tika sasniegti, spēlējot tieši romantiskas drāmas.

Ārējās saites 

1908. gadā dzimušie
1989. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktrises
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
Amerikas Kinoakadēmijas prezidenti
Ēriks Rudais

Ēriks Rudais, saukts arī par Ēriku Sarkano (950– apmēram 1003) (; ; ; ) nodibināja pirmās skandināvu kolonijas Grenlandē. Dzimis Jarenā Rogalandas novadā, Norvēģijā kā Torvalda Asvaldsona dēls, tāpēc viņš daudzviet parādās kā Ēriks Torvaldsons (Eiríkr Þorvaldsson). "Rudais" visdrīzāk ir ticis attiecināts uz viņa matu krāsu.

Skatīt arī 
 Leifs Eriksons

Atsauces

Ārējās saites 

 "Grenlades Vikingu liktenis" 

Vikingi
950. gadā dzimušie
1000. gados mirušie
Norvēģijā dzimušie
Zintis Ekmanis

Zintis Ekmanis (dzimis ) ir karjeru beidzis latviešu bobslejists. Dzimis Pabažos. Savas sportista karjeras laikā pārstāvējis sākotnēji Padomju Savienību, bet vēlāk — Latviju. Pašlaik Latvijas Bobsleja federācijas viceprezidents un valdes loceklis.

Sportista karjera 
Ekmanis sāka nodarboties ar bobsleju 1980. gados, ap to laiku, kad Padomju Savienībā notika pirmie bobsleja izmēģinājumi. 1984. gada Sarajevas ziemas olimpiskajās spēlēs Ekmanis ieguva bronzas medaļu divnieku ekipāžu sacensībās. "Četriniekos" sportists palika 12. vietā. 1985. gada FIBT pasaules čempionātā Ekmanis atkal ieguva bronzu divniekos. Zintis Ekmanis ir arī 1988. gada Pasaules kausa bobslejā bronzas medaļnieks divnieku sacensībās.

Arī citās sacensībās bobslejists ir ieguvis augstus rezultātus. Viņš ir 1985. gada Eiropas čempions (no latviešu pilotiem šo titulu pa reizei ir ieguvuši arī Jānis Ķipurs, Sandis Prūsis un Jānis Miņins), kā arī 1992. gada Latvijas čempions. Ekmanis beidza karjeru pēc 1994. gada Olimpiskajām spēlēm.

Labākie rezultāti 
Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.

Atsauces

Ārējās saites 

1958. gadā dzimušie
Bobslejisti 1984. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Latvijas bobslejisti
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Latvijas olimpiskie medaļnieki
PSRS bobslejisti
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Saulkrastu novadā dzimušie
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Trīssoļlēcēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki bobslejā
Bismarka

Bismarka () ir pilsēta ASV, Ziemeļdakotas galvaspilsēta un otrā lielākā štata pilsēta. 2020. gadā pilsētā dzīvoja 73622 iedzīvotāju.

Pilsēta nosaukta par godu vācu valstsvīram Oto fon Bismarkam.

Ārējās saites

Atsauces 

Ziemeļdakotas pilsētas
ASV štatu administratīvie centri
Romans Polaņskis

Romans Polaņskis (); dzimis Rajmunds Romans Līblings () ) ir ebreju izcelsmes poļu kinorežisors, uzņēmis filmas Polijā, Apvienotajā Karalistē, ASV un Francijā. Pazīstams ne tikai ar savām filmām, kas ieguvušas balvas lielākajos kinofestivālos, bet arī ar savu privāto dzīvi.

Biogrāfija 
Dzimis Parīzē, ebreju ģimenē, kas nepraktizēja jūdaismu, Polaņskis savu izcelsmi sāka apzināties tikai vēlāk. Viņa tēvs bija dzimis Polijā, bet māte — Krievijā. 1937. gadā ģimene atgriezās Polijā. Otrā pasaules kara laikā ģimene tika ieslodzīta Krakovas geto, māte gāja bojā, bet Romanam izdevās palikt dzīvam, izbēgot no geto un slēpjoties pie poļu zemnieka.

Pēc kara Romans Polaņskis iestājās Lodzas kinoskolā, kuru beidza 1959. gadā. 1962. gadā uzņēma filmu "Nazis ūdenī" (Nóż w wodzie), par kuru ieguva starptautisku atpazīstamību un pirmo Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju ārzemju filmu kategorijā. Sešdesmito gadu vidū uzņēma vairākas filmas Lielbritānijā. 1968. gadā "Paramount Pictures" izlaida Polaņska režisēto filmu "Rozmarijas bērns".

1969. gada 9. augustā slepkavu banda, kam norādījumus bija devis Čārlzs Mensons, iebruka Polaņska mājā Losandželosā un zvēriski nogalināja visus, kuri tobrīd bija mājās, arī toreizējo Polaņska sievu Šeronu Teitu, kura bija grūtniecības astotajā mēnesī. Polaņskis pats mājās neatradās, jo nebija vēl atgriezies no brauciena uz Londonu.

1977. gadā Polaņskis tika apsūdzēts 13 gadu vecas modeles izvarošanā, tāpēc 1978. gada 1. februārī viņš aizbēga no ASV uz Franciju. Tā kā viņš ir Francijas pilsonis, un likums neparedz Francijas pilsoņu izdošanu citām valstīm, kopš 1978. gada Polaņskis lielākoties uzturas Francijā, kā arī citās zemēs, kur viņš netiktu izdots ASV varas iestādēm. Neskatoties uz to, 75. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā 2003. gadā, pašam klāt neesot, Polaņskis tika apbalvots ar Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais režisors par filmu "Pianists" (2002).

Pazīstamākās Romana Polaņska filmas 
 "Nazis ūdenī" (Nóż w wodzie, 1962)
 "Riebums" (Repulsion, 1965)
 "Strupceļš" (Cul-de-Sac, 1966)
 "Bezbailīgie vampīru slepkavas" (The Fearless Vampire Killers, 1967)
 "Rozmarijas bērns" (Rosemary's Baby, 1968)
 "Ķīniešu kvartāls" (Chinatown, 1974)
"Īrnieks" (The Tenant, 1976)
 "Tesa" (Tess, 1979)
 Frantic (1988)
 "Devītie vārti" (The Ninth Gate, 1999)
 "Pianists" (The Pianist, 2002)
 "Rēgu rakstnieks" (The Ghost Writer, 2010)
 "Asinspirts" (Carnage, 2011)
 Venus in Fur (La Vénus à la fourrure, 2013)
 D'après une histoire vraie, 2017
 "Virsnieks un spiegs" (J‘Accuse, 2019)

Atsauces

Ārējās saites 

1933. gadā dzimušie
Poļu kinorežisori
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji režisori
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Eiropas Kino balvas ieguvēji
Cēzara balvas ieguvēji
Parīzē dzimušie
Zelta palmas zara ieguvēji
Karstākais dienas laiks

"Karstākais dienas laiks" (), arī "Laimīgās dienas pēcpusdiena", ir 1975. gada ASV kriminālfilma, kuras kinorežisors ir Sidnijs Lūmets, bet scenārija autors Frenks Pīrsons. Galveno lomu atveidotāji ir Als Pačīno, Džons Kazals, Džeimss Broderiks un Čārlzs Dērnings. Filmas sižeta pamatā ir patiesi notikumi, kas norisinājās , kad Džons Vojtovičs, kuru atveido Als Pačīno, aplaupīja banku.

Atsauces

Ārējās saites 

1975. gada filmas
ASV filmas
Warner Bros. filmas
Sidnija Lūmeta filmas
Jans III Sobeskis

Jans III Sobeskis (, , ; dzimis , miris ) — Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs no 1674. gada līdz savai nāvei 1696. gadā. Jana Sobeska 22 gadu ilgais valdīšanas laiks iezīmējās ar valsts stabilizāciju pēc Plūdiem un Bohdana Hmeļnicka sacelšanās gadiem. Lielisks kara stratēģis, Eiropas slavu ieguva pēc osmaņu karaspēka sakāves Vīnes kaujā, kas iezīmēja lūzumpunktu osmaņu iebrukumam Eiropā.

Pilns tituls 
Kā Polijas karalis Jans III svarīgākos valsts dokumentus cita starpā parakstīja kā "Livonijas lielhercogs", kas norādīja uz to, ka arī pēc Livonijas ziemeļu daļas zaudēšanas zviedriem viņš pretendēja uz šo pārmantojamo titulu:

"Jans III, no Dieva žēlastības Polijas karalis, Lietuvas, Krievijas, Prūsijas, Mazovijas, Žemaitijas, Livonijas, Smoļenskas, Kijevas, Volīnijas, Podlasijas, Severijas un Čerņigovas lielhercogs, u.c."

(''Joannes III, Dei Gratia rex Poloniae, magnus dux Lithuaniae, Russiae, Prussiae, Masoviae, Samogitiae, Livoniae, Smolenscie, Kijoviae, Volhyniae, Podlachiae, Severiae, Czernichoviaeque, etc.)

Dzīvesgājums 
Dzimis 1629. gadā Olesko pie Ļvivas (toreiz Žečpospoļitas, tagad Ukrainas teritorijā) Krakovas kastellāna ģimenē. Beidza Jagellona Universitātes Filozofijas fakultāti. Pēc tam ceļoja pa Eiropu un tikās ar vairākiem tolaik ietekmīgiem valdniekiem un karavadoņiem, kā arī apguva franču, vācu, itāliešu valodu.

Atgriezās Polijā 1648. gadā un pieteicās par brīvprātīgo cīņai pret Bohdanu Hmeļnicki, kur cīņās ieguva pulkveža pakāpi. Vēlāk Polijas karalis Jans II Kazimirs nosūtīja Sobeski par sūtni uz Stambulu, kur viņš iepazina Osmaņu impērijas armiju un karošanas taktiku. Kad 1655. gadā sākās "Plūdi" (Zviedrijas iebrukums Polijā), Sobeskis karoja poļu karaļa pusē, kaut arī līdz ar savu karaspēka daļu apmēram gadu bija lojāls zviedriem. Izceldamies kā spējīgs karavadonis kaujās ar osmaņiem, 1673. gadā Sobeskis tika ievēlēts par Polijas karali.

Nestabilos politiskajos apstākļos Sobeskim izdevās reorganizēt Žečpospoļitas armiju. Iesākumā ārpolitiski orientēdamies uz Franciju un Osmaņu impēriju, 1683. gadā Sobeskis mainīja politisko orientāciju un sabiedrojās ar Svētā Romas impērijas imperatoru Leopoldu I, kā arī iekļāvās pāvesta Inocenta XI organizētajā "Svētajā līgā". Kad 1683. gadā osmaņi aplenca Vīni, Jans III Sobeskis komandēja apvienoto Žečpospoļitas, Austrijas un vācu zemju karaspēku un smagi sakāva turku karaspēku. Pāvests pēc kaujas nodēvēja Janu III Sobeski par "Vīnes un Eiropas civilizācijas glābēju".

Ārējās saites 

 Polijas karaļu zīmogi ar pilniem tituliem

Valdnieki Latvijas teritorijā
1629. gadā dzimušie
1696. gadā mirušie
Sobesku dinastija
Lietuvas dižkunigaiši
Polijas monarhi
Jānis Ķipurs

Jānis Ķipurs (dzimis  Kurmenē) ir bijušais latviešu bobslejists un treneris. Sportista karjeras laikā pārstāvējis sākotnēji Padomju Savienību, bet vēlāk — Latviju. Pēc karjeras beigām ilgstoši bijis bobsleja treneris dažādu valstu izlasēs, tagad nodarbojas ar uzņēmējdarbību.

Ķipurs sāka nodarboties ar bobsleju 1980. gados, ap to laiku, kad Padomju Savienībā notika pirmie bobsleja izmēģinājumi. Savās pirmajās Olimpiskajās spēlēs, 1984. gadā, Ķipurs bija ceturtais, vien nedaudz zaudējot tautieša Zinša Ekmaņa vadītajai ekipāžai. Četriniekos sportists bija sestais. Nākamajās Olimpiskajās spēlēs Ķipurs kļuva par čempionu divniekos un ieguva 3. vietu četriniekos. 1989. gada FIBT pasaules čempionātā viņš ieguva bronzu divniekos. Jānis Ķipurs ir 1988. gada Pasaules kausa bobslejā sudraba medaļnieks divnieku sacensībās un čempions jauktajā ieskaitē.

Jānis Ķipurs ir 1984. gada Eiropas čempions, kā arī 1984., 1985. un 1987. gada Latvijas čempions. Ķipurs beidza karjeru pēc 1992. gada Olimpiskajām spēlēm, kurās viņš bija Latvijas izlases karognesējs, tomēr nepiedalījās sacensībās traumas dēļ.

Labākie rezultāti 
Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.

Ārējās saites 

1958. gadā dzimušie
Bauskas novadā dzimušie
Latvijas bobslejisti
Bobslejisti 1984. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Latvijas olimpiskie medaļnieki
PSRS bobslejisti
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Viestura ordeņa kavalieri
Olimpiskie zelta medaļnieki bobslejā
Olimpiskie bronzas medaļnieki bobslejā
Persijas līcis

Persijas līcis (, Xalij-e Fârs) vai Arābu līcis (, Al-Khalīj al-ˁArabī) ir iekšējā jūra Indijas okeāna ziemeļrietumos. Tā atrodas Tuvajos Austrumos starp Arābijas pussalu un Āzijas kontinenta pamatdaļu. Hormuza šaurums to savieno ar Omānas līci, Arābijas jūru un Indijas okeānu. Persijas līča piekrastē atrodas Omāna, Saūda Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti, Katara, Bahreina, Kuveita, Irāka un Irāna. Tajā ietek Tigras un Eifratas satekupe Šatelarāba. Persijas līča maksimālais garums ir 989 km, bet platums vidēji svārstās no 180 līdz 320 km; šaurākā vieta ir 56 km plata. Platība ir  km², vidējais dziļums ir 50 m, bet lielākais — 90 m. Persijas līcī ir lieli naftas lauki.

Nosaukums 
Persijas līča reģions lielo naftas krājumu dēļ ir ģeopolitiski ļoti svarīgs. Acīmredzot, tāpēc kopš 1960. gadiem arābu valstīs to sauc par Arābu līci vai vienkārši par Līci. Tomēr starptautiski atzītais nosaukums ir Persijas līcis. Starptautiskā Hidrogrāfijas organizācija lieto nosaukumu Irānas līcis (Persijas līcis) (Gulf of Iran (Persian Gulf)).

Vēsture 
No 1980. līdz 1989. gadam Persijas līcis bija Irānas—Irākas kara kaujaslauks, kurā katra no karojošajām pusēm uzbruka pretinieku tankkuģiem. 1990. un 1991. gadā norisinājās Līča karš starp Irāku un Kuveitu.

Saimniecība 
Persijas līča reģionā tiek iegūti aptuveni 40% no visas pasaules jēlnaftas. Nafta tiek arī pārstrādāta citos nafta produktos, kas veido 15% no visas pasaules naftas produktiem. Caur Persijas līci nafta un naftas produkti galvenokārt tālāk tiek transportēti ar tankkuģiem. Tiek izmantoti arī naftas cauruļvadi uz Vidusjūras un Sarkanās jūras ostām. Persijas līča valstīm saimniecība galvenokārt ir atkarīga no naftas ieguves.

Atsauces

Ārējās saites 

 
Saūda Arābijas līči
Lapasa

Lapasa (), oficiāli Nuestra Senjora de Lapasa (), arī Čukijapu (), ir pilsēta Bolīvijas rietumu daļā, Lapasas departamentā. Lai gan Bolīvijas oficiālā galvaspilsēta ir Sukre, Lapasa joprojam tiek uzskatīta par vienu no Bolīvijas galvaspilsētām, jo tajā atrodas Bolīvijas valdība. Tā ir Lapasas departamenta administratīvais centrs un Bolīvijas trešā lielākā pilsēta. 

Pilsētas kopējā platība ir 472 km², pēc 2015. gada provizoriskajiem datiem pilsēta dzīvo 789 541 iedzīvotāji. Pilsētas aglomerācijā dzīvo ap 2,36 miljoniem iedzīvotājiem, kas to padara par Bolīvijas lielāko aglomerāciju pēc iedzīvotāju skaita. Pilsēta dibināta 1548. gada 20. oktobrī.

Ārējās saites 

Bolīvijas pilsētas
Dienvidamerikas galvaspilsētas
Blur

Blur ir britu rokgrupa, kas izveidojās 1988. gadā Londonā. Gandrīz visu grupas pastāvēšanas laiku tajā ir bijuši četri dalībnieki: Deimons Olbārns (balss), Greiems Koksons (ģitāra, balss), Alekss Džeimss (basģitāra) un Deivs Rountrijs (bungas). Koksons tikpat kā nepiedalījās priekšpēdējā albuma Think Tank ierakstā un aizgāja no grupas 2002. gadā. Grupa izjuka 2003. gadā, tomēr 2008. gadā paziņoja par apvienošanos, sastāvā iekļaujot arī Koksonu. Blur līdz šim ir izdevuši astoņus studijas albumus.

Diskogrāfija 
 Leisure (1991)
 Modern Life Is Rubbish (1993)
 Parklife (1994)
 The Great Escape (1995)
 Blur (1997)
 13 (1999)
 Think Tank (2003)
 The Magic Whip (2015)

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 Last.fm profils 
 Allmusic profils 

1990. gadu mūzikas grupas
2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
Anglijas rokgrupas
Anglijas alternatīvā roka grupas
Anglijas britpopa grupas
Citplanētietis

"Citplanētietis" (E.T. the Extra-Terrestrial) ir Stīvena Spīlberga režisēta 1982. gada zinātniskās fantastikas filma, kuras scenārija autore ir Melisa Metisone. Filma ieguvusi 4 "Oskarus". Bērniem filmu ieteicams skatīties kopā ar vecākiem.

Sižets 
Citplanētiešu izcelsmes pētnieku grupa nolaižas Kalifornijas mežā, lai savāktu augu paraugus. NASA speciālisti, pamanījuši lidojošā šķīvīša atlidošanu, nolemj, ka viņiem ir jānotver vismaz viens no citplanētiešiem. Citplanētieši laikus pamana ASV valdības speciālo aģentu ierašanos, tie steigšus dodas uz savu kosmosa kuģi, aizmirstot vienu, tūļīgāko kolēģi.

Planētas Zeme iedzīvotājs, vientuļais zēns Eliots, kā arī viņa brālis un māsa, pārvarot dažādas grūtības, cenšas palīdzēt citplanētietim atgriezties mājās, vienlaikus slēpjot viņu no mātes un valdības.

Lomās 
 Henrijs Tomass
 Dī Volesa
 Roberts Maknogtons
 Drū Berimora
 Pīters Koijots

Balvas un nominācijas 
4 Amerikas Kinoakadēmijas balvas, 37 dažādas citas balvas 27 nominācijās.

Interesanti fakti 
 Stīvens Spīlbergs lielāko daļu filmas uzņēma bērna acu augstumā, lai labāk parādītu attiecības starp Eliotu un Citplanētieti.
 Stīvens Spīlbergs uzņēma filmu hronoloģiskā secībā, lai iegūtu neviltotu reakciju un emocijas no aktieru puses (galvenokārt bērniem) šķiršanās skatā.
 Gandrīz desmitā daļa no zemā budžeta ($10,5 miljoniem) tika iztērēta paša Citplanētieša izgatavošanai.
 Kadrs ar Eliotu un Citplanētieti, kuri lido ar velosipēdu uz mēness fona, kļuva par kinostudijas Amblin Entertainment preču zīmi.
 Eliota uzvārds filmā ne reizi netiek pieminēts.

Atsauces

Ārējās saites 

 20. gadadienas versijas oficiālā mājaslapa 

 E.T. the Extra-Terrestrial Yahoo! mājaslapā 

1982. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Filmas par ārpuszemes dzīvību
Stīvena Spīlberga filmas
Amblin Entertainment filmas
Universal Pictures filmas
Jāņtārpiņš (seriāls)

"Jāņtārpiņš" (Firefly) ir amerikāņu zinātniskās fantastikas televīzijas seriāls, kura režisors un scenārija autors ir Džoss Vīdons (Joss Whedon).

Atsauces

Ārējās saites 

ASV televīzijas seriāli
Džūdija Gārlenda

Džūdija Gārlenda (, dzimusi , mirusi ), īstajā vārdā Francesa Ītele Gama (Frances Ethel Gumm), bija amerikāņu aktrise un dziedātāja. 45 gadus no nodzīvotajiem 47 gadiem viņa veltīja savai karjerai. Gārlenda sasniedza starptautiskas zvaigznes statusu kā aktrise muzikālās un dramatiskās lomās, kā arī kā ierakstu un koncertu māksliniece.

1940. gadā ieguva speciālo Kinoakadēmijas goda balvu — Akadēmijas jaunatnes balvu par lomām 1939. gada filmās "Oza zemes burvis" un Babes in Arms. Vēl divas reizes viņa ir nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 1955. gadā nominēta labākās aktrises balvai par lomu filmā "Zvaigzne ir dzimusi" (A Star Is Born,  1954). Savukārt 1962. gadā nominēta labākās otrā plāna aktrises balvai par lomu filmā Judgment at Nuremberg (1961). Ieguvusi Zelta globusa balvu par lomu filmā "Zvaigzne ir dzimusi", kā arī 1962. gadā apbalvota ar Zelta globusa balvu Cecil B. DeMille Award. Ir nominēta arī Emmy balvai.

Kā dziedātāja 1962. gadā saņēmusi Grammy balvu "Gada albums" par savu albumu Judy at Carnegie Hall.

Gārlendas meitas ir Laiza Minelli, aktrise un dziedātāja (Amerikas Kinoakadēmijas balvas laureāte), un Lorna Lufta, arī televīzijas un teātra aktrise un dziedātāja. Viņai bija arī viens dēls — Džozefs Lufts.

Viņa nomira  no barbiturātu pārdozēšanas.

Ārējās saites 

 

1922. gadā dzimušie
1969. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktrises
Amerikāņu dziedātāji
Kinoakadēmijas goda balvas ieguvēji
Grammy balvas ieguvēji
Džeiks Jillenhols

Džeikobs Bendžamins "Džeiks" Jillenhols (Jacob Benjamin Gyllenhaal, , dzimis ) ir amerikāņu aktieris. Viņš sāka savu karjeru desmit gadu vecumā.

Viņš ir režisora Stīvena Jillenhola un scenāristes Naomi Foneres Jillenholas dēls un aktrises Megijas Jillenholas jaunākais brālis. Jillenhols ir piedalījies vairāk kā 30 filmu uzņemšanā. Pirmā nozīmīgā loma viņam bija 1999. gada filmā "Oktobra debesis", pēc tam filmējās 2001. gada kulta filmā "Donijs Darko". Viņš ir filmējies arī 2004. gada filmā "Diena pēc rītdienas", bet vislielāko atzinību ieguva pēc 2005. gada filmas "Kuprainais kalns" uzņemšanas. Par otrā plāna lomas atveidošanu šajā filmā Jillenhols saņēma BAFTA kino balvu, kā arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Pazīstams arī kā galveno lomu atveidotājs filmās "Podpauris" (2005), "Zodiaks" (2007), "Mīlestība un citas zāles" (2010), "Pirmkods" (2011), "Maiņas beigas" (2012), "Nakts reportieris" (2014), "Everests" (2015), "Nakts dzīvnieki" (2016), "Dzīvība" (2017), Okja (2017), "Stiprāks" (2017), "Mežonīgā dzīve" (2018), "Ātrā palīdzība" (2022).

Atsauces

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Ebreji
Ebreju kinoaktieri
Helovīns (filma)

"Helovīns" () ir 1978. gada ASV šausmu filma, kuras darbība risinās izdomātā pilsētā Hedonfīldā (Haddonfield), Ilinoisas štatā Visu svēto dienas vakarā. Sākotnēji filmas scenārija nosaukums bija Babysitter Murders. Filmas režisors ir Džons Kārpenters, galvenās lomas atveido Donalds Plezenss, Džeimija Lī Kērtisa, Niks Kāstls, Tonijs Morans un Tomijs Lī Volless.

Atsauces

Ārējās saites 

1978. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Džona Kārpentera filmas
Ketija Holmsa

Keita Noela Holmsa (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, kura kļuva pazīstama ar lomu pusaudžu seriālā "Dousona līcis" (Dawson's Creek), kuru uzņēma no 1998. līdz 2003. gadam.

Viņa ir arī filmējusies dažāda žanra filmās, tostarp filmās "Ledus vētra" (1997), "Brīnumzēni" (Wonder Boys, 2000), "Gaišreģe" (2000), Abandon un "Telefona būda" (abi 2002), "Prezidenta meita" (First Daughter, 2004), "Betmens: Sākums" (2005), "Smēķēt atļauts" (Thank You for Smoking, 2005), "Džeks un Džila" (2011), "Adele zeltā" (2015), "Loganam veicas" (2017), "Puika 2" (Brahms: The Boy II, 2020) un "Noslēpums. Uzdrīksties sapņot" (The Secret: Dare to Dream, 2020).

Bez kino Holmsa darbojas arī Brodvejā, kur debitēja 2008. gadā Artura Millera lugā All My Sons. 2011. gadā viņa atveidoja Žaklīnu Kenediju televīzijas miniseriālā "Kenediji" (The Kennedys). Vēl viņa atveidoja Peidžas Finijas lomu televīzijas kanāla Showtime seriāla Ray Donovan trešajā sezonā (2015). Holmsas režijas debija ir 2016. gada filma All We Had, kurā viņa pati atveido arī galveno lomu.

No 2006. līdz 2012. gadam Holmsa bija precējusies ar aktieri Tomu Krūzu, laulībā piedzima meita.

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Ohaio dzimušie
Dženna Džeimsone

Dženna Džeimsone (, dzimusi Dženna Marija Massoli () ) ir amerikāņu pornoaktrise un uzņēmēja, kura ir bijusi nosaukta par pasaulē populārāko pornozvaigzni un par "Porno karalieni" ("The Queen of Porn"). Viņa erotiskās filmās sāka filmēties kopš 1993. gada — pēc tam, kad bija strādājusi par striptīza dejotāju un fotografējusies erotisko bilžu sesijās. Ap 1996. gadu viņa ieguva trīs nozīmīgākās balvas, kuras tiek piešķirtas jaunajiem aktieriem pornogrāfijas industrijā. Kopš tiem laikiem viņa ir ieguvusi vairāk nekā 20 dažādu citu pieaugušo filmu AVN balvu un ir iekļauta X-Rated Critics Organization (XRCO) un Adult Video News (AVN) slavas zālē.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1974. gadā dzimušie
Nevadā dzimušie
ASV pornozvaigznes
Amerikāņu kinoaktrises
ASV uzņēmēji