joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Karmita Bahara

Karmita Bahara (, dzimusi ) ir amerikāņu dziedātāja, dejotāja, modele un aktrise, kas plašāk pazīstama kā popmūzikas/ritmblūza meiteņu grupas Pussycat Dolls dalībniece. Bahara pameta grupu 2008. gada februārī un šobrīd strādā pie albuma, kuram jāiznāk 2010. gadā.

Agrākie gadi 

Bahara dzimusi Losandželosā. Viņas tēvs ir izraēliešu un indonēziešu izcelsmes, bet māte holandiešu un ķīniešu izcelsmes. Abi viņas vecāki bija dejotāji, viņas māte strādāja kā deju skolotāja, bet tēvs strādāja ar tādiem māksliniekiem kā Elviss Preslijs. Desmit gadus Bahara profesionāli nodarbojās ar ritmisko vingrošanu un pat ieguva piekto vietu ASV Olimpisko spēļu komandas atlasē 1992. gadā.

Pussycat Dolls 

Bahara pievienojās Pussycat Dolls 1995. gadā, kad tā vēl bija deju grupa. 2002. gadā Karmīte uz vienu no grupas šoviem uzaicināja savu draudzeni Gvenu Stefani, kas savukārt līdzi uzaicināja Interscope Records pārstāvjus Ronu Feiru un Džimmiju Aiovinu. Vēlāk tika parakstīts arī līgums. Karmita vēl joprojām ir grupas sastāvā visilgāk bijusī dalībniece.
Bahara kopā ar Pussycat Dolls ir piedalījusies arī pasaules koncertturnejā, albuma PCD popularizēšanas nolūkos. Grupā Bahara bija viena no trim vadošajām vokālistēm.
 Bahara Pussycat Dolls oficiālajā mājaslapā paziņoja par aiziešanu no grupas. Melodija Torntona teica īpašu paldies Baharai albuma Doll Domination speciālajā ’Paldies’ sadaļā.

Solo Karjera

Dejotāja, aktrise un solo dziedātāja 
Bahara ir piedalījusies vairākās filmās, ieskaitot ”Čārlija eņģeļi: pilna jauda”. Bašara ir piedalījusies arī vairākos citu slavenību videoklipos un koncertturnejās. Bahara Rikija Mārtina koncertturnejā atveidoja sievieti, par kuru vēstīts dziesmā ” Livin' la Vida Loca”. Karmita ir piedalījusies arī tādu mākslinieku kā No Doubt, Dženetas Džeksones un Bejonse koncertturnejās, kā arī parādījusies vairāk kā 21 citu dziedātāju videoklipos.

The Zodiac Show 

2001. gadā Losandželosā, Bahara kopā ar savām paziņām dibināja naktsklubu Freedom. Karmita kļuva par pasākuma The Zodiac Show producenti, šovs 2008. gadā guva lielus panākumus un tika nolemts veidot vēl vienu 2010. gadā.

Labdarība 

Ir ziņots, ka Bahara vēlas nodibināt bezpeļņas organizāciju Smile With Me, lai palīdzētu cilvēkiem, kas piedzimuši ar šķeltu lūpu, jo arī pati Karmita piedzima ar tādu. 
Bahara ir organizācijas Operation Smile vēstnesis. Organizācija palīdz bērniem un jauniešiem, kuriem ir sejas kropļojumi.

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 

 Allmovie profils
 MySpace profils

1974. gadā dzimušie
Amerikāņu dziedātāji
Lilians Tirāms

Lilians Tirāms, dzimis Rūdijs Lilians Tirāms-Uljēns ()  Pointe-à-Pitre, ir bijušais Francijas futbola aizsargs. Viņš ir aizvadījis visvairāk spēļu Francijas izlasē. Savu karjeru 15 sezonu laikā viņš aizvadīja, spēlējot Francijā, Itālijā un Spānijā augstākajā līmenī, ieskaitot desmit sezonas Serie A ar Parma un Juventus komandām. Ar Francijas izlasi viņš uzvarēja 1998. gada Pasaules kausā un 2000. gada Eiropas čempionātā. Tirāms ir aizvadījis visvairāk (16) spēļu Eiropas čempionātos.

2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Karjeras statistika 

|-
|1990-91||rowspan="6"|Monaco||rowspan="6"|Division 1||1||0||||||||||||||||
|-
|1991-92||19||0||||||||||||||||
|-
|1992-93||37||0||||||||||||||||
|-
|1993-94||25||1||||||||||||||||
|-
|1994-95||37||2||||||||||||||||
|-
|1995-96||36||5||||||||||||||||

|-
|1996-97||rowspan="5"|Parma||rowspan="5"|Serie A||34||1||||||||||||||||
|-
|1997-98||32||0||||||||||||||||
|-
|1998-99||34||0||||||||||||||||
|-
|1999-00||33||0||||||||||||||||
|-
|2000-01||30||0||||||||||||||||
|-
|2001-02||rowspan="5"|Juventus||rowspan="5"|Serie A||30||0||||||||||||||||
|-
|2002-03||27||1||||||||||||||||
|-
|2003-04||24||0||||||||||||||||
|-
|2004-05||37||0||||||||||9||0||46||0
|-
|2005-06||27||0||||||||||8||0||35||0

|-
|2006-07||rowspan="2"|FC Barcelona||rowspan="2"|La Liga||23||0||2||0||||||4||0||29||0
|-
|2007-08||18||0||4||0||||||6||0||28||0
155||8||||||||||||||||
308||2||||||||||17||0||81||0
41||0||||||||||10||0||57||0
504||10||4||0||||||27||0||136||0
|}

Sasniegumi 
Monaco

 Coupe de France: 1990–91

Parma

 Coppa Italia: 1998–99
 Supercoppa Italiana: 1999
 UEFA kauss: 1998–99

Juventus

 Itālijas Serie A: 2001–02, 2002–03
 Supercoppa Italiana: 2002, 2003

Barcelona

 Supercopa de España: 2006

Francija

 FIFA Pasaules kauss: 1998
 Eiropas čempionāts futbolā: 2000
 FIFA Konfederāciju kauss: 2003

Individuālie sasniegumi

 Francijas gada futbolists: 1997
 FIFA 100

Atsauces

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Francijas izlases futbolisti
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
FIFA 100
AS Monaco FC spēlētāji
Parma F.C. spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Eredivisie

Eredivisie ( — 'Goda divīzija', ) ir augstākā futbola līga Nīderlandē. 2015. gada maijā UEFA vērtējumā Eredivisie bija devītā spēcīgākā līga Eiropā.

Visvairāk Eredivisie titulus (36) ir ieguvis Amsterdamas "Ajax", Eindhovenas PSV ir 24 titulu īpašnieki, bet Roterdamas "Feyenoord" 15 reizes kļuvuši par Nīderlandes čempioniem. Kopš 1965. gada gandrīz tikai šie trīs klubi ir ieguvuši titulu, izņemot 1981. un 2009. gadu, kad uzvarēja AZ Alkmaar, un 2010. gadu, kad to paveica FC Twente.

Klubi 2022.—2023. gada sezonā

Titulu ieguvēji

Ārējās saites 

 

Futbols Nīderlandē
My Heart Will Go On

"My Heart Will Go On" ir kanādiešu dziedātājas Selīnas Dionas singls no viņas studijas albuma Let's Talk About Love. Tāpat šī ir 1997. gada filmas "Titāniks" tituldziesma. Dziesmas komponists ir Džeimss Horners, bet teksta autors — Vills Dženingss. Šī ir viena no visu laiku pārdotākajām dziesmām, tai skaitā 1998. gada vispārdotākā. Dziesma saņēma vairākas balvas, tai skaitā Oskaru par "labāko dziesmu". Dziesma ierindojās vairāku valstu topu pirmajā pozīcijā.

Dziesmu saraksts

Oficiālās dziesmas versijas 
 "My Heart Will Go On" (Richie Jones mix) — 4:15
 "My Heart Will Go On" (Richie Jones love go on mix) — 4:58
 "My Heart Will Go On" (Richie Jones go on beats) — 5:10
 "My Heart Will Go On" (Riche Jones unsinkable club mix) — 10:04
 "My Heart Will Go On" (Tony Moran mix) — 4:21
 "My Heart Will Go On" (Tony Moran's anthem vocal) — 9:41
 "My Heart Will Go On" (Soul Solution bonus beats) — 3:31
 "My Heart Will Go On" (Soul Solution) — 4:18
 "My Heart Will Go On" (Soul Solution percapella) — 4:16
 "My Heart Will Go On" (Soul Solution drama at the sea) — 8:54
 "My Heart Will Go On" (Matt & Vito's penny whistle dub) — 3:23
 "My Heart Will Go On" (Matt & Vito's unsinkable epic mix) — 9:53
 "My Heart Will Go On" (Cuca's radio edit) — 4:22
 "My Heart Will Go On" (movie dialogue) — 4:41
 "My Heart Will Go On" (soundtrack version) — 5:11
 "My Heart Will Go On" (alternate orchestra version) — 5:51
 "My Heart Will Go On" (TV track) — 3:12
 "My Heart Will Go On" (no lead vox) — 4:41
 "My Heart Will Go On" (album version) — 4:40

Ārējās saites 
 Selīnas Dionas oficiālā mājaslapa 

1997. gada singli
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas dziesmas
Ariane Frīdriha

Ariane Frīdriha (; dzimusi  Nordhauzenā, Vācijā) ir profesionāla vācu vieglatlēte, startē augstlēkšanas sacensībās.

Viņas lielākais panākums ir izcīnīta bronzas medaļa 2009. gada Pasaules čempionātā. Tāpat piedalījās 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs, kur viņa ierindojās 7. vietā. 2003. gadā kļuva par Eiropas junioru čempioni, 2009. gadā — par Eiropas čempioni telpās. Ir izcīnījusi visu trīs kaluma godalgas Vasaras Universiādē.

Personīgie rekordi

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

1984. gadā dzimušie
Vācijas vieglatlētes
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tīringenē dzimušie
Augstlēcēji
DEAC

Digitālās Ekonomikas Attīstības Centrs (DEAC) ir Latvijā bāzēts datu centru un IT ārpakalpojumu sniedzējs, kas pieder Šveices investīciju uzņēmumam Quaero Capital. Viens no lielākajiem datu centru operatoriem Ziemeļeiropā,. DEAC apkalpo klientus no visas pasaules, taču pamatdarbība vērsta uz Eirāziju un ASV, piedāvājot datu glabāšanas un pārvaldības pakalpojumus uzņēmumiem datu centros Rīgā, Amsterdamā, Frankfurtē, Kijevā, Londonā un Maskavā.

Vēsture 
DEAC dibināts 1999. gada 9. augustā kā SIA "Digitālās Ekonomikas Attīstības Centrs". 2000. gadā, bijušajā Padomju Savienības laika bumbu patvertnē pēc īpašuma privatizācijas, tika atvērts moderns pazemes datu centrs Grīziņkalns, kļūstot par tā laika vienīgo pazemes datu centru Austrumeiropā. DEAC bija strauji panākumi, jo jau 2000. gadā uzņēmumam bija tādi starptautiski klienti kā Microsoft, IBM, Lotus un Telia. Sakarus nodrošināja telekomunikāciju uzņēmums SIA Lattelekom (tagad — SIA Tet).

Vēlākajos gados galvenie notikumi bija:

 2008. gadā DEAC ieguva pirmo kvalitātes pārvaldības sertifikātu ISO 9001:2000.
 2009. gadā tika atklāts otrs DEAC datu centrs "Rīga".
 2010. gada otrajā pusē DEAC atvēra savu pirmo ārzemju pārstāvniecību.
 2014. gadā DEAC realizēja vērienīgu projektu, ieviešot virtualizācijas platformu.
 2014. gadā DEAC ieguva PCI DSS sertifikātu.
 2015. gadā DEAC ieguva Microsoft Gold Datacenter atbilstību.
 2016. gadā DEAC ieguva ISO/IEC 27001:2013 informācijas drošības pārvaldības sertifikātu.
 2017. gadā DEAC ieguva ISO 50001:2011 energopārvaldības sistēmas sertifikātu.
 2018. gadā DEAC bija pirmais datu centrs Baltijā, kas ieguva ISO 22301:2012 biznesa nepārtrauktības pārvaldības sistēmas sertifikātu.
 2020. gadā DEAC nokļuva Šveices investīciju uzņēmuma Quaero Capital pārvaldībā, kas iegādājās 100% uzņēmuma daļu. Darījuma vērtība netiek atklāta. Uzņēmuma īpašnieki līdz tam bija Jānim Strodam piederošā SIA "Solo investīcijas" (44,7% daļu), Andrim Putānam pastarpināti piederošā SIA "Astoņdesmit astoņi" (33.92%), Andrim Gailītim piederošā SIA "Duo investīcijas" (11,14%) un Jānim Kaģim piederošā SIA KFP (10,24%). Kā DEAC patiesie labuma guvēji bija reģistrēti Strods, Putāns, Gailītis un Kaģis.

Finanšu rādītāji 
Pēc 2021. gada apgrozījuma datiem, DEAC irbija Latvijas TOP 1000 lielāko uzņēmumu vidū. Uzņēmuma apgrozījuma attīstība gadu gaitā bijusi sekojoša:

Darbības virzieni 
 Datu centru pakalpojumi — datu glabāšana un apstrāde
 Mākoņu pakalpojumi
 Iekārtu noma un izvietošana
 IT resursu vadība un pārvaldības pakalpojumi
 IT ārpakalpojumi
 IT konsultācijas

Atsauces 

Latvijas uzņēmumi
Datu centri
Džonsone

Džonsone ( — 'Džona dēls') ir izplatīts angļu cilmes uzvārds (vīr. dz. Džonsons). Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Čelsija Džonsone (Chelsea Johnson), amerikāņu vieglatlēte (dzimusi 1983. gadā);
 Luiza Džonsone (Louisa Johnson), angļu dziedātāja (dzimusi 1998. gadā);
 Šona Džonsone (Shawn Johnson), amerikāņu mākslas vingrotāja (dzimusi 1992. gadā);
 Vūpija Goldberga (dzimusi Keirina Elaina Džonsone (Caryn Elaine Johnson)), amerikāņu aktrise (dzimusi 1955. gadā);
 Meija Endželu (dzimusi Margerīta Enija Džonsone (Marguerite Annie Johnson)), afroamerikāņu rakstniece un dzejniece.

Angļu uzvārdi
Vidusskolas mūzikls

"Vidusskolas mūzikls" () ir 2006. gada amerikāņu muzikālā filma, kuras režisors ir Kenijs Ortega. Galvenās lomas filmā atveido Zaks Efrons, Vanesa Hadžensa, Korbins Blo, Ešlija Tisdeila. Filmas pirmizrāde notika . Šī ir "Vidusskolas mūzikls" filmu sērijas pirmā daļa. "Vidusskolas mūzikls" kļuva par visienesīgāko filmu, ko ir producējusi Disney Channel Original Movie. Filmas skaņu celiņš kļuva par pārdotāko albumu ASV 2006. gadā. Filma ir stāsts par mīlestību starp diviem Austrumu vidusskolas jauniešiem: basketbola komandas kapteini Troju Boltonu (attēlo Zaks Efrons) un izcilnieci mācībās Gabrielu Montezu (attēlo Vanesa Hadžensa).

Atsauces

Ārējās saites 

 

2006. gada filmas
ASV filmas
Vidusskolas mūzikls 2

"Vidusskolas mūzikls 2" () ir 2007. gada amerikāņu muzikālā filma, kuras režisors ir Kenijs Ortega. Galvenās lomas filmā atveido Zaks Efrons, Vanesa Hadžensa, Korbins Blo, Ešlija Tisdeila. Filmas pirmizrāde notika . Šī ir "Vidusskolas mūzikls" filmu sērijas otrā daļa. Filmā ir attēlota filmas galveno varoņu darbs vasarā.

Ārējās saites 

 

2007. gada filmas
ASV filmas
Vidusskolas mūzikls 3: Izlaiduma gads

"Vidusskolas mūzikls 3: Izlaiduma gads" () ir 2008. gada amerikāņu muzikālā filma, kuras režisors ir Kenijs Ortega. Galvenās lomas filmā atveido Zaks Efrons, Vanesa Hadžensa, Korbins Blo, Ešlija Tisdeila. Filmas pirmizrāde notika . Šī ir "Vidusskolas mūzikla" filmu sērijas trešā daļa.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2008. gada filmas
ASV filmas
Džins

Džins () ir garīga būtne arābu folklorā un Korānā pārdabisks radījums - dēmons, kas saistīts ar uguni un spēj paredzēt nākotni. Visbiežāk džini tiek uzskatīti par ļauniem gariem. Tie spēj iemiesoties cilvēkā un pārņemt tā ķermeni. Džini parasti barojas no cilvēku bēdām un bailēm, tapēc viņi mēģina cilvēku iebiedēt.

Atsauces

Arābu mitoloģija
Arābu vārdi un frāzes
Dievi, gari un mītiskas būtnes
Islāma kultūra
Himāčala Pradēša

{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | Himāčala Pradēšaहिमाचल प्रदेश
|-
| colspan=2 align=center | Himāčalas Pradēšas štata atrašanās vieta Indijā
|-
| width=40% | Valsts || 
|-
| Administratīvais iedalījums || 12 apgabali
|-
| Izveidota || 
|-
| Admin. centrs || Šimla
|-
| Gubernators || Urmila Singh
|-
| Platība || 55 673 km²
|-
| Iedzīvotāji || 6,08 miljoni
|-
| - Blīvums || 109 cilv./km²
|-
| Valoda || hindi
|-
| Laika zona || UTC +5:30
|-
| Mājas lapa || himachal.nic.in
|}Himāčala Pradēša''' (, izrunā: ) ir viens no Indijas štatiem. Himāčala Pradēša robežojas ar Indijas štatiem Pendžābu, Harjānu un Utarakhandu, kā arī ar Džammu un Kašmīras un Ladākhas savienotajām teritorijām un Ķīnas Tibetas daļu. Himāčalas Pradēšas administratīvais centrs ir Šimla. Štats tika izveidots .

Ārējās saites 

Indijas štati
UTC+3:30

UTC+03:30 ir identifikators laika nobīdei no UTC par +03:30. Šo laiku izmanto:

Kā standarta laiks (visu gadu) 
  - (Irānas laiks).

Ārējās saites 
 Pilsētas, kuras šobrīd atrodas UTC+03:30 laika zonā

Laika joslas

es:Huso horario#UTC+03:30, C†
Floids Lendiss

Floids Lendiss (; dzimis  Fārmersvilā, Pensilvānijā, ASV) ir bijušais profesionālais amerikāņu šosejas riteņbraucējs. Viņš uzvarēja 2006. gada Tour de France, bet uzvarētāja tituls tika atņemts pēc dopinga atklāšanas tūres laikā ņemtajās analīzēs (par uzvarēju atzina Oskaru Pereiro). F. Lendiss ir uzvarējis Parīze-Nica, Tour de Georgia un Tour of California velobraucienos, visas trīs uzvaras tika izcīnītas 2006. gadā.

Karjera 
F. Lendisa profesionālā karjera sākās 1999. gadā Mercury Cycling Team. 2002. gadā viņš pievienojās , kur bija viens no gregari Lānsam Ārmstrongam vairākās sezonās, kurās viņš kļuva par čempionu. Pēc aiziešanas no US Postal viņš kļuva par 2006. gada Tour de France uzvarētāju, pārstāvot Šveices komandu . F. Lendisam tika piespriesta diskvalifikācija, kuras termiņš beidzās . Viņš atgriezās sportā, pārstāvot profesionālās komandas OUCH un Bahati Foundation, bet 2011. gadā pameta sportu, nesaņemot piedāvājumu no profesionālajām komandām. Lai arī Tour de France uzvara F. Lendisam tika atņemta, viņš turpināja apstrīdēt savu vainu dopinga lietošanā līdz 2010. gadam, kad atzinās apsūdzībās, atzīstot, ka dopingu lietojuši arī daudzi citi riteņbraucēji, tostarp L. Ārmstrongs.

Ārējās saites 

1975. gadā dzimušie
ASV riteņbraucēji
Dopinga lietas riteņbraukšanā
Pensilvānijā dzimušie
Zemesrags

Zemesrags vai vienkārši rags ir krasta izvirzījums, kas iestiepjas jūrā, ezerā vai upē. Zemesragu veido pamatieži vai saneši.

Erozijas iedarbībā veidotie zemesragi parasti sastāv no pamatiežiem un nereti ir ar izteiktu iežu atsegumu vai krauju. Akumulācijā veidotie zemesragi ir zemāki un tos galvenokārt veido smalkas iežu daļiņas, un bieži to forma ir mainīga.

Atsauces 

 
Ģeogrāfija
Rona

Rona (, izrunā: , , , ) ir viena no Eiropas lielākajām upēm. Upes garums ir 813 km, no kuriem tā 232 km plūst pa Šveici, bet atlikušos 581 km pa Franciju. Augštecē caurtek Ženēvas ezeram. Rona ietek Vidusjūrā, bet tās izteka atrodas Šveices Alpos, Valē kantonā, aptuveni 1753 metrus virs jūras līmeņa. Lielākās pilsētas Ronas krastos ir Ženēva, Liona un Aviņjona. Pietekas - Ēna, Sona.

Tās deltā starp diviem upes atzariem atrodas Kamarga — neparasts dabas apgabals ar lagūnām, purviem, kāpām, sāls tuksnesi, stepi. Stepē dzīvo pussavvaļas Kamargas baltie zirgi, lagūnās daudz flamingo. Pieturvieta gājputniem.

Ārējās saites 

Francijas upes
Šveices upes
Rona
Ēna (Overņa-Rona-Alpi)
Izēra
Rona (departaments)
Augšsavoja
Bārs "Coyote Ugly"

Bārs "Coyote Ugly" () ir 2000. gada amerikāņu romantiskā komēdija/drāma, kuras režisors ir Deivids Maknellijs. Galvenā lomas filmā atveido Paipera Perabo un Ādams Garsija. Filma tika uzņemta Ņujorkā. Filma ir stāsts par kādu mazpilsētas meiteni, kas vēlas kļūt par dziedātāju. Taču "lampu drudža" iebaidīta, viņa dodas strādāt uz naktsklubu, kur visas viņas kolēģes ir ļoti skaistas un pavedinošas.

Filmas pirmizrāde notika 2000. gada 5. augustā.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Skrundas pagasts

Skrundas pagasts ir viena no Kuldīgas novada administratīvajām teritorijām, Ventas abos krastos. Teritorija sastāv no divām atsevišķām daļām, lielākā no kurām atrodas Ventas labajā krastā un dienvidos no Skrundas pilsētas, mazākā atdalīta ar Skrundas pilsētas un Rudbāržu pagasta teritoriju. Robežojas ar sava novada Skrundas pilsētu un Raņķu, Rudbāržu, Nīkrāces, Snēpeles (pa Ventu) un Vārmes pagastiem, Saldus novada Zirņu un Pampāļu pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Alkšņu valks, Alkšņvalks, Augstupupīte, Bērzene, Bērzvalks, Ciecere, Gaidupe, Iernestiņvalks, Katla valks, Klūga, Kumbrupe, Melnais valks, Neivardes grāvis, Oša valks, Pločupīte, Plūču valks, Poļvalks, Ponakste, Porupe, Robalta, Sudrabgrāvis, Sumata, Zobenvalks.

Vēsture 
Mūsdienu Skrundas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Niedres muiža (Gut Needern, Niedre), Pikuļu muiža (Gut Pikkuln), Savenieku muiža (Gut Saweneeken, Savenieki).

1935. gadā Kuldīgas apriņķa Skrundas pagasta platība bija 280,2 km2 un tajā dzīvoja 1087 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Airītes, Antuļu, Pumpuru, Skrundas un Zirņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1950. gadā Skrundas ciemā izveidoja Skrundas strādnieku ciematu, bet ciemu likvidēja, daļu pievienojot Pumpuru ciemam, bet daļu - Skrundai, izveidojot Skrundas lauku teritoriju. Skrunda ar lauku teritoriju ietilpusi Skrundas (1949-1959), Saldus (1959-1962) un Kuldīgas (pēc 1962. g.) rajonos. Skrundas lauku teritorijai 1957. gadā pievienoja likvidēto Pumpuru ciemu, 1962. gadā - Raņku ciema kolhoza «Ziedonis» teritoriju. 1975. gadā veikta teritoriju apmaiņa ar Raņķu ciemu, bet 1977. gadā daļa teritorijas pievienota Rudbāržu ciemam. 2009. gadā Skrundas pilsētu ar lauku teritoriju iekļāva Skrundas novadā. 2010. gadā Skrundas lauku teritoriju izdalīja kā atsevišķu administratīvo teritoriju un pārdēvēja par Skrundas pagastu. 2021. gadā Skrundas novadu iekļāva Kuldīgas novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Jaunmuiža, Kušaiņi, Ciecere, Pumpuri.

Ievērojamas personības  
 Juris Rēdlihs-Raiskums (1890—1971), futbolists, treneris un tiesnesis, "latviešu futbola tēvs"
 Edgars Račevskis (1936), kordiriģents
 Andris Freibergs (1938—2022), scenogrāfs

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Kurzeme
Kuldīgas novada pagasti
 
Skrunda
Latvijas pilsētciematu lauku teritorijas
Latvijas pilsētu lauku teritorijas
PKI

PKI (Pagrīdes Karaļvalsts ieraksti) bija latviešu hiphopa apvienība, ierakstu studija un neatkarīgs pagrīdes leibls no Rīgas. PKI sastāvā bija Skutelis (īstajā vārdā Arturs Skutelis), Eliots (īstajā vārdā Juris Štrāls), Edavārdi (īstajā vārdā Eduards Gorbunovs), 181h (īstajā vārdā Kārlis Kolmanis), AKE (īstajā vārdā Aleksandrs Slišāns), KasPis (īstajā vārdā Kaspars Troksnis), Arčijs (īstajā vārdā Artūrs Jablokovs) un ansis (īstajā vārdā Ansis Kolmanis).

PKI kā kolektīvs vairs oficiāli nepastāv, jo nesaskatīja motivāciju un nepieciešamību turpmākai darbībai zem viena nosaukuma. Neskatoties uz to PKI joprojām pastāv kā ierakstu studija.

Diskogrāfija

Kompilācijas 
 Kombinācijas (2010)

Izlases 
 PKI vol.1 (2007)
 PKI vol.2 (2007)
 PKI vol.3 (2009)

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa
 mūziķa profils @ draugiem.lv
Latvijas hiphopa grupas
Lielā Berta

Lielā Berta () ir smagā haubice, ko izmantoja Vācijas impērija Pirmā Pasaules Kara laikā. Izgudrota 1904. gadā un 1914. gadā ražota Krupp rūpnīcās Vācijā.

Artilērija
Akihito

Akihito (, dzimis ) ir bijušais un 125. Japānas imperators (天皇, tennō). Viņš tronī kāpa , kad nomira iepriekšējais Japānas imperators Hirohito. Akihito bija Hirohito piektais bērns un vecākais dēls.  Akihito labprātīgi atkāpās no amata, to nododot savam vecākajam dēlam un troņmantniekam Naruhito.

Par Akihito nodomu atkāpties tika paziņots jau 2016. gada 13. jūlijā, atsaucoties uz imperatora cienījamo vecumu. Tādējādi Akihito kļuva par pirmo Japānas imperatoru pēdējo 200 gadu laikā, kas labprātīgi atkāpies.

Atsauces

Ārējās saites 

 Their Majesties the Emperor Emeritus and Empress Emerita Imperatora nama aģentūras mājaslapa 

1933. gadā dzimušie
Japānas imperatori
Jamato dinastija
Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri
Ar Krizantēmas ordeni apbalvotie
Bakas

Bakas ( vai variola vera) bija infekcijas slimība, kas raksturīga tikai cilvēkam un kuru izraisīja divi vīrusi: Variola major un Variola minor. Infekcijas avots bija slims cilvēks. Slimības pazīmes ir strauja temperatūras celšanās, galvassāpes, sāpes krustos un nespēks. Pēc trim, četrām dienām kopš slimības sākuma uz ādas parādās izsitumi, kas izskatās kā sārti un blīvi plankumiņi. Vēl pēc divām, trim dienām izsitumi pārvēršas pūslīšos. Slimība kopā ilgst aptuveni 5-6 nedēļas. Tā obligāti ir jāārstē slimnīcā. Aptuveni 30% slimnieku nomira. Gandrīz 100% mirstība bija baku hemorāģiskajai formai, kas pazīstama arī kā "melnās bakas". Šajā gadījumā ādā un gļotādā, kā arī iekšējos orgānos rodas asinsizplūdumi. Vakcinēšana pret bakām sākās 1796. gadā, kad pirmo vakcīnu radīja angļu ārsts Edvards Dženers. Kopš 1977. gada nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums.

Slimības izcelsme un cēloņi 
Bakas varēja izraisīt divi ortopoksvīrusi — Variola major un Variola minor. Šie vīrusi ir paralēlskaldņa formā ar  izmēriem. Ar bakām slimoja tikai cilvēki, līdz ar to infekcijas avots varēja būt tikai cits inficēts cilvēks. Laboratorijas apstākļos ir inficēti arī citi primāti un dzīvnieki. Citi ortopoksvīrusi var izraisīt tādas slimības kā pērtiķu bakas, govju bakas, orfa vīrusslimību, vaccinia un govju pseidobakas. Ar šīm slimībām var slimot ne tikai cilvēks.

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

Vīrusu izraisītās slimības
Centrālā izlūkošanas pārvalde

Centrālā izlūkošanas pārvalde (), saīsinājumā CIP (CIA), ir Amerikas Savienoto Valstu valdības institūcija, kuras galvenais uzdevums ir apkopot un analizēt informāciju par citās valstīs notiekošo, par ārvalstu organizācijām un iedzīvotāju darbību. CIP ir nozīmīgākā ASV izlūkošanas aģentūra. CIP ir izveidota , tās galvenā mītne atrodas ASV galvaspilsētā Vašingtonā, Lenglijā. Pašreizējā CIP vadītāja ir Džīna Haspela. Viņa ir pirmā sieviete ASV vēsturē, kas ieņēma šo amatu.

Sadarbība ar SAB 
Latvijas Satversmes Aizsardzības Birojs veic plašu sadarbību izlūkošanas, pretizlūkošanas un nacionālās drošības jomās ar NATO biedriem, t.sk. ASV, kā arī veic praktisku pretizlūkošanas darbu kopā ar CIP.

CIP arhīvi par spiegu spēlēm Latvijā 
2017. gadā internetā tika publicēti simtiem tūkstošu atslepenotu Centrālās izlūkošanas pārvaldes (CIP) ziņojumu, tai skaitā arī par izlūku aktivitātēm okupētajā Latvijā. Lielā interese par Latviju tika saistīta ar to, ka Latvijas teritorija bija ļoti vērtīga kā bāze informācijas vākšanai par pārējo Padomju Savienību. Otrkārt, amerikāņi bija ieinteresēti saglabāt "pretpadomju fermentu": parādīt vietējiem, ka viņi nav aizmirsti, un palīdzēt mežabrāļiem.

Šie materiāli pavēruši plašu izpētes lauku vēsturniekiem, kas interesējas par Aukstā kara spiegu spēlēm. Latvijas vēsturnieks Zigmārs Turčinskis dažus no tiem vērtē kritiski, jo uzskata, ka Rietumu izlūkdienestiem tika pasniegta Latvijas PSR pretizlūkošanas dienesta dezinformācija, uz kuras viņi uzķērās un vairs nevarēja atbrīvoties. Jebkuri iesūtīti aģenti uzreiz nonāca padomju pretizlūkošanas kontrolē, apgalvoja Turčinskis.

Līdz 1950. gadu sākumam CIP savā darbībā pārsvarā balstījās uz savu britu koļēģu informāciju. Bet briti nebija īpaši veiksmīgi: aģentus, kurus jau no 1940. gadu vidus viņi mēģināja iesūtīt Latvijas PSR, faktiski visus pārvervēja vai labākajā gadījumā piemuļķoja. No 1952.g. amerikāņi sāka infiltrēt aģentus caur Zviedriju. Slepenu aģentu iesūtīšanu amerikāņi pārtrauca 1950.gadu vidū, turpmākajos gados koncentrējoties uz legāliem tūristu, jūrnieku un citu aiz "dzelzs priekškara" pabijušo iztaujāšanas veidiem.

Iesaistītās valstis, izņemot amerikāņus, pagaidām savus izlūkdienestu arhīvus atvērušas ļoti mazā mērā.

Programma RedSox 
1949. gadā CIP Padomju Krievijas (SR) nodaļa uzsāka programmu "RedSox", lai iesūtīt PSRS teritorijā nelegālos aģentus.

Kopumā RedSox ietvaros tika veiktas sešas nelegālo aģentu iesūtīšanas operācijas ar kodifikāciju AE, kas apzīmēja PSRS teritoriju — Latvijā (projekti AECOB / ZRLYNCH), Lietuvā (projekti AEGEAN / AECHAMP), Igaunijā (projekti AEROOT / AEBASIN), Ukrainā (projekts AERODYNAMIC), Baltkrievijā (projekts AEQUOR) un Krievijā (projekti AESAURUS / AENOBLE). No iesūtītiem vismaz 85 CIA aģentiem atgriezās tikai trīs, vienu no tiem CIA turēja aizdomās kā dubultaģentu.

No 1951. gada 25. decembra mainījās prioritātes padomju pretizlūkošanā: par galveno pretdarbības virzienu kļuva nevis Lielbritānija, bet ASV.

Programma tika izbeigta 1954. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

ASV izlūkošanas aģentūras
Kaija Sāriaho

Kaija Sāriaho (; dzimusi ) ir somu komponiste. Sāriaho komponētajā mūzikā bieži vērojams tradicionālo mūzikas instrumentu lietojums līdzās elektroniskās mūzikas instrumentiem un tehnoloģijām, kas ir īpaši raksturīgi komponistes agrīnajā mūzikā. 2000. gados Sāriaho sāka sacerēt arī operas.

2011. gadā Sāriaho ieguva Grammy balvu par labāko operas ierakstu un tajā pašā gadā arī tika apbalvota ar Leonijas Soningas mūzikas balvu.

Ievērojamākie skaņdarbi 
 "Nymphéa" (1987)
 "Du cristal... à la fumée" (1990)
 "Six Japanese Gardens" (1995)
 "L’amour de loin" (2000)
 "Adriana Mater" (2005)
 "La Passion de Simone" (2006)
 "Laterna Magica" (2008)
 "Émilie" (2010)

Ārējās saites 

 Oficiālā mājas lapa 
 CompositionToday raksts 
 Biogrāfija 

1952. gadā dzimušie
Somu komponisti
Grammy balvas ieguvēji
Helsinkos dzimušie
Enthusia Professional Racing

Enthusia Professional Racing ir sacīkšu žanra datorspēle ar vairāk nekā 211 automašīnām un 46 sacīkšu trasēm, kura pieejama tikai Playstation 2 konsolei. Spēlē ir iestrādāts ļoti augsta līmeņa braukšanas simulācijas modelis, kurš Enthusia Professional Racing simulācijas jomā nostāda vienā līmenī ar Gran Turismo sēriju un citām šī žanra datorspēlēm.

Sacensību veidi 

Enthusia Life - Spēlētāja uzdevums ir iegūt pēc iespējas augstāku vietu un noturēt to visā sacensību gaitā. Atšķirībā no citām sacīkšu spēlēm, par uzvarām tiek doti punkti: tie uzlabo automašīnas braukšanas īpašības un paaugstina spēlētāja līmeni. Pēc katras sacensības spēlētājam ir iespēja iegūt jauno auto no piedāvātā saraksta. Nospiežot pogu, kursors nejaušas izvēles rezultātā apstājas uz konkrēta automašīnas nosaukuma. Algoritms paredz arī gadījumus, kad jauns spēkrats netiek atvērts. Katrai sacīkstei ir noteikts maksimālais punktu skaits, ko var iegūt tās beigās. Par pirmo vietu maksimālais punktu skaits tiek reizināts ar koeficientu 1, par otro vietu - ar 0,6 utt. Spēlētāja kopējais reitings tiek rēķināts balstoties uz pēdējo 12 nedēļu rezultātiem, t.i. vidējo iegūto punktu skaitu (katru nedēļu - viena sacīkste). Piedaloties sacīkstēs ar zemākas klases auto, spēle par uzvarām piešķir vairāk punktu nekā braucot ar augstākas klases spēkratiem. Enthusia Life režīmā ir 6 sacīkšu klases: RN, RIV, RIII, RII, RI un RS, kur RN ir iesācējiem, bet RS kļūst pieejama sasniedzot karjeras pašu virsotni. Katrā klasē pieejamas sacīkšu trases un oponenti ar iepriekš noteiktu sarežģītības pakāpi jeb koeficientiem. Jo lielāks koeficients, jo sarežģītāka būs sacensība un jo vairāk punktu tiks dots par uzvaru. Ar katru jaunu sacīkšu klasi tiek atvērtas jaunas trases un automašīnas. Ja spēlētāja reitings krītas līdz noteiktai atzīmei, augstākas klases kļūst nepieejamas līdz brīdim, kad reitings atkal cēlies.

Driving revolution - Spēlētājs ar konkrētu automašīnu pārvietojas pa trasi un šķērso ātruma kontrolpunktus. Kontrolpunkti ir ieprogrammēti uz konkrētu ātruma režīmu, ar kuru spēlētājam tie jāšķērso.

Time attack - Sacensība ar laiku. Spēlētājam trasē jāuzstāda labākais laiks . 

Free racing - Brīva trašu un automašīnu izvēle. Vairāk trases tiek atvērtas Enthusia Life režīmā, bet automašīnas - Driving revolution režīmā.

Versus racing - Daudzpēlētāju režīms. Sacensība ar otru spēlētāju. Nepieciešama otrs spēlvadnis.

Trases 

Kopējo trašu skaitu nosaka unikālo trašu varianti (nakts trases, lietus trases, braukšanas pretējā virzienā trases, ceļa segumi - asfalts, dubļi, sniegs; braukšanā kalnā vai no kalna). Spēlē pārsvarā ir fantāziju trases.

Playstation 2 spēles
Rīgas 2. slimnīca

Rīgas 2. slimnīca ir ārstniecības iestāde, kas atrodas Ģimnastikas ielā 1, Rīgas Zemgales priekšpilsētā.

Struktūra 
Slimnīcā ir piecas stacionāra nodaļas, intensīvās terapijas un anestezioloģijas nodaļa, diagnostiskās radioloģijas nodaļa, rehabilitācijas nodaļa, dienas stacionārs un klīniskā laboratorija. Kopš 2015. gada slimnīcas stacionārā ir 94 pacientu gultasvietas: 40 - traumatoloģijas, 36 - ortopēdijas, 4 - intensīvās terapijas un 14 - aprūpes profila.

Vēsture 
Slimnīcas galveno ēku uzcēla 1911. gadā kā Rīgas pilsētas (3.) nespējnieku patversmi. Tolaik par Rīgas pilsētas 2. slimnīcu sauca tagadējo Paula Stradiņa klīnisko universitātes slimnīcu Pilsoņu ielā 13.
Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā tajā iekārtoja kara skolu, vācu okupācijas laikā karagūstekņu māju, vēlāk tajā vairākus gadus darbojās kara hospitālis. 

Pēc P. Stradiņa Republikāniskās klīniskās slimnīcas izveides 1959. gadā tai piešķīra Rīgas pilsētas 2. slimnīcas nosaukumu. Pirmais slimnīcas galvenais ārsts bija ķirurgs Vilis Purmalis (1959-1962), pēc viņa Filips Sagalovskis (1962-1980) un Jānis Petronis.

2004. gadā Rīgas 2. slimnīca kļuva par Rīgas pašvaldības SIA, 2016. gadā par SIA "Rīgas 2. slimnīca".

Atsauces

Ārējās saites 

Slimnīcas Rīgā
Zunda

Zunda var būt:

Uzvārds 
 Antonijs Zunda — vēsturnieks
 Ēriks Zunda — politiķis
 Ieva Zunda — vieglatlēte

Upe 
 Zunda — upe, Mazbriedes pieteka.

Skatīt arī 
 Zunds

Uzvārdi
Štefija Grāfa

Stefānija Marija "Štefija" Grāfa (; dzimusi  Manheimā, Vācijā) ir bijusī vācu tenisiste. Bijusī ilggadējā pasaules ranga līdere Š. Grafa sacensībās startēja no 1982. līdz 1999. gadam. Kopumā ir izcīnījusi uzvaras 22 Grand Slam tenisa turnīros, vairāk titulu ir izcīnījusi tikai Mārgarita Korta (24). Tāpat viņa ir vienīgā tenisiste starp vīriešiem un sievietēm, kura ir uzvarējusi katrā Grand Slam turnīrā vismaz četras reizes. 1988. gadā viņa kļuva par pirmo tenisisti starp vīriešiem un sievietēm, kura ir izcīnījusi Zelta Grand Slam, ko pasniedz par visiem četriem uzvarētiem Grand Slam turnīriem un uzvaru Olimpiskajās spēlēs vienā gadā.

Ranga līderes godā viņa bija 377 nedēļas, kas ir rekords starp sievietēm un vīriešiem. 2004. gadā tika uzņemta Starptautiskajā tenisa slavas zālē.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Sudraba Olimpiskais ordenis (1999)
 Sudraba laura lapa (Silbernes Lorbeerblatt, Vācija)
 Vācijas Nopelnu ordeņa krusts (2009)
 Associated Press Gada sportiste (1989)
 Starptautiskā tenisa slavas zāle (2004)
 Vācu sporta slavas zāle (2008)
 ESPY balva kategorijā "Labākā tenisiste" (1994, 1996, 1997)

Atsauces

Ārējās saites 

  

 ESPN biogrāfija 
 Štefijas Grāfas biogrāfija 

1969. gadā dzimušie
Vācijas tenisisti
1984. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1988. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Ar Olimpisko ordeni apbalvotie
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki tenisā
Olimpiskie bronzas medaļnieki tenisā
Olimpiskie zelta medaļnieki tenisā
Arnis Rumbenieks

Arnis Rumbenieks (dzimis  Valmierā) ir latviešu vieglatlēts, startē soļošanas sacensībās, dažkārt arī maratona skrējienā. Viņa treneris ir tēvs Aivars Rumbenieks, savulaik bijis soļotājs.

Karjera 
2005. gada Pasaules jaunatnes čempionātā 10 000 metru soļošanā ierindojās 9. vietā. 2009. gada Eiropas U-23 čempionātā viņš 20 km distancē tika diskvalificēts. Izcīnījis uzvaru 2008. gada Latvijas čempionāta 50 km distancē. A. Rumbenieks piedalījās 2010. gada Eiropas čempionātā, kur 20 km distancē ierindojās 23. vietā; būdams pēdējais starp finišējušajiem, viņš šajās sacensībās tomēr uzstādīja savu sezonas labāko rezultātu (1:30:50).

Kvalificējās startam . Tajās viņš izcīnīja 45. vietu ar rezultātu 1:26:26. 2013. gada Pasaules čempionātā Maskavā, Krievijā, izcīnīja 42. vietu.

 ieņēma 37. vietu 50 km soļošanā.

2019. gada maijā Alītā uzrādīja jaunu personisko rekordu 50 km distancē 3.57:09, tādējādi kvalificējoties Pasaules čempionātam. 2019. gada Pasaules čempionātā Dohā finišēja 21. vietā. Savu personisko rekordu vēlreiz pārspēja 2020. gada oktobrī, sacensībās Ukrainas pilsētā Ivanofrankivskā finišējot 5. vietā ar rezultātu 3.55:27. Vēlreiz personisko rekordu 50 km soļošanā laboja 2021. gada maijā Eiropas kausu izcīņā Podebradi, Čehijā, sasniedzot rezultātu 3.51:51.

 50 km distancē ieņēma 37. vietu. 2022. gada Pasaules čempionātā ASV pilsētā Jūdžīnā 35 km distancē, kas pasaules čempionātu vēsturē notika pirmo reizi, ieguva 37. vietu.

Personiskie rekordi

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 

 LVS profils

1988. gadā dzimušie
Valmierā dzimušie
Latvijas vieglatlēti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Soļotāji
Jānis Leitis

Jānis Leitis (dzimis  Rīgā) ir latviešu vieglatlēts, startē tāllēkšanas un 400 m disciplīnās, retāk skrien citas sprinta distances. Latvijas rekordists 400 m distancē (45,53, uzstādīts 2018. gadā), personiskais rekords tāllēkšanā — 7,98 metri (2011). J. Leitis ir 2009. gada Eiropas čempions tāllēkšanā U-23 vecuma grupā.

Karjera 
Pirmais starptautiskais panākums J. Leitim bija 2008. gadā, kad viņš ierindojās 14. vietā 400 m skrējienā Pasaules junioru čempionātā. 2009. gadā viņš kļuva par Eiropas čempionu U-23 vecuma grupā, kad sacensībās Kauņā uzvarēja ar 7,90 m tālu personisko rekordu. Atzīstami startēja 2010. gada Eiropas čempionātā pieaugušajiem, tomēr, aizlecot tuvu savam personiskajam rekordam (7,87 m), nekvalificējās finālam, paliekot 20. vietā kopvērtējumā. Divkārtējs Latvijas čempions tāllēkšanā, tāpat vienu reizi uzvarējis arī 200 m sprintā.

2012. gada Eiropas čempionāta priekšskrējienā J. Leitis laboja savu personisko rekordu 400 m skrējienā par vairāk kā pussekundi (45,92 s), kvalificējoties pusfinālam. Viņa uzstādītais rezultāts bija otrs visu laiku labākais Latvijas vieglatlētu sasniegums 400 m distancē, tikai par 0,04 sekundēm atpaliekot no Vjačeslava Kočerjagina 1991. gadā uzstādītā Latvijas rekorda. Nākamajā dienā notikušajā pusfinālā viņš savu personisko rekordu uzlaboja līdz 45,88 sekundēm, tādējādi atkārtot V. Kočerjagina rezultātu un kvalificējoties . Eiropas čempionāta kopvērtējumā viņš ierindojās 9. vietā. Lai varētu startēt 4×100 metru stafetē, J. Leitim bija jāpiedalās tāllēkšanas kvalifikācijā (citādi viņam nebūtu atļauts startēt citās Eiropas čempionāta disciplīnās), kvalifikācijā viņam vienīgajā ieskaitītajā mēģinājumā izdevās tikai 5,88 metrus tāls lēciens (32. vieta). Čempionāta noslēgumā J. Leitis startēja 4×100 metru stafetes komandas sastāvā kopā ar Ņikitu Paņkinu, Sandi Sabajevu un Jāni Mezīti, priekšsacīkstēs ieņemot 12. vietu ar rezultātu 40,46 sekundes.  viņš priekšsacīkstēs ar 46,41 s ātru skrējienu ierindojās 35. vietā, tādējādi nekvalificējoties nākamajai kārtai. 2013. gada janvārī uzstādīja Latvijas rekordu 400 m telpās.

2017. gada 25. jūnijā Eiropas komandu čempionāta otrās līgas sacensībās Telavivā J. Leitis laboja Latvijas rekordu 400 m distancē, kura līdzautors pats bija kopš 2012. gada, par 0,28 sekundēm, paceļot to līdz 45,60 s.

2018. gada Eiropas čempionātā savā 400 m priekšskrējienā uzstādīja jaunu Latvijas rekordu (45,56 s) un iekļuva pusfinālā. Pusfinālā viņš atkārtoti laboja rekordu (45,53 s), bet finālā neiekļuva, kopvērtējumā ieņemot 15. vietu.

Personiskie rekordi

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 

 Leitis: "Ceru, ka spēšu ielēkt elitē"

1989. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas vieglatlēti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tāllēcēji
Sprinteri
Natālija Portmane

Natālija Portmane (; dzimusi Natālija Heršlāga  Jeruzalemē, Izraēlā) ir Izraēlā dzimusi ASV aktrise. Aktrises karjeru uzsāka 1994. gada filmā "Leons". Vislabāk pazīstama ar lomu "Zvaigžņu karu" filmu sērijā. Paralēli "Zvaigžņu karu" filmēšanai Natālija Portmane ieguva bakalaura grādu psiholoģijā Hārvarda Universitātē. 2005. gadā viņa saņēma Zelta globusa balvu kā labākā otrā plāna aktrise filmā "Tuvāk" (2004).

2011. gadā Portmane saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise par galveno lomu fimā "Melnais gulbis" (2010). Par šo lomu Portmane saņēma arī Zelta globusa balvu, BAFTA kino balvu un vairākas citas balvas.

Portmane attēlojusi lomas tādās filmās kā "Tikai ne šeit" (1999), "Tur, kur sirds" (2000), "Aukstais kalns" (2003), "Parku štats" (2004), "V ir vendeta" (2005), "Gojas rēgi" (2006), "Manas melleņu naktis" (2007), "Brīnumu veikals" (2007), "Otra Boleinu meita" (2008), "Mīlestība un citi neiedomājami apstākļi" (2009), "Tors" (2011), "Tors: Tumsas karaļvalsts" (2013), "Iznīcināšana" (2018).

2008. gada maijā Portmane bija jaunākā Kannu kinofestivāla žūrijas locekle. Portmane uzākusi arī kinorežisores karjeru. Viņa ir režisore un producente filmai A Tale of Love and Darkness (2015), kurā pati attēlo galveno lomu.

Atsauces

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Ebreju kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Vegāni
Ebreji
Joahims fon Ribentrops

Ulrihs Frīdrihs Vilhelms Joahims fon Ribentrops (; dzimis , miris ) bija Nacionālsociālistiskās Vācu Strādnieku Partijas pilnvarotais ārpolitikas jautājumos, vēlāk Vācijas vēstnieks Lielbritānijā un Vācijas ārlietu ministrs no 1938. līdz 1945. gadam.

Dzīvesgājums 
Dzimis armijas virsnieka ģimenē. Pirms Pirmā pasaules kara daudz dzīvoja ārzemēs, ilgāku laiku Kanādā. Pirmā pasaules kara laikā karoja Austrumu un Rietumu frontē. Vēlāk dienēja par štāba virsnieku Stambulā, kur iepazinās ar Franci fon Pāpenu. Pēc kara 1920. gadā apprecējās ar bagāta dzirkstošo vīnu tirgotāja meitu. 

1932. gadā Ribentrops iestājās NSDAP. Kādu laiku darbojās kā vidutājs starp Hitleru un toreizējo kancleru Pāpenu, 1939. gadā veda sarunas ar Staļinu par sadarbības līguma (Molotova—Ribentropa pakts) slēgšanu.

Nirnbergas procesa laikā savu vainu neatzina un uzstāja, ka visus svarīgos lēmumus pieņēma Hitlers personīgi. Tomēr arī ieslodzījuma esot saglabāja stingru lojalitāti Hitleram. Viņš esot teicis: Pat ar visu to ko es šodien zinu, ja šajā kamerā ienāktu Hitlers un teiktu man Dari to, es darītu. Kā kara noziedznieks sodīts ar nāvi.

Ārējās saites 

 

1893. gadā dzimušie
1946. gadā mirušie
Ārlietu ministri
NSDAP biedri
Kara noziedznieki
Ar nāvi sodītie politiķi
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Saldējums

Saldējums ir uzputots un saldēts pārtikas produkts, ko pamatā gatavo no piena, saldā krējuma, kā arī augļu un ogu sulas vai biezeņa. Kā piedevas saldējumam var pievienot dažādas garšvielas, svaigus vai žāvētus augļus, riekstus, olas, olu pulveri, kafiju, kakao, šokolādi, iesalu, vanilīnu, kanēli, citronskābi u.c. Lai saldējumam būtu viendabīga konsistence un ražošanas laikā neveidotos lieli ledus kristāli, tiem pievieno stabilizatorus, no kuriem izplatītākie ir agars, algināti, karagenīns, želatīns, ciete un nātrija kazeināti.

Vēsture 

Pirmās ziņas par piena un krējuma saldējumu parādījās Ķīnā ap 2. vai 3. gadsimtu p.m.ē. Viduslaiku Eiropā saldējums esot parādījies, kad šerbeta saldēšanas recepti no Ķīnas atvedis itāļu ceļotājs Marko Polo. No piena produktiem saldējumu sāka izgatavot 18. gadsimtā Lielbritānijā un Amerikā. Pirmā saldējuma rūpnīca tika atvērta 1851. gadā Baltimorā.

Saldējuma porcija 
ASV saldējumam var būt šādas sastāvdaļas:

 Vairāk kā 10% piena tauku un parasti 10% līdz 16% (var būt pat augstāk) parasto tauku
 No 9% līdz 12% piena beztauku sastāvdaļu (olbatumvielas, laktoze u.c.)
 No 12% līdz 16% saldvielas, kas parasti ir saharozes un glikozes bāzes kukurūzas sīrupa saldvielu kombinācija
 No 0,2% līdz 0,5% stabilizatoru un emulgatoru
 No 55% līdz 64% ūdens, kas ir no piena un pārējām saldējuma sastāvdaļām

Šīs sastāvdaļas tiek procentuāli aprēķinātas pēc saldējuma svara. Ja tiek runāts par pareiza uztura jautājumiem, saldējuma sastāvdaļu procentuālais sadalījums ir vairāk kā būtisks. Jāatzīst, ka saldējums noteikti nav no tiem produktiem, kas satur vismazāk kaloriju. Pat tā sauktie maz kaloriju saldējumi satur daudz kaloriju, piemēram, Bena un Džerija beztauku vaniļas īriss satur 150 kalorijas (630kJ) uz pus tasi tā lielā cukura sastāva dēļ.

Saldējuma konuss 
Mis Māršalas Pavārgrāmatā, kas tika izdota 1888. gadā, tiek apstiprināts, ka saldējumu var pasniegt konusā, taču ideja par to radusies jau pirms tās. Agnese Māršala bija sava laika slavena recepšu pierakstītāja. Viņa arī palīdzēja popularizēt saldējumu. Viņa patentēja un izgatavoja saldējuma veidotāju un bija pirmā, kas ierosināja izmantot šķīdinātās gāzes, lai sasaldētu saldējumu.

Uzticami pierādījumi vēsta, ka saldējumi konusos tika pasniegti jau 19. gadsimtā, un to popularitāte tika būtiski palielināta svētā Lūisa pasaules gadatirgū 1904. gadā. Balstoties uz leģendu, šajā gadatirgū saldējuma tirgotājiem beigušās kartona kastes, kurās atradušies saldējumi, tāpēc viņi vairs nespēja pārdot saldējumus. Netālu no saldējumu stenda atradies Sīrijas vafeļu stends, kuram ar pārdošanu nevedās, jo karstā laikā neviens vafeles pirkt nevēlējās. Vafeļu tirgotāji, redzot neveiksmi un saprotot, ka var palīdzēt un piepelnīties, piedāvāja veidot konusus, ierullējot saldējumu vafelēs. Jaunais produkts tika veiksmīgi pārdots, bet pārējie pārdevēji, kas uzzināja par šo ideju, steidzās to īstenot arī savā pārdošanā.

Atsauces
Līvija Plavinska

Līvija Plavinska (dzimusi 1959. gada 3. augustā Lejas Ančupānos) ir latviešu politiķe, bijusi 11. Saeimas deputāte.

Biogrāfija 
Dzimusi 1953. gadā Rēzeknes rajona, Verēmu pagasta Lejas Ančupānos. 1977. gadā beigusi Rēzeknes 5. vidusskolu. 1982. gadā absolvējusi Latvijas Valsts universitātes Ķīmijas fakultāti, iegūstot kvalifikāciju ķīmiķis—pasniedzējs un specializāciju radiācijas ķīmiķis. Pēc augstskolas beigšanas divus gadus strādāja LVU Ķīmijas fakultātes Fizikālās ķīmijas katedrā par mācību meistaru un elektroķīmijas laboratorijas vadītāju. 1988. gadā strādājusi par sēklkopības agronomi. 2004. gadā ieguvusi maģistra grādu valsts pārvaldē Daugavpils Universitātē.

Politiskā darbība 
Pēc pārcelšanās uz Nautrēnu pagastu 1983. gadā, pildījusi komjauniešu sekretāres, bet vēlāk partijas sekretāres pienākumus sovhozā "Nautrēni".

1989. gadā pirmoreiz tika ievēlēta par Nautrēnu pagasta padomes priekšsēdētāju un strādāja šajā amatā nepilnus 20 gadus līdz 2009. gadam. 2009. gadā pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēta par Rēzeknes novada domes deputāti, vadīja Teritorijas attīstības, Plānošanas, Tautsaimniecības, Vides un infrastruktūras jautājumu pastāvīgās komitejas, kā arī bija Nautrēnu pagasta pārvaldes pārzine.

2008. gadā bija viena no partijas "Pilsoniskā savienība" dibinātājiem, tika ievēlēta par "Pilsoniskās savienības" valdes locekli un Rēzeknes novada nodaļas vadītāju. Kopš 2010. gada jūlija ir politisko partiju apvienības "Vienotība" (vēlāk — partijas "Vienotība") Rēzeknes nodaļas vadītāja.

Kandidēja 11. Saeimas vēlēšanās no Vienotības saraksta, bet netika ievēlēta.  kļuva par 11. Saeimas deputāti Jāņa Lāčplēša vietā.

Privātā dzīve 
Precējusies ar Jāni Plavinski, ir divas meitas.

Atsauces

Ārējās saites 

 "Latvijas ļaudis" profils
 CVK profils

1959. gadā dzimušie
Rēzeknes novadā dzimušie
Pilsoniskās savienības politiķi
11. Saeimas deputāti
Latvijas ķīmiķi
Nautrēnu pagasts
Rēzeknes novada dome
Rēzeknes 5. vidusskolas absolventi
Latvijas Universitātes absolventi
Daugavpils Universitātes absolventi
Dītrihs fon Keizerlings

Dītrihs fon Keizerlings (Diedrich Graf von Keyserling; 1713—1793) bija krievu-austriešu-turku kara dalībnieks, Kurzemes un Zemgales hercogistes valstsvīrs, iestājās par Saksijas un Prūsijas ietekmes palielināšanos hercogistē.

Dzīvesgājums 
Dītrihs fon Keizerlings bija cēlies no senas Kurzemes Keizerlingu dzimtas. Viņa tēvs bija Oktes un Līgutu muižu īpašnieks brīvkungs Oto Ernests fon Keizerlings, bet māte Marija Sibilla, dzimusi fon der Reke, pēc citiem datiem, Anna Sibilla, dzimusi Manteifele.

Keizerlings studēja Kēnigsbergas un Jēnas universitātēs. Ķeizarienes Annas valdīšanas laikā 1734. gadā viņš sāka strādāt sava pusbrāļa zinātņu akadēmijas prezidenta un Krievijas vēstnieka Polijā un Saksijā Hermaņa Kārļa fon Keizerlinga kancelejā. 1735. gadā iestājās Krievijas impērijas karadienestā un 1735. gadā piedalījās Polijas mantojuma karā (1733—1738), pēc kura samazinājās Polijas-Lietuvas ietekme Kurzemes hercogistē. 1736.—1738. gadā kā grāfa Pētera Lasī ģenerāladjutants piedalījās krievu-austriešu-turku karā. 1737. gadā Keizerlings bija Azovas dragūnu vienības komandieris, ieguva pulkveža pakāpi.

Pēc atvaļināšanās no karadienesta 1739. gadā apprecējās ar baronesi Annu Aleksandrīni fon Manteifeli, no kuras viņam piedzima astoņi dēli un astoņas meitas, no kuriem 10 izdzīvoja līdz pieaugušā vecumam. 1747. gadā Keizerlings ieguva Blīdenes muižu, 1751. gadā kļuva par Bauskas pilskungu, 1754. gadā par Polijas karaļa kambarkungu, 1758. gadā par slepenpadomnieku.

1759. gadā pēc Saksijas prinča Kārļa Kristiana Jozefa iecelšanas par Kurzemes hercogu Keizerlings kļuva par hercogistes kancleru. 1763. gadā pēc hercoga Ernesta Johana Bīrona atjaunošanas amatā viņš atstāja valsts dienestu.

1786. gadā Prūsijas karalis Frīdrihs Vilhelms II viņu ar pēcnācējiem iecēla par Vācu nācijas Svētās Romas impērijas grāfu.

Miris 1793. gada 13. novembrī Jelgavā.

Dītrihs fon Keizerlings bija Johanītu ordeņa bruņinieks, par piedalīšanos turku karā apbalvots ar vācu Svētās Annas ordeni. Par nopelniem Polijas—Lietuvas un Saksijas labā apbalvots ar Baltā ērgļa ordeni un Svētā Staņislava ordeni.

Atsauces 

Latvijas cilvēki
Vācbaltieši
Kurzemes vēsture
Zemgales vēsture
1713. gadā dzimušie
1793. gadā mirušie
Tukuma novadā dzimušie
Bostonas "Red Sox"

Bostonas "Red Sox" () ir profesionāls beisbola klubs no Bostonas, Masačūsetsas štata, ASV. Klubs spēlē Augstākās Beisbola līgas (MLB) Amerikāņu līgas Austrumu divīzijā. Klubs tika dibināts 1901. gadā. Savas mājas spēles tas kopš 1912. gada aizvada Fenway parkā. Klubs kopumā ir izcīnījis 8 MLB Pasaules sēriju titulus, pēdējo no tiem — 2013. gadā.

Literatūra 
 Nowlin, Bill; Prime, Jim (2005). Feud: The Red Sox, The Yankees, and the Struggle of Good versus Evil. Rounder Books. . 
 Stout, Glenn; Johnson, Richard A. (2000). Red Sox Century. Houghton Mifflin Company. .

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā mājaslapa 
 MLB profils  

MLB klubi
Bostona