Peonijas

Peonijas, sauktas arī pujenes, pojenes, ir peoniju dzimtas vienīgās ģints Paeonia pārstāves. Ģintī ir aptuveni 33 sugas un daudzas varietātes, kas var tikt uzskatītas par atsevišķām sugām, jo ir ļoti atšķirīgas. Savvaļā peonijas aug Austrumsibīrijā, Tālo Austrumu dienviddaļā, Mongolijā, Ķīnā, Japānā. Eiropā tās sastopamas Balkānos, Ziemeļitālijā un Francijā, Balkānu pussalā, Kipras, Krētas, Korsikas un citās salās. Brovna (Paeonia brownii) un Kalifornijas (P. californica) peoniju dzimtene ir Ziemeļamerikas rietumu daļa. Peonijas savvaļā sastopamas kalnos līdz 4250 m augstumā, un ir arī sugas, kuras labprāt aug mežainos līdzenumos un pļavās (stepēs). Eiropā un pasaulē peonijas senāk audzētas kā ārstniecības, garšas un pārtikas augi. Pārtikai lietotas sēklas un ēdamo peoniju (P. edulis) saknes .

Peonijas, kuras kā košumaugi sastopamas apstādījumos un dārzos, gandrīz vienmēr ir hibrīdšķirnes, un tās nav tīrās savvaļas sugas.

Peoniju iedalījums 
Peonijas iedala:
 Krūmpeonijās, kurām ir koksnaini zari, krūmiem raksturīga sakņu sistēma;
 Puskrūmu peonijās, kurām koksnaina ir stumbra apakšējā daļa;
 Lakstveida jeb zālveida peonijās, kuras ik gadus atjauninās no augsnē esošiem, pārziemojošiem pumpuriem.

Peoniju augstums ir no 20 cm līdz 3 m un peoniju ziedi ir no 1–2 cm līdz 32 cm diametrā.

Peoniju sugas 
 Lakstveida peonijas
 Paeonia abchasica
 Paeonia anomala
 Paeonia bakeri
 Paeonia broteri
 Paeonia brownii
 Paeonia californica
 Paeonia cambessedesii
 Paeonia caucasica
 Paeonia clusii
 Paeonia coriacea
 Paeonia daurica
 Paeonia emodi
 Paeonia hirsuta
 Paeonia intermedia
 Paeonia japonica
 Paeonia kesrouanensis
 Paeonia lactiflora
 Paeonia macrophylla
 Paeonia mairei
 Paeonia mascula
 Paeonia mlokosewitschii
 Paeonia obovata
 Paeonia officinalis
 Paeonia parnassica
 Paeonia peregrina
 Paeonia rhodia
 Paeonia sinjiangensis
 Paeonia sterniana
 Paeonia steveniana
 Paeonia tenuifolia
 Paeonia tomentosa
 Paeonia veitchii
 Paeonia wittmanniana
 Krūmpeonijas
 Paeonia decomposita
 Paeonia delavayi
 Paeonia jishanensis
 Paeonia ludlowii
 Paeonia ostii
 Paeonia qiui
 Paeonia rockii
 Paeonia suffruticosa

Kultūrformas 
Visvairāk ir audzētas baltziedu peonijas jeb pienziedu peonijas (P. lactiflora, sin. P. albiflora, P. chinensis, P. sinensis), kurām ir vislielākais šķirņu skaits (ap 3000), un tās dominē Eiropā un Latvijā ar bāzes krāsām baltā, rozā un sarkanā. 20. gs. otrajā pusē ASV tika radīta hibrīdo peoniju grupa ar koraļļkrāsas u.c. krāsu toņiem. Jaunākā kultivēto peoniju grupa ir intersekciju hibrīdi, kas ir krustojumi starp lakstveida un krūmpeonijām. Šīm jaunajām intersekciju peoniju šķirnēm piemīt galvenokārt ārējās krūmpeoniju pazīmes.

Intersekcijas grupas peonijas ir izcili ziedoši puskrūmi no 50 līdz 130 cm augsti ar stingru stublāju un ziedkātiem, un resniem pumpuriem. Lapas 15–25 cm garas, divkārt plūksnaini saliktas un šķeltas platos segmentos, gaiši olīvzaļas vai tumši zaļas, abās pusēs kailas, plaukstot ar rudu, bronzas, iedzeltenu vai oranžu nokrāsu. Ziedi dzinuma galos laterāli vai termināli 10–25 cm diametrā, daudzām šķirnēm puspildīti vai pildīti ar saliktas krāsas ziediem — bieži tiem vidū ir dažādas krāsas plankumi. Auglis ir trīsdaļīgs-piecdaļīgs somenis, sēklas samērā lielas — tumši brūnas līdz melnas. Latvijā parasti zied no jūnija sākuma līdz jūnija beigām.

Latvijas dārzos un apstādījumos dārza peonijas ir pirmajā desmitniekā pēc popularitātes un ir vienas no iemīļotākajiem krāšņumaugiem, jo daudzām peoniju šķirnēm ir laba un izcila smarža, kā arī tām ir liela formu un tipu daudzveidība.

Papildu literatūra 
 Vēriņš Aldonis. Peonijas : 300 peoniju šķirnes : Krūmpeonijas : Audzēšana / Aldonis Vēriņš ; red. Ilmārs Jānis Birulis. — Rīga : Lauku Avīze, 2007. — 64 lpp. — (Lauku Avīzes Tematiskā Avīze). ISSN 1407-4338

Ārējās saites 
 Peonijas Latvijā — Piemērotu Latvijai peoniju šķirņu apraksti, foto galerija.