joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Gārsenes muiža

Gārsenes muižas kungu māja () jeb Gārsenes pils atrodas Jēkabpils novada Gārsenes pagasta Gārsenē. Muiža līdz Latvijas agrārajai reformai 1920. gadā piederēja Budbergu dzimtai, tagad Aknīstes novada pašvaldībai.

Vēsture 
Gārsenes muižu 1583. gadā Kurzemes un Zemgales hercogs Gothards izlēņoja savam staļļmeistaram Godhardam Budbergam no Beninghauzenas un tā uz vairākiem gadsimtiem kļuva par Budbergu dzimtmuižu. Gārsenes kapos atrodas Budbergu dzimtas kapenes (kapliča).

Tagadējā kungu māja tapusi ap 1856. gadu, sākumā uzcelta pils divstāvīgā daļa, bet zemākais spārns uzcelts 1885. gadā.
 
1939. gadā pēc arhitekta Vasiļjeva projekta bijušo muižas ēku pārbūvēja Gārsenes pamatskolas vajadzībām.

Muižas ansamblis 
Gārsenes muižas kungu māja ir būvēta neogotikas stilā. Lielāko divstāvu pils daļu papildina apaļš četrstūrveida stūra tornis, kā arī ieejas lievenis, bet mazāko – vienstāva – apaļš piebūvēts tornis. Fasādi interesantu un dzīvīgu padara ailes, kuras ir sagrupētas pa divi, bet pie balkona pa trīs. Gārsenes pilī saglabājušās durvis ar stiklotu augšējo daļu, podiņu krāsns un krāsns ar gleznojumiem (Valsts nozīmes mākslas piemineklis). Uz balta fona uzgleznotas buru laivas, vējdzirnavas, jūras skati u.c. 

Pilī atrodas muzejs, kurā var apskatīt ekspozīciju par Budbergu dzimtu un pils vēsturi. Gārsenes meža parkā ir izveidotas dabas takas.

Gārsenes muižas pils priekšā atrodas vārtu stabi. Saimniecības ēkas grupējas ap parādes pagalmu, blakus pilij ir sena klēts un stallis ar lieveņa arkādi. Pāri bruģētajam ceļam atrodas dzirnavas. Muižas kompleksā ietilpst arī brūzis ar strādnieku māju un kalpu māja.

Attēlu galerija

Atsauces 

Muižas Latvijā
Gārsenes pagasts
Zasas muiža

Zasas muiža jeb Viesenes muiža () atradās Jēkabpils novada Zasas pagasta Zasā. Muižas ēkas līdz Latvijas agrārajai reformai 1920. gadā piederēja Greigu ģimenei. Zasas muižas apbūvē ietilpst 1887. gadā celtās ūdensdzirnavas ar dzirnavu kalpu māju. Netālu 1750. gadā būvētā Zasas evaņģēliski-luteriskā baznīca.

Vēsture 
Zasas muižas vārds cēlies no tās 18. gadsimta īpašnieka Heinriha fon Zasa vārda. 19. gs. muiža piederēja Carskoje Selo pārvaldniekam fon Greigam, kura celtā Zasu muižas kungu māja atradās pie uzpludinātās upes. Nodedzināta 1905. gada nemieros, saglabājušies tikai pagrabi un centrālā rizalīta paliekas ar apaļām logailām. Nav saglabājusies arī Zasas muižas neogotiskā koka kotedža. Muižas parkā 1939. gadā uzcelta Zasas skolas ēka.

Muižas ansamblis 
Muižas vasaras māja celta pēc 1905. gada kā Greigu ģimenes pagaidu mītne, tagad tajā atrodas Zasas pasts. Blakus atrodas muižas klēts pagrabi. Aiz laukakmeņu žoga redzama 1930. gados celtā savrupmāja un pagraba ēka. Brūža ēkā vēlāk tika iekārtota kalpu māja, tālāk redzamas kūts un staļļu drupas.

Atsauces 

Muižas Latvijā
Zasas pagasts
Līgatnes dabas takas

Līgatnes dabas takas ir labiekārtotu dabas taku komplekss 
Līgatnē, Gaujas nacionālā parka teritorijā. Takas izveidotas 1975. gadā, lai iepazīstinātu apmeklētājus ar Latvijā dzīvojošo savvaļas dzīvnieku sugām, dabas daudzveidību un dabas aizsardzības nepieciešamību. Dabas taku voljēros ir apskatāmi Latvijas mežos mītošie zīdītāji: brūnais lācis, meža cūka, rudā lapsa, lūsis, stirna, staltbriedis, alnis un citi dzīvnieki, kā arī putni — ūpis, urālpūce un meža pūce. Pārsvarā šie dzīvnieki ir atrasti ievainoti, vai arī tie ir tikuši pieradināti jau kā mazuļi, un nespēj izdzīvot bez cilvēka aprūpes, kā arī barības piegādes. Tāpat takas sniedz iespēju vērot mazskartas dabas ainavas, gravu mežus, Gaujas senieleju, tās floru un faunu.

Parkā ir ierīkotas takas vairāk kā  garumā. Lai izstaigātu un apskatītu visu teritoriju, taku apmeklējums aizņem 2 līdz 2,5 stundas. Līgatnes dabas taku teritorijā atrodas 24 m augsts skatu tornis, kas šobrīd ir slēgts.

Ieeja Līgatnes dabas takās ir par maksu (atsevišķām apmeklētāju kategorijām bez maksas).

Atsauces

Ārējās saites 
 Līgatnes dabas takas oficiālā mājaslapa
 Līgatnes dabas takas  Dabas aizsardzības pārvalde
 Līgatnes Dabas takas entergauja.com

Gaujas nacionālais parks
Līgatnes pagasts
Ama

Ama (; 海女 — ‘jūras sieviete’; 海士 — ‘jūras vīrietis’) ir nirējs, kas vāc jūras veltes un jūras zāles. Nodarbošanās kļuvusi slavena ar pērļu zvejniecību, jo reizēm gliemenēs ir atrodamas pērles. Lielākā daļa amu ir sievietes, jo sievietēm dabiski uz ķermeņa uzkrājas vairāk tauku nekā vīriešiem, kas neļauj ķermenim tik ātri ūdenī atdzist. Amas nirst neizmantojot akvalangu, skābekļa balonus vai citas palīgierīces zemūdens niršanai. Amas nirst aizturot elpu, tādēļ šo niršanas veidu pieskaita pie frīdaivinga.

Vēsture 

Pirmo reizi vēstures avotos ama parādījās 748. gadā, kad Otomono Jakamoči viesojās Noto pussalā. Viņš uzrakstīja dzejoli par amu no Heguras salas. Dzejolis ir atrodams "Manjosjū", kas ir vecākā japāņu dzejas antoloģija. Jau vairāk kā 2000 gadu Japānas krastos ir pastāvējusi profesija, ko sauc par amu niršanu. Līdz 1950. gadam amas nira kailas. Taču mūsdienās, atkarībā no reģiona, amas izmanto niršanas maskas, peldpleznas un hidrotērpus.

Mūsdienas 
Mūsdienās Japānā sastopamas vien pāris simtu aktīvu amu. Lielākā daļa nirēju ir gados vecas sievietes. Jaunākajām aktīvajām nirējām ir ap 50 gadu, vecākajām — 70 līdz 80 gadu, vai pat vairāk. Ļoti maz jaunu sieviešu vēlas turpināt šo nodarbošanos. Viņas pārceļas uz dzīvi pilsētas, nevēloties trenēties ar mātēm aukstajos Japānas ūdeņos, lai kļūtu par amām.

Attīstoties tehnoloģijām un citiem sasniegumiem, šis amats ir daļēji zaudējis savu nozīmi pērļu ieguves nozarē. Miljardiem augstvērtīgo pērļu šobrīd iegūst speciālās audzētavās visā pasaulē.

Mūsdienās aktīvās amas izmanto niršanas maskas un peldpleznas, bet turpina stādāt pēc tradicionālās niršanas metodes un ir atteikušās no akvalangu un hidrotērpu izmantošanas. Amas, atkarībā no laika apstākļiem, nirst aptuveni 4 stundas dienā. Pēdējo 100 gadu laikā ūdens temperatūra Japānas jūrā ir pakāpusies par 1,68 grādiem pēc Celsija, kas padara niršanu vieglāku, tomēr malumednieku darbības rezultātā un klimata izmaiņu dēļ, abalonu (gliemenes, kurās var atrast pērles) daudzums Japānas ūdeņos ir samazinājies, padarot amu darbu mazāk nozīmīgu.

Attēlojums popkultūrā 
Iana Fleminga Džeimsa Bonda sērijās, romānā Tu dzīvo tikai divreiz Bonds dodas uz Japānu, kur iepazīstas un nodibina attiecības ar amu Kisiju Sudzuki (Kissy Suzuki). Viņas tēls parādās arī romāna ekranizējumā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Ama – The women divers of Japan 
 ThingsAsian – Japan’s Ama women divers
 Nacional Geographic – Flashback/Modern mermaids
 Discovery – Ama divers
 Yoshiyuki Iwase(Photographer, 1904–2001) 

Japānas saimniecība
Japānas vēsture
Alderi

Alderi ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, Mazā Baltezera ziemeļaustrumu krastā.

Vēsture 
Alderos divdesmitā gadsimta sākumā apmetušies baļķu pludinātāji, kas izmantojuši Gaujas–Daugavas ūdensceļu un ciemā gatavojuši plostus. Šai laikā ciematā bijusi arī Alderu muiža, bet līdz mūsdienām saglabājusies tikai muižas kalpu māja. Kanāls mūsdienās ir valsts nozīmes kultūras piemineklis un tas savieno Gauju ar Mazo Baltezeru. Padomju laikos kanālā bija ierīkota straujūdens slaloma trase.

Tūrisms 
Tūrisma objekti Alderos ir 1903. gadā celtās slūžas pie Alderiem, Gaujas–Baltezera kanāls, Alderu zirgu stallis un Utu kalns. Blakus Alderu ciemam atrodas arī Baltezera sūkņu stacija un Rīgas ūdensapgādes muzejs.

Ārējās saites 
 Alderu zirgu stallis

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Neimanis

Neimanis (; sieviešu dzimtē Neimane) ir izplatīts vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Gustavs Neimanis (Gustav Neumann; 1838—1881) — Vācijas šahists;
 Jānis Neimanis (1976) — latviešu jurists, Satversmes tiesas tiesnesis;
 Juris Neimanis (1940—2016) — latviešu pedagogs un šahists;
 Kārlis Neimanis (1984) — latviešu aktieris;
 Vilhelms Neimanis (Wilhelm Neumann; 1849—1919) — vācbaltiešu arhitekts;
 Valdis Neimanis (1908—1993) — latviešu agronoms;
 Zigurds Neimanis (1947) — latviešu aktieris un režisors.

Skatīt arī 
 Neimans
 Neimaņi
 Georg Neumann

Vācu uzvārdi
Filips Sīmors Hofmans

Filips Sīmors Hofmans (;  — ) bija amerikāņu aktieris un kinorežisors.

Biogrāfija 
Aktiera karjeru uzsāka 1991. gadā un jau nākamajā gadā sāka filmēties dažādās filmās. Aktieris ir pazīstams ar lomām tādās filmās kā "Sievietes smarža" (1992), "Viesuļvētra" (1996), "Naktis bugi stilā" (1997), Happiness (1998), "Lielais Lebovskis" (1998), "Magnolija" (1999), "Talantīgais misters Riplijs" (1999), "Gandrīz slaveni" (2000), "25. stunda" (2002), "Mīlas skurbulis" (2002), "Aukstais kalns" (2003), "Pollija ir klāt" (2004), "Neiespējamā misija 3" (2006), "Čārlija Vilsona karš" (2007), "Šaubas" (2008), "Sinekdoha, Ņujorka" (2008), "Radio pirāti" (2009), "Pavēlnieks" (2012), "Bada spēles: Spēle ar uguni" (2013), "Bada spēles: Zobgaļsīlis. 1. daļa" (2014), "Visbīstamākais cilvēks" (2014), "Bada spēles: Zobgaļsīlis. 2. daļa" (2015).

2005. gadā viņš attēloja galveno tēlu filmā "Kapote", par ko saņēma vairākas balvas, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu. Vēl ir ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par lomām filmās "Čārlija Vilsona karš", "Šaubas" un "Pavēlnieks". 2010. gadā F. Hofmans debitēja kā režisors ar filmu Jack Goes Boating. Tēlojis arī teātrī.

Atrasts miris  savā Manhatanas dzīvoklī no heroīna pārdozēšanas.

Atsauces

Ārējās saites 

1967. gadā dzimušie
2014. gadā mirušie
Ņujorkas štatā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Ņuarka

Ņuarka () ir pilsēta ASV, Ņūdžersijas štata lielākā pilsēta un Eseksas apgabala administratīvais centrs. Pilsēta tika dibināta 1666. gadā. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, Ņuarkā dzīvo 277 140 cilvēki. Tā ir 68. lielākā pilsēta ASV un viens no valsts lielākajiem gaisa, kuģu un dzelzceļa mezgliem. Ņuarka ietilpst Ņujorkas aglomerācijā, atrodas Gateway reģiona vidū, aptuveni 13 km uz rietumiem no Manhatanas. Pilsētā ir bāzēti vairāki lieli uzņēmumi, tai skaitā Prudential Financial, Public Service Enterprise Group, kā arī vairākas augstākās mācību iestādes (University of Medicine and Dentistry of New Jersey, Rutgers University, New Jersey Institute of Technology). Te bāzējas arī vairāki profesionāli sporta klubi: Ņūdžersijas "Devils" (NHL), Ņūdžersijas "Nets" (NBA), Ņujorkas "Red Bulls" (MLS).

Pilsētā atrodas Newark Liberty International Airport lidosta, kura bija pirmā municipālā komerciālā lidosta ASV un šobrīd ir viena no lielākajām valstī.

Ārējās saites 

 

Ņūdžersijas pilsētas
Kanzassitija (Misūri)

Kanzassitija () ir pilsēta ASV, Misūri štata lielākā pilsēta. Tā ir 820 km2 liela un atrodas četros apgabalos: Džeksonā, Klejā, Kesā un Pletā. Tas ir viens no Džeksona apgabala administratīvajiem centriem. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem Kanzassitijā dzīvo 459 787 cilvēki. Pilsēta tika dibināta 1838. gadā kā "Kanzasas pilsēta" (Town of Kansas). Pilsētas teritorijā notikušas vairākas Pilsoņu kara kaujas. Kanzassitija ir devusi nozīmīgu ieguldījumu vairākos muzikālajos žanros, tai skaitā džezā un blūzā. Pilsētā bāzējas vairāki profesionāli sporta klubi: Kanzassitijas "Chiefs" (NFL) un Kanzassitijas "Royals" (MLB).

Iedzīvotāji 
2011. gada tautas skaitīšanā tika ziņots, ka Kanzassitijā dzīvoja 463 202 iedzīvotāji, no kuriem:

 baltie — 54,9%;
 afroamerikāņi — 29,2%;
 Latīņamerikāņi — 10,0%;
 aziāti — 2,5%.

Noziedzību līmenis pilsētā ir salīdzinoši augsts. Saskaņā ar FIB datiem 2012. gadā Kanzassitija ieņēma 18. vietu noziegumu skaita ziņā uz vienu iedzīvotāju.

Ārējās saites

 

Misūri pilsētas
Medisona

Medisona () ir pilsēta ASV, Viskonsinas štata un Deina apgabala administratīvais centrs. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, Medisonā dzīvo 233 209 cilvēki, tādējādi tā ir Viskonsinas otra lielākā pilsēta pēc Milvoki un 81. lielākā pilsēta visā ASV. Pilsēta ir nosaukta ASV prezidenta Džeimsa Medisona vārdā. Medisona atrodas Deina apgabala centrā, 124 km uz rietumiem no Milvoki un 196 km uz ziemeļrietumiem no Čikāgas. Pilsētā atrodas University of Wisconsin–Madison universitāte, tās sporta komanda startē NCAA pirmajā divīzijā. Lielākie darba devēji pilsētā ir Viskonsinas štata valdība un universitāte. Vasarā pilsētā norisinās vairāki mūzikas festivāli. Medisonā tika dibināta grupa Garbage.

Cilvēki 
 Džons Bardīns (John Bardeen, 1908–1991) – fiziķis
 Džīna Roulendsa (Gena Rowlands, 1930–) – aktrise
 Ēriks Heidens (Eric Heiden, 1958–) – ātrslidotājs
 Patriks Rotfuss (Patrick Rothfuss, 1973–) – rakstnieks
 Raiens Saters (Ryan Suter, 1985–) – hokejists
 Fils Kesels (Phil Kessel, 1987–) – hokejists
 Kreigs Smits (Craig Smith, 1989–) – hokejists

Ārējās saites 

 

Viskonsinas pilsētas
ASV štatu administratīvie centri
Olimpija (ASV)

Olimpija () ir pilsēta ASV, Vašingtonas štata un Tarstona apgabala administratīvais centrs. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, Olimpijā dzīvo 46 478 cilvēki. Olimpija ir galvenais Puget Sound reģiona kultūras centrs. Pirmā dokumentētā eiropiešu ienākšana Olimpijā ir datēta ar 1792. gadu. 1896. gadā te uzsāka darbību alus ražotājkompānija Olympia Brewing Company, kas 2003. gadā tika pārsaukta par Pabst Brewing Company un pārcēlās uz Vūdridžu Ilinoisā. Tāpat pilsētā ir bāzēta neatkarīgā mūzikas ierakstu kompānija K Records.

Ārējās saites 

 

Vašingtonas pilsētas
ASV štatu administratīvie centri
Dovera (Delavēra)

Dovera () ir pilsēta ASV, Delavēras štata un Kentas apgabala administratīvais centrs. Saskaņā ar 2010. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, Doverā dzīvo 36 047 cilvēki, tādējādi tā ir otra lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita štatā aiz Vilmingtonas. Pilsētu 1683. gadā dibināja Viljams Penns, nosaucot to Anglijas pilsētas Duvras vārdā (, Kentas grāfistē). Pilsēta izvietojusies Delmērvas pussalā Sentdžonsas upes krastā. Doveras lielākais darba devējs ir štata valdība. Doverā katru gadu notiek divi NASCAR posmi.

Ārējās saites 

 

Delavēras pilsētas
ASV štatu administratīvie centri
Dover

Dover var būt:
 Duvra — pilsēta Anglijā
 Dovera — pilsēta ASV
Līksnas muiža

Līksnas muižas (, ) kungu mājas paliekas atrodas Augšdaugavas novada Līksnas pagasta Līksnā. Līdz Pirmajam pasaules karam muiža bija Plāteru-Zībergu dzimtas īpašumā.

Vēsture 
Daugavas labajā stāvkrastā celtā Līksnas muiža vairākus gadsimtus piederēja Līdingshauzenu – Volfu dzimtai, bet no 18. gadsimta vidus Inflantijas vaivadam Jāzepam Zībergam (poļu: Jozafat Zyberg). Viņa mazmeita Izabella Helēna (1785-1849) 1803. gadā apprecējās ar grāfu Mihalu Plāteru (1777-1863), turpmāk dzimta saucās Plāteri-Zībergi.
No 1815. gada Līksnas muižā kopā ar māti dzīvoja vēlākā poļu un lietuviešu nacionālā varone Emīlija Plātere. 
Līksnas muižu mantoja Henriks Plāters-Zībergs (1811-1903), pēc viņa Jans Kazimirs Jozefs Plāters-Zībergs (1850-1922), kurš to pārvaldīja līdz 1918. gadam. Muižas kungu māja 19. gadsimta vidū bija pārbūvēta gotiskā stilā, bet 1861. gadā izdega.

No 1878. gada līdz 1880. gadam pili atjaunoja pēc Daugavpils pilsētas arhitekta Vilhelma Neimaņa projekta. Tā kā Pirmā pasaules kara laikā Līksnas muiža vairākus gadus atradās frontes līnijas tuvumā, to sašāva vācu artilērija. Pēc kara muiža vairs netika atjaunota. 

Pēc 1920. gada agrārās reformas Līksnas muižu sadalīja 254 jaunsaimniecībās 1391 ha kopplatībā.

Muižas ansamblis 
No Līksnas muižas kungu mājas saglabājies vien sienas fragments, toties redzama ap 1770. gadu celtās kapelas ēka, kurā padomju varas gados pēc pārbūves bija iekārtota noliktava. Kapelas ēka ir Daugavpils novada kultūras mantojuma objekts. Vislabāk saglabājusies kapelas kripta. Kapelas ēkas īpašnieki 2015. gadā uzsākuši ēkas saglabāšanas un atjaunošanas darbu, ar Daugavpils novada pašvaldības un LAD atbalstu 2020. gada realizēts projekts, kura rezultātā atjaunoti kapelas griesti un ieejas vārti. Kapelas ēkā notiek dažādas kultūras dzīves aktivitātes, ēka pieejama apskatei tūristiem.   

1999. gadā Līksnas muižas parka teritorijā izveidota atpūtas taka, pa kuru esot devusies izjādēs Emīlija Plātere.

Atsauces 

Muižas Latvijā
Līksnas pagasts
Līksna
Antons Škapļerovs

Antons Škapļerovs (Антон Николаевич Шкаплеров, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, Gaisa spēku pulkvedis.

Škapļerova pirmais kosmiskais lidojums sākās  kā kosmosa kuģa Sojuz TMA-22 komandierim.  viņš atgriezās uz zemes.

Otro lidojumu viņš kā kosmosa kuģi Sojuz TMA-15M komandieris sāka 2014. gada novembrī. Bija SKS 42. un 43. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2015. gada jūnijā.

2016. gada oktobrī Škapļerovs tika apstiprināts kosmosa kuģa Sojuz MS-09 pamatapkalpē. 2017. gada martā Sojuz MS-07 pamatapkalpes komandieris Aleksandrs Skvorcovs sporta treniņu laika guva traumu. Aprīlī viņa vietā apstiprināts Antons Škapļerovs.

Trešo reizi Antons Škapļerovs devās kosmosā 2017. gada decembrī, esot kosmosa kuģa Sojuz MS-07 komandierim. Viņš bija SKS 54. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 55. ekspedīcijas komandieris. Lidojums kosmosā beidzās 2018. gada jūnijā.

Ceturto lidojumu kosmosā Škapļerovs sāka 2021. gada 5. oktobrī, esot kosmosa kuģa Sojuz MS-19 komandierim. Viņš bija 65. un 66. ekspedīcijas lidojuma inženieris un 66. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes viņš atgriezās 2022. gada 30. martā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā

Ārējās saites 
 Антон Николаевич Шкáплеров astronaut.ru °

Krievijas kosmonauti
Sevastopolē dzimušie
Krievijas Federācijas Varoņi
Džendžou

Džendžou (, , ) ir pilsēta Ķīnā, Henaņas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta provincē. Tā ir prefektūras līmeņa pilsēta. No 1913. līdz 1949. gadam pilsētas nosaukums bija Džensjaņa (). Pilsēta atrodas Huanhe upes dienvidu krastā. Kopš 1954. gada Džendžou ir Henaņas provinces administratīvais centrs. Džendžou 2010. gadā dzīvoja 8,63 miljoni iedzīvotāju, no kuriem lielākā daļa bija haņi.

Džendžou ir viena no astoņām senajām Ķīnas galvaspilsētām.

Ģeogrāfija 
Džendžou atrodas Henaņas provinces centrālās daļas ziemeļos, Huanhe upes krastā. Džendžou robežojas ar sešām prefektūras līmeņa pilsētām: rietumos robežojas ar Luojaņu, ziemeļrietumos ar Dzjaodzuo, ziemeļaustrumos ar Sjiņsjanu, austrumos ar Kaifenu, dienvidaustrumos ar Sjuičanu, bet dienvidrietumos ar Pindinšaņu.

Pēc Kopena klimata klasifikācijas Džendžou valda mitrs subtropu klimats, kam raksturīgas vēsas, sausas ziemas un karstas, mitras vasaras.

Administratīvais iedalījums 
Administratīvi sīkāk Džendžou dalās 6 pilsētas apgabalos, 5 valsts līmeņa pilsētās un vienā lauku apgabalā. Pilsētas apgabali ir Dzjiņšui apgabals, Ežcji apgabals, Huidzji apgabals, Guaņčenas apgabals, Džunjuaņas apgabals un Šandzjes apgabals. Valsts līmeņa pilsētas ir Sjinjana, Sjiņdžena, Denfena, Sjiņmi un Gunji. Vienīgais lauku apgabals ir Džunmu apgabals.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīnas pilsētas
Džeimss Franko

Džeimss Edvards Franko (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors, producents.

Viņš pameta koledžu, lai pievērstos aktiera karjerai. Sākumā Džeimss Franko filmējās dažādu 1990. gadu seriālu sērijās. Vēlāk viņš atveidoja vienu no galvenajām lomām seriālā Freaks and Geeks. Tāpat viņš ir pazīstams ar Harija Osborna lomu "Zirnekļcilvēka" triloģijā. Divas reizes saņēmis Zelta globusa balvu par lomām filmās "Džeimss Dīns" (2001) un "Katastrofu mākslinieks" (2017). Vēl divas reizes ticis nominēts Zelta globusam par lomām filmās "Ananasu ekspresis" (2008) un "127 stundas" (2010). Par lomu filmā "127 stundas" ticis nominēts arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris. Par lomu filmā "Milks" (2008) tika nominēts Ekrāna aktieru ģildes balvai. Piedalījies arī filmās "Pasaules tirdzniecības centrs" (2006), "Tristans un Izolde" (2006), "Pērtiķu planētas sākotne" (2011), The Iceman (2012), "Neprātīgās brīvdienas" (2012), "Varenais no Oza zemes" (2013), "Gals klāt!" (2013), "Patiess stāsts" (2015), "Tuksneša karaliene" (2015), "Kāpēc viņš? (2016) un "Balāde par Basteru Skragsu" (2018).

Kopā ar Annu Hetaveju vadīja 83. Amerikas Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremoniju.

Atsauces

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Ebreji
Ebreju kinoaktieri
Zelta globusa balvas ieguvēji
Alija

Alija Dana Hautone (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu R&B ierakstu māksliniece, aktrise un modele.

12 gadu vecumā viņa parakstīja līgumu ar Jive Records. Taču pēc debijas albuma Age Ain't Nothing but a Number izdošanas, kas tika sertificēts ar dubulto platīna disku, viņa pārgāja uz Atlantic Records. Otrā albuma One in a Million ierakstīšanas procesā mūziķe sadarbojās ar Timbaland un Misiju Elioti. Albums tika pārdots vairāk nekā astoņos miljonos kopiju visā pasaulē. 2000. gadā filmējās filmā "Romeo ir jāmirst" (Romeo Must Die). 2001. gada jūlijā izdeva savu pēdējo albumu Aaliyah.  mūziķe mira aviokatastrofā Bahamās.

Diskogrāfija 
 Age Ain't Nothing but a Number (1994)
 One in a Million (1996)
 Aaliyah (2001)

Ārējās saites 
 

1979. gadā dzimušie
Ņujorkā dzimušie
2001. gadā mirušie
Amerikāņu mūziķi
Aviokatastrofās bojā gājušie
Eiropas vija

Eiropas vija (Cuscuta Europaea) ir viju dzimtas augs. Viengadīgs parazītisks bezhlorofīla augs. Diezgan bieži sastopams laukos, krūmājos, kokaudzēs.

Stumbrs vijīgs, pavedien veida, līdz 0,2—0,3 cm diametrā, stipri zarains, kails, sārts vai tumši sārts, ar īpašiem piesūcekņiem — haustorijām, kas iesūcas saimniekaugā.

Zied no jūnija līdz augustam, tā ziedi ir rožaini vai rožaini balti, apaļās galviņveida ziedkopās, 1,5 cm diametrā. Ziedu kāti ļoti īsi vai dažreiz labi saskatāmi. Kauss vaska dzeltens, otrādi konusveidīgs, pie pamata sulīgs, gandrīz līdz pusei šķelts četrās vai piecās daļās; kausa daļas plati olveidīgas, strupas ar gludām malām. Vainags stobrveida, nedaudz garāks par kausu. Stobriņā pret katru putekšņlapu bārkstaina zvīņa (mazas).

Kaitējums 
Parazitē uz daudziem savvaļas augiem, visvairāk uz nātrēm un kultūraugiem: apiņiem, upenēm, lupīnas, vīķiem, kaņepēm, āboliņiem u.c.

Pielietojums 
Ziedošos lakstus lieto pret caureju , gremošanas traucējumiem, kolītiem.

Atsauces 
1. "Iepazīsim Latvijas augus" L.Keirāns 1994. 198.

Viju dzimta
Viengadīgie augi
Nakteņu rinda
Ekstraklasa

Ekstraklasa (Profesionālā futbola līga) ir Polijas augstākā līga futbolā. Visvairāk titulu (15) tajā ir izcīnījusi Varšavas "Legia" komanda.

Klubi 2022.–2023. gada sezonā 

Atsauce:

Titulu ieguvēji
Atsauce:

Turnīri pirms Ekstraklases

Ekstraklase

Atsauces

Skatīt arī 
 Polijas Futbola asociācija.
 Polijas futbola izlase.

Ārējās saites 
 Oficiālā vietne
 ekstraklasa.net
 90minut.pl

Futbola līgas
Polijas futbola čempionāta Pirmā divīzija
Tomass Morgenšterns

Tomass Morgenšterns (; dzimis  Splitā pie Drauas, Austrijā) ir bijušais austriešu tramplīnlēcējs. Viņš ir viens no veiksmīgākajiem pašreizējiem tramplīnlēcējiem, trīskārtējs Olimpiskais čempions un 8 Pasaules čempionāta zelta medaļu ieguvējs.

Karjera 
Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (2006, 2010, 2014). 2006. gadā Turīnā izcīnīja uzvaru individuālajās sacensībās uz lielā tramplīna un komandu sacensībās, bet sacensībās uz normālā tramplīna palika 9. vietā. 2010. gadā Vankūverā T. Morgenšterns atkārtoja panākumu Austrijas sastāvā komandu sacensībās, savukārt individuālajās sacensībās ieņēma vien 8. (normālais tramplīns) un 5. vietu (lielais tramplīns). Pirms 2014. gada Ziemas Olimpiskajām spēlēm T. Morgenšterns treniņos guva smagu traumu, tomēr Sočos startēja. Individuālajās sacensībās viņa rezultāti bija pieticīgi (labākā — 14. vieta no normālā tramplīna), toties komandu sacensībās ar Ausrijas izlasi viņš izcīnija sudraba medaļu.

Ar panākumiem startējis Pasaules kausa izcīņā. Divas sezonas bijis kausa ieguvējs kopvērtējumā (2007.—2008. un 2010.—2011. gada sezonas; 2008.—2009. gada sezonas kopvērtējumā ieņēma 3. vietu). 2010.—2011. gada sezonā guva uzvaru arī Četru tramplīnu turnejā. Atsevišķās sacensībās guvis 23 uzvaru individuālajās sacensībās un vēl 16 uzvaras gūtas ar komandu. Pasaules čempionātā izcīnījis 8 zelta, divas sudraba un vienu bronzas medaļu. Veiksmīgākais čempionāts viņam bija 2011. gadā Oslo, kur medaļas izcīnīja visās četrās disciplīnās (trijās tika gūtas uzvaras).

2014. gada 26. septembrī Morgenšterns paziņoja par karjeras beigām.

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Austrijas tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Karintijā dzimušie
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki tramplīnlēkšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki tramplīnlēkšanā
Transformeri 3: Mēness no otras puses

"Transformeri 3: Mēness no otras puses" () ir 2011. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas spraiga sižeta filma, kuras režisors ir Maikls Bejs. Tā ir veidota, pamatā ņemot "Transformeru" franšīzes rotaļlietas.

Galvenās lomas filmā atveido Šia Lebafs, Džošua Diamels, Džons Turturo, Tairīss Gibsons, Rozija Hantingtona-Vitlija. Filmas pirmizrāde notika  Maskavas starptautiskajā filmu festivālā, kopš  tā tiek izrādīta kinoteātros. Kopumā "Transformeri 3" saņēmusi negatīvas kritiķu atsauksmes. Filmas pašreizējie ieņēmumi ir 1,12 miljardi ASV dolāri, tādējādi tā ir viena no visu laiku visvairāk ienesīgākajām filmām, kā arī "Transformeru" ienesīgākā daļa un desmitā filma, kuras ieņēmumi pārsnieguši vienu miljardu.

Skatīt arī 
 "Transformeri (filma)"
 "Transformeri 2: Pieveikto atriebība"

Atsauces

Ārējās saites 

 

2011. gada filmas
ASV filmas
Spraiga sižeta filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Paramount Pictures filmas
10,5 cm FlaK 38/39

10,5 cm Flak 38 (saīs. no  - 10,5 cm zenītartilērijas lielgabals) ir vācu 105-mm zenītartilērijas lielgabals, kurš tika izmantots Otrā pasaules kara laikā.

Apraksts 
Tika konstruēts kā kuģu zenītartilērijas lielgabals. 1937. gada beigās tika pieņemts bruņojumā (sauszemes variants). Tika pielietots galvenokārt pilsētu, uzņēmumu un militāro bāzu aizsardzībai no aviācijas uzlidojumiem. Pretgaisa aizsardzības daļās gandrīz netika izmantots, sakarā ar salīdzinoši lielo masu — 14600 kg.

Lielgabali tika uzstādīts uz dzelzceļa platformām, stacionārajās pozīcijās un uz standarta lafetēm. Lafete bija veidota krusta formā, kas ļāva veikt pilnu loka apšaudi ar elevāciju līdz 85°. Lai nomērķētu lielgabalu tika izmantots līdzstrāvas motors. Lielgabalam tika uzstādīts pusautomātiskais ķīļveida aizslēgs ar elektrisku palaidējmehānismu, kas ļāva veikt līdz pat 15 šāvieniem minūtē.

1940. gadā karaspēkam tika piegādāti lielgabali Flak 39, kas atšķīrās no Flak 38 ar lafetes konstrukciju un to, ka līdzstrāvas motors tika aizstāts ar maiņstrāvas. Lielgabala caursitamība 100 metru attālumā sastādīja 190 mm, bet 1500 metru — 138 mm. 

Lielgabali
105 mm artilērija
Rons Vīzlijs

Ronalds Biliuss "Rons" Vīzlijs () ir literārs tēls angļu rakstnieces Dž. K. Roulingas "Harija Potera" grāmatu sērijā. Kopā ar Hariju Poteru un Hermioni Grendžeru viņš ir viens no grāmatu sērijas galvenajiem tēliem. Pirmoreiz viņa tēls tika izmantots grāmatā "Harijs Poters un Filozofu akmens", kur R. Vīzlijs bija H. Potera un H. Grendžeras draugs. Tāpat kā viņa draugi, arī R. Vīzlijs ir no Grifidoru torņa. "Harija Potera" filmu sērijā viņu atveido angļu aktieris Rūperts Grints.

Ārējās saites 
 Harry Potter Wiki profils 

Harijs Poters
Kino tēli
Literatūras tēli

de:Figuren der Harry-Potter-Romane#Ron Weasley
Adriens Brodijs

Adriens Brodijs (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un producents. Viņš vislabāk pazīstams ar lomu filmā "Pianists", par ko saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris. Saņemot balvu 29 gadu vecumā, Adriens Brodijs kļuva par visu laiku jaunāko šīs balvas ieguvēju. Tāpat viņš ir vienīgais amerikāņu aktieris, kas saņēmis franču Cēzara balvu (arī par lomu filmā "Pianists"). Vēl ir filmējies tādās filmās kā "Karalis Kongs" (King Kong), "Plēsoņas", "Ciems".

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Ņujorkā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Cēzara balvas ieguvēji
1611. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1611. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Pēc pamiera noslēgšanas līdz 1617. gadam pierima poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.

 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

 Pēc Zviedrijas karaļa Kārļa IX nāves gada beigās noslēdza pamieru starp Poliju-Lietuvu un Zviedrijas karalisti, beidzās kara pirmais posms.

 Polijas-Lietuvas seims nolēma inkorporēt Piltenes apgabalu kā vienu no Polijas "kroņa" apgabaliem, apvienojot to ar Inflantijas vaivadiju. Šāds lēmums izraisīja vēlāku hercoga Vilhelma Ketlera pretdarbību poļu varai.

 Livonijas bīskaps Otto fon Šenkings noturēja bīskapijas sinodi sakarā ar Tridentes koncila lēmumu īstenošanu.

 Domājams, ka šajā gadā Jelgavas Sv. Trīsvienības baznīcas tornī tika uzstādīts pirmais pulkstenis. 

 Hermanis Samsons kļuva par Doma baznīcas mācītāju. 

 Par Kurzemes hercoga galma mūziķi kļuva Jakobs Lotihijs.

 Rīgā Mazo jeb Ziloņa aptieku sāka vadīt Matiāss Tress.

 Mollīna tipogrāfija Rīgā izdeva 1 jaunu grāmatu.

Oktobris 
 11. oktobris — Rīgā plosījās spēcīga vētra, kuras rezultātā koki tikuši izrauti ārā ar visām saknēm, kā arī tika nodarīti lieli postījumi ēkām.
 28. oktobris — Polijas karalis Sigismunds III Vāsa apstiprināja Piltenes apgabalam "Piltenes statūtus". Šis Kurzemes bīskapijas muižnieka K.Zakena izstrādātais Piltenes apgabala likumu un tiesību krājums noteica Piltenes apgabala pārvaldes un tiesu iekārtu, dzimtbūšanas, laulības, mantošanas tiesības, kā arī krimināltiesības.

Decembris 
 20. decembris — tika noslēgts līgums, pēc kura Piltenes kanclers Kristofs Rappe kā kompensāciju saņēma apakšnomā uz 3 gadiem Rucavas un Nīcas muižas, kā arī visu jūrmalu no Sventājas līdz Pērkonei pie Liepājas.

Kultūra 
 Hermanis Samsons Rostokā izdeva savu teoloģisko darbu „Enchiridion articulorum fidei etc.”

Zinātne

Dzimuši 
 Johans Palmštruhs, Rīgā dzimušais holandiešu izcelsmes tirgotājs, Stokholmas bankas dibinātājs, pirmais Eiropā ieviesa papīra naudu. (miris 1671.)

Miruši 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
2011. gada Abū Dabī Grand Prix

2011. gada Abu Dabī Grand Prix izcīņa notika 13. oktobrī Abu Dabī. Uzvaru izcīnīja Luiss Hamiltons, aiz sevis atstājot Fernando Alonso un Džensonu Batonu. Sezonas līderis Sebastians Fetels pirmo reizi sezonā izstājās jau sacīkšu sākumā.

Kvalifikācija 

Piezīmes:
 – Pastors Maldonado saņēma 10 starta vietu sodu jo izmantoja jau devīto dzinēju sezonā - pārsniedzot noteikto 8 dzinēju ierobežojumu.
 – Rubenšs Barikello neuzstādīja kvalifikācijas laiku, jo tika atklāta eļļas noplūde dzinējā. Balstoties uz brīvajos treniņbraucienos uzstādītajiem laikiem, tiesneši atļāva startēt.

Sacīkste 

Piezīmes:
 – Pastors Maldonado un Haime Algersuari saņēma soda sekundes par zilo karogu ignorēšanu, taču tas nemainīja viņu iegūtās vietas kopvērtējumā.

Kopvērtējums 

Braucēju čempionāts

Konstruktoru čempionāts

 Piezīme: Parādītas tikai pirmās piecas pozīcijas.

Abū Dabī
Abū Dabī Grand Prix
Valters fon Reihenavs

Valters fon Reihenavs (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālfeldmaršals Otrā pasaules kara laikā.

Dzimis Karlsrūē prūšu ģenerāļa ģimenē. Dienestā no 1903. gada. Pirmā pasaules kara laikā karoja Rietumu frontē. 1918. gadā ieguva kapteiņa dienesta pakāpi. Palika armijas dienestā arī Veimāras republikas laikā un darbojās ģenerālštābā. 1932. gadā iepazinās ar Hitleru, vēlākajos gados bija nacistu partijas atbalstītājs, kas bija retums armijas virsnieku aprindās.

Kad 1933. gadā pie varas nāca nacisti, Reihenavs kļuva par kara ministrijas ierēdni, kurš atbildēja par sakariem starp armiju un NSDAP.

Otrajā pasaules karā Polijas kampaņā fon Reihenavs komandēja 10. armiju, bet 1940. gadā - 6. armiju, kas iebruka Beļģijā un Francijā. 1940. gada jūlijā Hitlers iecēla fon Reihenavu par ģenerālfeldmaršalu.

Iebrūkot PSRS, Reihenavs atkal komandēja 6. armiju, kas ieņēma Kijevu un Harkovu. 1941. gada oktobrī izdeva bēdīgi slaveno "Reihenava direktīvu", kas paredzēja, ka pretinieka karavīri - ebreji tiek uzskatīti par partizāniem un vai nu nošauti uz vietas vai nodoti Einsatzgruppen. Pretēji darbībai Austrumu frontē, Reihenavs zināja, bet neziņoja, ka viņa sievasmāsa Otrā pasaules kara laikā savā Berlīnes dzīvoklī slēpa savu ebreju draugu.

1942. gada janvārī Reihenavs piedzīvoja asinsizplūdumu smadzenēs. Miris lidmašīnā, vedot uz ārstēšanos Leipcigā.

Ārējās saites 

 Lexikon der Wehrmacht 

Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieri
Vācijas virsnieki
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Nevalstiska organizācija

Nevalstiska organizācija (NVO) ir legāli nodibināta fizisko vai juridisko personu organizācija, kas darbojas neatkarīgi no valsts valdības. Termins cēlies no Apvienoto Nāciju Organizācijas un parasti tiek piemērots attiecībā uz organizācijām, kas nav daļa no kādām valstiskām struktūrām un nav tendētas uz peļņas gūšanu. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju un neformālo grupu kopumu, kas pastāv līdzās valsts un biznesa sektoriem, mēdz saukt par trešo jeb nevalstisko sektoru.

Termins tiek piemērots organizācijām, kam ir vairāk sabiedrisks vai politisks aspekts, bet kas neatbilst politisko partiju kritērijiem. Dažādās valstīs var būt dažādi termini nevalstisko organizāciju apzīmēšanai, kā arī atšķirīgs politiskais un tiesiskais regulējums.

Pasaulē pastāv ap 40 000 starptautisku nevalstisko organizāciju. Nacionālo nevalstisko organizāciju skaits var būt ievērojami lielāks; Indijā 2009. gadā bija ap 3,3 miljoni NVO (1 uz katriem 400 Indijas iedzīvotājiem), Krievijā 2008. gadā —  NVO.

Starptautiskā diena 

Vispasaules nevalstisko organizāciju (NVO) diena (angļu: World NGO day) ir starptautiska nevalstisko organizāciju diena, kas tiek atzīmēta katru gadu 27. februārī. Vispasaules nevalstisko organizāciju dienas pamatprincipi uzsver to darbības pozitīvo ietekmi uz ikkatru sabiedrības pārstāvi.

Skatīt arī 
 Transparency International

Atsauces

Ārējās saites  
 Apvienoto Nāciju Organizācijas oficiāls video atzīstot Vispasaules NVO dienas faktu - Angļu valodā

Sabiedrība
Organizācijas
Nogulumieži

Nogulumieži ir ieži, kas veidojušies nogulsnējoties senāk izveidojušos iežu noārdīšanās produktiem vai vulkānisko vai bioloģisko procesu materiāliem. No Zemes garozas kopējā apjoma nogulumieži aizņem tikai 8%, bet Zemes virspusē tie ir visizplatītākie un visbiežāk sastopamie. Nogulumieži relatīvi plānā kārtā klāj magmatiskos un metamorfos iežus, kas veido Zemes garozas pamatmasu. Tie ir kā smilts, māls.

Atsauces

Ārējās saites
Vāclavs IV Luksemburgs

Vāclavs IV (, , ; dzimis , miris ) bija Luksemburgu dinastijas Romiešu karalis (1376–1400), Svētās Romas impērijas ķeizars (1378–1400) un Bohēmijas karalis (1378–1419).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1361. gadā Nirnbergā Svētās Romas impērijas ķeizara Kārļa IV un viņa trešās sievas Svidņicas Annas ģimenē. Ar tēva atbalstu 1373. gadā viņu ievēlēja par Brandenburgas markgrāfistes kūrfirstu. Kārlim IV arī izdevās panākt Vāclava ievēlēšanu par Romiešu karali 1376. gadā. Lai arī Kārļa paša izsludinātajā Zelta bullā bija noteikts, ka pāvestam vairs nav ietekmes uz karaļa vēlēšanām, viņš 1376. gadā lūdza pāvesta Gregora XI atbalstu Vāclava ievēlēšanai. Kārlim mirstot 1378. gada 29. novembrī, vara, kā plānots, pārgāja 17 gadus vecā Vāclava IV rokās. 1383. gadā pēc Vāclava IV pavēles ar nāvi tika sodīts Jans Nepomuks. 

Vāclavs IV valdīja ar sava tēva padomnieku un Bohēmijas augstmaņu palīdzību, neiesaistot pārējos elektorus, tā izraisot viņu neapmierinātību. Vāclava IV plāniem doties uz Itāliju kronēties par imperatoru traucēja ārkārtīgi nestabilā situācija Itālijā un Bohēmijā, kuras augstmaņi pret viņu sadumpojās. Kad 1394. gadā Bohēmijas augstmaņi Vāclavu IV apcietināja, par impērijas pagaidu reģentu ievēlētais Pfalcas kūrfirsts Ruprehts II viņš nosūtīja karaspēku uz Bohēmiju, lai panāktu Vāclava IV atbrīvošanu.
 
1397. gada decembrī kūrfirsti iesniedza sūdzību karalim, kurā norādīja uz savu neapmierinātību ar viņa pārlieku piekāpīgo politiku Itālijā un ekonomikas vadību. Viņi arī sūdzējās par atstumtību no varas un informācijas trūkumu par karaļa lēmumiem. Vāclavs IV strauji zaudēja interesi par impēriju, galvenokārt dzīvojot Bohēmijā. 1400. gada 20. augustā četri impērijas rietumus pārstāvošie kūrfirsti satikās un atcēla Vāclavu IV no troņa. Kūrfirsti par Romiešu karali ievēlēja Pfalcas Ruprehtu III, kurš valdīja līdz 1410. gadam.

Pēc atcelšanas no Romiešu karaļa troņa saglabāja varu Bohēmijā.
Kā Bohēmijas karalis Vāclavs IV centās aizstāvēt reliģijas reformatoru Janu Husu, tomēr 1415. gadā Huss tika sodīts ar nāvi. Miris 1419. gadā. Pēc Vāclava IV valdīšanas Bohēmija nokļuva dziļā politiskā krīzē. Sākās Husītu kari.

Atsauces

Ārējās saites 

1361. gadā dzimušie
1419. gadā mirušie
Bohēmijas monarhi
Luksemburgu dinastija
Brandenburgas kūrfirsti
Svētā Romas impērija
Bavārijā dzimušie
Bredlijs Kūpers

Bredlijs Čārlzs Kūpers (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris un producents.

Izglītību ieguvis Džordžtaunas Universitātē, kuru pabeidza 1997. gadā ar bakalaura grādu angļu valodā. 2000. gadā Kūpers ieguva maģistra grādu aktiermākslā, studējot Aktieru drāmas studijā universitātē The New School.

Aktiera karjeru uzsāka 1999. gadā ar lomu TV seriāla "Sekss un lielpilsēta" vienā sērijā. Viņa pirmā kinoloma bija filmā "Karstā amerikāņu vasara" 2001. gadā. Kļuva pazīstams ar lomām filmās "A komanda", "Blakusparādības", "Paģiras", "Paģiras 2" un "Paģiras 3". 2011. gadā žurnāls People viņu nosauca par "seksīgāko dzīvo cilvēku".

Kūpers 2018. gadā ar filmu "Zvaigzne ir dzimusi" (2018) debitēja arī kā režisors un scenārija autors.

Kūpers guvis atzinību ar lomām filmās "Optimista stāsts" (2012), "Amerikāņu afēra" (2013), "Amerikāņu snaiperis" (2014) un "Zvaigzne ir dzimusi" (2018). Septiņas reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai – par lomām katrā no šīm filmām, kā arī kā viens no producentiem ("Amerikāņu snaiperis" un "Zvaigzne ir dzimusi"), un kā viens no scenārija autoriem par labāko adaptēto scenāriju ("Zvaigzne ir dzimusi").

Par oriģinālmūziku filmai "Zvaigzne ir dzimusi" Kūpers saņēmis BAFTA kino balvu (kopā ar Lady Gaga un Lukasu Nelsonu). Par dziesmas Shallow izpildījumu šajā filmā kopā ar Lady Gaga saņēmis Grammy balvu – kategorijā "Labākais popa dueta vai grupas izpildījums".

Atsauces

Ārējās saites 

1975. gadā dzimušie
Pensilvānijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
ASV kinoproducenti
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Grammy balvas ieguvēji
Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts

"Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts" () ir 2003. gada amerikāņu fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Gors Verbinskis un producents — Džerijs Brukheimers. Filma ir balstīta uz Volta Disneja Karību jūras pirātu atrakciju parku. Filma ir par kapteini Džeku Sperovu un Vilu Tērneru, kas cenšas izglābt Elizabeti Svonnu no "Melnā Pērle" kuģa. Filmā galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Džefrijs Rašs, Orlando Blūms, Kīra Naitlija un Džonatans Praiss.

Filmas pirmizrāde notika  Disneyland Resort, Anahaimā, Kalifornijā, ASV, taču kinoteātros tā tiek izrādīta kopš . "Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts" turpinājums "Karību jūras pirāti: Miroņa lāde" iznāca 2006. gadā. Filma tika nominēta piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, taču tā nesaņēma nevienu.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2003. gada filmas
Gora Verbinska filmas
Karību jūras pirāti
Walt Disney Pictures filmas
Karību jūras pirāti: Miroņa lāde

"Karību jūras pirāti: Miroņa lāde" () ir 2006. gada amerikāņu fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Gors Verbinskis un producents — Džerijs Brukheimers. Filma ir balstīta uz Volta Disneja Karību jūras pirātu atrakciju parku. Šis ir turpinājums 2003. gada filmai "Karību jūras pirāti: Melnās pērles lāsts".

Filmā lords Katlers Bekets izjauc Vila Tērnera un Elizabetes Svonnas kāzas, kas vēlas lai Tērners iegūt kapteiņa Džeka Sperova kompasu, pats kapteinis Sperovs ir parādā Deivijam Džonsam dvēseli. Filmā galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Džefrijs Rašs, Orlando Blūms, Kīra Naitlija, Bils Naitijs, Stellans Skašgords, Neomija Herisa, Džeks Devenports un Toms Hollanders.

Filmas pirmizrāde ASV notika . Filma tika nominēta četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām uzvarēja labāko vizuālo efektu nominācijā.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2006. gada filmas
Gora Verbinska filmas
Karību jūras pirāti
Walt Disney Pictures filmas
Karību jūras pirāti: Pasaules malā

"Karību jūras pirāti: Pasaules malā" () ir 2007. gada amerikāņu fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Gors Verbinskis un producents — Džerijs Brukheimers. Filma ir balstīta uz Volta Disneja Karību jūras pirātu atrakciju parku. Šis ir turpinājums 2006. gada filmai "Karību jūras pirāti: Miroņa lāde". Filmā galvenās lomas atveido Džonijs Deps, Džefrijs Rašs, Orlando Blūms, Kīra Naitlija, Bils Naitijs un Toms Hollanders. Filmas pirmizrāde angliski runājošajās valstīs notika .

Filma tika nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tomēr neieguva nevienu. Šī ir 2007. gada ienesīgākā filma.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2007. gada filmas
Gora Verbinska filmas
Karību jūras pirāti
Walt Disney Pictures filmas
Harijs Poters un Jauktasiņu Princis (filma)

"Harijs Poters un Jauktasiņu Princis" () ir 2009. gada britu un amerikāņu fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Deivids Jetess. Šī filma ir balstīta uz Dž. K. Roulingas romānu ar tādu pašu nosaukumu, tā ir sestā filma "Harija Potera" filmu sērijā. Filmā ir attēlots Harija Potera sestais gads Cūkkārpā.

Galvenās lomas filmā atveido Denjels Redklifs, Rūperts Grints un Emma Votsone. Filmas pirmizrāde notika . Tā ir otra ienesīgākā 2009. gada filma aiz "Avatara". "Harijs Poters un Jauktasiņu Princis" ir saņēmis kopumā pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "labākais operatora darbs".

Atsauces

Ārējās saites 

 

2009. gada filmas
Harija Potera filmu sērija

ja:ハリー・ポッターと謎のプリンス#映画
Harijs Poters un Fēniksa ordenis (filma)

"Harijs Poters un Fēniksa ordenis" () ir 2007. gada britu un amerikāņu fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Deivids Jetess. Šī filma ir balstīta uz Dž. K. Roulingas romānu ar tādu pašu nosaukumu, tā ir piektā filma "Harija Potera" filmu sērijā. Filmā ir attēlots Harija Potera piektais gads Cūkkārpā.

Galvenās lomas filmā atveido Denjels Redklifs, Rūperts Grints un Emma Votsone. Filmas pirmizrāde ASV notika . Tā ir otra ienesīgākā 2007. gada filma aiz "Karību jūras pirāti: Pasaules malā". "Harijs Poters un Fēniksa ordenis" ir saņēmis kopumā pozitīvas kritiķu atsauksmes.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2007. gada filmas
Harija Potera filmu sērija
Eiropas Kino balvas ieguvējas filmas

ja:ハリー・ポッターと不死鳥の騎士団#映画
Harijs Poters un Uguns biķeris (filma)

"Harijs Poters un Uguns biķeris" () ir 2005. gada britu un amerikāņu fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Maiks Ņūvels. Šī filma ir balstīta uz Dž. K. Roulingas romānu ar tādu pašu nosaukumu, tā ir ceturtā filma "Harija Potera" filmu sērijā. Filmā ir attēlots Harija Potera ceturtais gads Cūkkārpā.

Galvenās lomas filmā atveido Denjels Redklifs, Rūperts Grints un Emma Votsone. Filmas pirmizrāde notika . Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai 2006. gadā par labāko mākslinieka darbu. Tā bija ienesīgākā filma pasaulē 2005. gadā ar 896,9 miljoniem ASV dolāru lieliem ieņēmumiem.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2005. gada filmas
Harija Potera filmu sērija

ja:ハリー・ポッターと炎のゴブレット#映画
Harijs Poters un Azkabanas gūsteknis (filma)

"Harijs Poters un Azkabanas gūsteknis" () ir 2004. gada britu un amerikāņu fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Alfonso Kvarons. Šī filma ir balstīta uz Dž. K. Roulingas romānu ar tādu pašu nosaukumu, tā ir trešā filma "Harija Potera" filmu sērijā. Filmā ir attēlots Harija Potera trešais gads Cūkkārpā.

Galvenās lomas filmā atveido Denjels Redklifs, Rūperts Grints un Emma Votsone. Filmas pirmizrāde notika . Filma tika nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām 2005. gadā (par labāko oriģinālmūziku un labākajiem vizuālajiem efektiem). Tā bija otra ienesīgākā filma pasaulē 2004. gadā aiz "Šreks 2".

Atsauces

Ārējās saites 
  (ASV)
  (Lielbritānija)

2004. gada filmas
Harija Potera filmu sērija
Alfonso Kuarona filmas

ja:ハリー・ポッターとアズカバンの囚人#映画
Rio (filma)

"Rio" () ir 2011. gada amerikāņu datoranimācijas 3-D kinokomēdija, kas tika veidota Blue Sky Studios studijā. Filmā varoņu lomas ierunājuši Džese Eisenbergs, Anna Hetaveja, Džodžs Lopess, Džermeins Klements, Džeiks Ostins, Leslija Mena, Rodrigo Santoro, Treisijs Morgans, Will.i.am un Džeimijs Fokss.

Filma ir stāsts par diviem retas sugas zilajiem papagaiļiem (vienīgie savas sugas pārstāvji), kas tiek kopā savesti Riodežaneiro, lai radītu pēcnācējus. Filmas laikā viens no viņiem — Blū, kas ir uzaudzis nebrīvē, — iemācās lidot. Filmas pirmizrāde notika  Riodežaneiro, savukārt Latvijā tā tiek izrādīta kopš .

Atsauces

Ārējās saites 
 

2011. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Blue Sky Studios filmas
20th Century Fox animācijas filmas
Krievijas rublis

Krievijas rublis () ir Krievijas Federācijas nacionālā valūta. Krievijas rubļi tiek plaši izmantoti arī Abhāzijā, Dienvidosetijā, prokremlisko spēku pārvaldītajās Doneckas un Luhanskas "tautas republikās". Agrāk rubļi bija arī Krievijas impērijas un Padomju Savienības valūta. Lai gan nav oficiāla simbola, kas apzīmētu Krievijas rubļus, parasti tos apzīmē šādi: руб. / р. Rubļa ISO 4217 kods ir RUB; iepriekšējais kods RUR attiecas uz valūtu, kas tika izmantota pirms 1998. gada, kad notika valūtas denominācija (1 RUB = 1000 RUR).

Krievijas rubļa apmaiņas kurss

Skatīt arī 
 Rublis
 Baltkrievijas rublis
 Piedņestras rublis

Krievijas saimniecība
Nacionālās valūtas
Marlija Matlina

Marlija Matlina (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, rakstniece un cilvēktiesību aktīviste.

Par lomu 1986. gada filmā "Dieva aizmirstie bērni" (Children of a Lesser God) viņa saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise. Tā bija viņas debija kino. Marlija ir nedzirdīga kopš 18 mēnešu vecuma. Viņa kļuva par pirmo un patlaban vienīgo nedzirdīgo aktrisi, kas saņēmusi šo balvu. Tāpat, balvas saņemšanas brīdī būdama 21 gadu veca, M. Matlina kļuva par jaunāko labākās aktrises balvas ieguvēju. Tāpat par lomu šajā filmā viņa saņēma Zelta globusa balvu. Vēl karjeras laikā tikusi nominēta diviem Zelta globusiem, četrām Primetime Emmy Award balvām un Ekrāna aktieru ģildes balvai. 2009. gadā viņa saņēma zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

Atsauces

Ārējās saites 

1965. gadā dzimušie
Ilinoisā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
Zelta globusa balvas ieguvēji
Cilvēktiesību aktīvisti
Pilskalnes muiža

Pilskalnes muižas jeb Šlosbergas muižas () kungu māja atradās Augšdaugavas novada Pilskalnes pagasta Pilskalnē pie Ilūkstes—Subates ceļa, apmēram  no Ilūkstes. Līdz 1920. gada agrārajai reformai muiža piederēja Plāteru-Zībergu dzimtai. Mūsdienās saglabājies vienīgi muižas parks ar ieejas vārtu un muižas ēku pamatu atliekām.

Vēsture 
1697. gadā grāfs Zībergs muižā licis uzcelt mūra kapelu ar altāri. Pilskalnes muižas kungu māja celta 19. gs. vidū, pārbūvēta 1870. gados itāļu renesanses villu stilā. Tajā saimniekoja grāfs Kazimirs Plāters-Zībergs (1808-1876), vēlāk grāfs Fēlikss Konstantīns Plāters-Zībergs (1847-1928). Pirmā pasaules kara laikā muižas ēkas iznīcināja Krievijas armijas artilērijas apšaudēs. Pārpalikušās drupas laika gaitā tika nojauktas, saglabājušies vārtu stabi.

Piemineklis sunim 
Blakus meža ainavu parkam (arī dabas liegumam) „Pilskalnes Siguldiņa” bijušajā muižas pils dārzā atrodas piemineklis ar uzrakstu franču valodā "Mīļajai sunītei, vārdā Folija, 1892 - 1898".

Atsauces 

Muižas Latvijā
Pilskalnes pagasts (Augšdaugavas novads)