joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
2007. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

2007. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm (EuroBasket Women 2007) bija 31. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Itālijā no 2007. gada  līdz . Čempionāts tika rīkots vienlaicīgi četrās Itālijas pilsētās - Vasto, Lanciānā, Kjetī un Ortonā. Čempionātu organizē FIBA Europe. Čempionātā uzvarēja Krievijas izlase, kura finālā uzvarēja Spānijas izlasi. Mazajā finālā Baltkrievijas izlase uzvarēja Latvijas izlasi. Spānijas izlases līdere Amaja Valdemoro tika atzīta par visa turnīra vērtīgāko spēlētāju. Šis turnīrs ir kvalifikācijas turnīrs 2008. gada Pekinas Olimpiskajām Spēlēm.

Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

Vietu sadalījums 

|-
|||align=left|||9||8||1||641||512||+129||17
|-
|||align=left|||9||7||2||621||551||+70||16
|-
|||align=left|||9||5||4||609||586||+23||14
|-
|4.||align=left|||9||6||3||564||565||–1||15
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|5.||align=left|||9||7||2||639||496||+143||16
|-
|6.||align=left|||9||4||5||550||620||–70||13
|-
|7.||align=left|||9||5||4||599||591||+8||14
|-
|8.||align=left|||9||4||5||564||549||+15||13
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-bgcolor=ccccff
|9.||align=left|||6||2||4||347||367||–20||8
|-
|9.||align=left|||6||2||4||394||432||–38||8
|-
|11.||align=left|||6||2||4||359||393||–34||8
|-
|11.||align=left|||6||2||4||387||425||–38||8
|-
|colspan=10 height=1px bgcolor=lightgrey|
|-
|13.||align=left|||3||0||3||199||226||–27||3
|-
|13.||align=left|||3||0||3||174||222||–48||3
|-
|13.||align=left|||3||0||3||188||243||–55||3
|-
|13.||align=left|||3||0||3||152||209||–57||3
|}

Olimpisko spēļu kvalifikācija 
Pekinas Olimpiskajām spēlēm, kuras notika Ķīnā, kvalificējās Krievijas izlase.

Papildus kvalifikācijas turnīrā spēlē:

Čempiones

Simboliskā izlase 
  Amaja Valdemoro (Spānija)
  Anete Jēkabsone-Žogota (Latvija)
  Natālija Marčanka (Baltkrievija)
  Marija Stepanova (Krievija)
  Olga Artešina (Krievija)

Skatīt arī 
 2007. gada Eiropas čempionāts basketbolā

Ārējās saites 
 FIBA Europe profils 
 Todor66 profils 

2007. gads sportā
Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm
Basketbols Itālijā
HRT F1

HRT Formula One team (pirms tam arī: Hispania Racing F1 Team) bija Spānijas Formula 1 autosacīkšu komanda. Tā debitēja . gadā kā viena no trim komandām, kuras tajā gadā debitēja F1 čempionātā. Komandu dibinājis bijušais braucējs Adrians Kamposs, un sākotnējais tās nosaukums bija Campos Grand Prix. 

Hispania lietoja Cosworth dzinējus, bet Itālijas konstruktors Dallara veido šasijas. Komandas galvenā bāze atradās Alsirass pilsētā Spānijā. . gada  tika paziņots, ka viens no komandas pilotiem būs Bruno Senna. Neilgi pirms sezonas sākuma par otro pilotu kļuva Karuns Čandoks.

A. Kamposam ir komanda Spānijas F3 čempionātā un agrāk viņam bija komanda arī GP2 (tagad tā ir pārsaukta par Addax).

. gada sezonā komandā brauca Narains Kartikejans un Pedro de la Rosa.

2012. gada beigās publicētajā oficiālajā 2013. gada sezonas komandu sarakstā HRT komanda netika iekļauta, jo neizdevās atrast pircēju, kas pārņemtu komandu un iemaksātu nepieciešamo dalības maksu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa  
 HRT - komandas profils portālā ESPN F1 

Formula 1 komandas
Autosports Spānijā
Upmalas pagasts

Upmalas pagasts ir viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām, Dubnas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Pelēču, Rožkalnu un Vārkavas pagastiem, kā arī Līvānu novada Rožupes un Sutru pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Deukļupe, Egļupe, Šustjanka, Ūdzeņa.

Ezeri 
Bratišku ezers, Sivera ezers, Vepru ezers.

Vēsture 
Upmalas ciems izveidots 1975. gadā no likvidētā Stradiņu ciema un Vārkavas ciema teritorijas daļas. 1977. gadā daļu Upmalas ciema pievienoja Rožkalnu ciemam. 1979. gadā Upmalas ciemam pievienoja daļu Rauniešu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2002. gadā Upmalas pagasts apvienojās ar Rožkalnu pagastu, izveidojot Vārkavas novadu.
2021. gadā Vārkavas novadu iekļāva Preiļu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vecvārkava (pagasta un novada centrs), Vanagi, Šķiļteri, Vepri.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Preiļu novada pagasti
Vārkavas pagasts

Vārkavas pagasts ir viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Upmalas, Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagastiem un Līvānu novada Sutru pagastu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Bleideņa, Dzilna, Preiļupe, Rūbežneica.

Ezeri 
Beļetnīku ezers, Bleidas ezers, Kaziņu ezers, Klaparu ezers, Zibergovas ezers.

Vēsture 
1935. gadā Vārkavas pagasta platība bija 234,9 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Ančkinu, Kursīšu, Rauniešu, Vārkavas, Zaķīšu un Znotiņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Vārkavas ciemam pievienoja Ančkinu ciemu, 1965. gadā - Kuršīšu ciemu. 1975. gadā pievienoja daļu Zaķīšu ciema, bet daļu Vārkavas ciema iekļāva jaunveidojamajā Upmalas ciemā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Vārkavas novadā. 2021. gadā Vārkavas novadu iekļāva Preiļu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vārkava (pagasta centrs), Piliškas, Zibergova.

Ievērojamas personības  
 Aleksandrs Kovaļevskis (1840—1901) — viens no embrioloģijas pamatlicējiem,
 Vladimirs Kovaļevskis (1842—1883) — viens no paleontoloģijas pamatlicējiem,
 Julijans Vaivods (1895-1990) — katoļu kardināls.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Preiļu novada pagasti
Spāre (Ģibuļu pagasts)

Spāre ir apdzīvota vieta Talsu novada Ģibuļu pagasta rietumos starp Gulbju un Spāres ezeriem. Vēsturiski veidojusies bijušās Spāres muižas centrā. Kā apdzīvota vieta izveidojusies 19. gadsimta sākumā pēc Spāres dzelzceļa stacijas izbūves uz Rīgas - Ventspils dzelzceļa līnijas 1898. - 1901. gados. Sastāv no divām daļām: Vecspāres (jeb Ausmas) ap muižas pili un kolhoza "Ausma" ražošanas ēkām un Lielspāres pie dzelzceļa stacijas. Spāre līdz 1949. gadam bija Spāres pagasta un līdz 1961. gadam Spāres ciema centrs. 1932. gadā Spārei tika piešķirts ciema (biezi apdzīvotas vietas) statuss.

Spāres muižas (Spahren) pils celta ap 1790. gadu. Pēdējais muižas īpašnieks bija Oto fon Grothuss. Pie pils plešas viens no pēc plānojuma savdabīgākajiem muižu parkiem Kurzemē. Netālu atrodas Spāres pilskalns (arheoloģijas piemineklis).

Līdz 2012. gadam Spārē darbojās viena no vecākajām novada skolām (minēta 1760. gados, kopš 2009. gada bija Pastendes skolas filiāle). Spārē atrodas tautas nams, veikals, luterāņu baznīca.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 

Ģibuļu pagasts
Talsu novada ciemi
Latvijas ciemi
Mordanga

Mordanga () ir mazciems Talsu novada Ģibuļu pagastā pie Kāņupes Mordangas-Kāņu ezera rietumu krastā. Dažkārt Mordangai pieskaita visu apvidu ap tuvējajiem ezeriem kopā ar Kāņciemu. 18. gadsimtā Mordangā bijusi tiem laikiem ievērojama stikla fabrika, vēlāk ierīkotas ūdensdzirnavas. 20. gadsimta otrajā pusē darbojusies podniecība. Pie netālā Kalvenes ezera divas atpūtas bāzes — «Kurpnieki» un «Kalves».

Atsauces

Ārējās saites 
 Atpūtas vieta "Kurpnieki"

Ģibuļu pagasts
Talsu novada ciemi
Latvijas ciemi
Aizkraukles pagasts

Aizkraukles pagasts ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Aizkraukles pilsētu un Skrīveru, Kokneses un Sērenes pagastiem, kā arī Ogres novada Krapes pagastu .

Daba

Reljefs

Reljefa formas 
Badakalns, Zvaigžņu grava.

Hidrogrāfija

Upes 
Ašķere, Daugava, Karikste, Maizīte, Mazā Atradze, Pulksteņupīte.

Ūdenstilnes 
Pļaviņu HES ūdenskrātuve.

Purvi 
Aizkraukles purvs, Aizpuru purvs, Tuņķu purvs.

Vēsture 
1935. gadā Aizkraukles pagasta platība bija 68,4 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Aizkraukles un Karikstes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Aizkraukles ciemam pievienoja lielāko daļu Karikstes ciema. 1951. gadā ciema teritorijas dienviddaļā izveidojās Pētera Stučkas pilsētciemats. 1961. gadā Aizkraukles ciemu likvidēja, tā teritoriju pievienojot Pētera Stučkas pilsētciematam kā tā lauku teritoriju. 1967. gadā pilsētciemats ieguva pilsētas statusu un Stučkas vārdu. 1975. gadā Stučkas pilsētas lauku teritorija tika reorganizēta par Aizkraukles ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2001. gadā Aizkraukles pagasts apvienojās ar Aizkraukles pilsētu, izveidojot Aizkraukles novadu.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Aizkraukles ciems (pagasta centrs), Aizkraukles muiža, Aizkraukles stacija, Aizpuri, Papardes.

Ievērojamas personības 
 Rihards Tomsons (1834—1893), latviešu uzņēmējs, žurnālists un sabiedriskais darbinieks. Pirmās Tautas atmodas darbinieks, viens no Rīgas Latviešu biedrības dibinātājiem un tās priekšnieks (1870—1871). Zemkopības almanaha "Vārpa" (1874) un avīzes "Darbs" (1875—1876) izdevējs.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Apskates vietas 

Aizkraukles luterāņu baznīca
Aizkraukles Kristus Spēka luterāņu baznīca
Aizkraukles muiža
Aizkraukles muižas parks
Aizkraukles viduslaiku pils
Aizkraukles purvs
Augstkalnu ozols
Cepļa dolomīta atsegums
Daugavas ielejas dabas parks
Lejasžagaru senkapi
Meļķitāru muldakmens
Piemiņas plāksne pirmajā pasaules karā kritušajiem

Atsauces 

Vidzeme
Aizkraukles novada pagasti
All We Know Is Falling

All We Know Is Falling ir amerikāņu alternatīvā roka grupas Paramore debijas albums, tas tiek laists klajā  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Fueled by Ramen. Albums Lielbritānijas roka topā ir sasniedzis 8. vietu. Līdz 2009. gada aprīlim albums ASV tika pārdots ap 405 000 kopiju.  interneta portālā iTunes tika publicēts albuma deluxe edition, kurā ir iekļautas papildu 2 koncertizpildījumi un 3 mūzikas video.

Albuma producenti ir Džeims Visners un Maiks Grīns.

 albums tika sertificēts ar zelta disku.

Dziesmu saraksts 
Visas dziesmas ir sacerējuši Paramore dalībnieki.

iTunes Deluxe Edition 

Piezīme:

* "Never Let This Go" ļoti bieži ir nepareizi rakstīts kā "Let This Go".

Singli

Personāls 
 Heilija Viljamsa - vadošais vokāls
 Džošs Farro - vadošā ģitāra, bekvokāls
 Džeremijs Deiviss - basģitāra
 Zaks Farro - bungas, perkusijas
 Džeisons Binums - ritma ģitāra
 Džons Hembrijs - basģitāra

Albuma izdošanas vēsture

Pozīcijas topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Paramore oficiālā mājaslapa 

2005. gada albumi
Paramore albumi
Debijas albumi
Tepenīcas valnis

Tepenīcas valnis ir smilšainu un mālainu pauguru grēda Viļakas novada Susāju pagastā, kas stiepjas no Tepenīcas ciema centra līdz pat Vēdeniešiem. Tepenīcas apkārtnē valnis izbeidzas ar Mitrakolnu (132 m vjl.).

Adzeles pacēlums
Susāju pagasts
Tepenīca
Džela

Džela () ir pilsēta Kaltanisetas provincē Sicīlijas dienvidos Itālijā. Džela atrodas Vidusjūras krastā 84 km no Kaltanisetas pilsētas. Džela ir nozīmīga rūpniecības un ostas pilsēta. Ļoti nozīmīga ir naftas pārstrāde.

Ārējās saites 

Sicīlijas pilsētas
Salas ciems

Salas ciems var būt:
 Babītes novada Salas pagasta nosaukums 1945. - 1977. g.
 Salas novada Salas pagasta nosaukums 1945. - 1990. g.
 Salas ciems - administratīva vienība Pļaviņu rajonā 1945. - 1954. g.
Burn (Nine Inch Nails dziesma)

"Burn" ir amerikāņu industriālā roka projekta Nine Inch Nails reklāmsingls. Tas ir viens no retajiem NIN izdevumiem, kam nav sava Halo numura. "Burn" sākotnēji tika izdots filmas "Dzimuši slepkavas" oficiālajā skaņu celiņā, bet vēlāk arī iekļauts desmitās gadadadienas The Downward Spiral seciālā Deluxe Edition pārizdevumā.

Ārējās saites 
 "Burn" versijas 
 NinWiki papildinformācija 

1994. gada singli
Nine Inch Nails dziesmas

es:Burn (desambiguación)#Música
Bānūžu ezers

Bānūžu ezers ir caurteces ezers Cēsu novada Taurenes pagastā, lielākais Lodes—Taurenes ezeru grupā. Ezers avotains, dibens granšains, akmeņains, vietām lieli akmeņi. Krasti lēzeni, vietām stāvi. Cauri tek Meļļupe uz Ilzes ezeru un tālāk uz Gauju. Gar ziemeļu krastu iet autoceļš Bānūži—Lodes muiža. Ezera ziemeļrietumu stūra krastā Bānūžu Velnakmens, puskilometru uz rietumiem — Bānūžu pilskalns. Dienvidrietumos — Jāņkalns (227 m).

Makrofīti: niedres, kosas, grīšļi, glīvenes, ūdensrozes, lēpes, elodejas. Regulāra ūdens ziedēšana. Mīt līdaka, asaris, plaudis, vēdzele, rauda, līnis, karūsa.

Atsauces 

Cēsu novada ezeri
Taurenes pagasts
Vecpiebalgas novada ezeri
Hubilajs

Hubilajs (; ; dzimis , miris ) bija Mongoļu impērijas lielhans (kagans), Juaņu dinastijas un Juaņu impērijas dibinātājs.

Hubilajs bija Čingishana mazdēls. 1279. gadā viņš pabeidza Ķīnas iekarošanu un pasludināja sevi par imperatoru, izveidojot Juaņu impēriju ar galvaspilsētu Hanbaliku (mūslaiku Pekinu). Nesekmīgi bija viņa karagājieni uz Japānu, Vjetnamu, Birmu un Javu. Hubilajs mainīja līdzšinējos priekšstatus par mongoļu valsts struktūru, veica virkni reformu, izveidoja spēcīgu ierēdniecību, viņa laikā lielu ietekmi guva budisms.

Hubilaja laikā izveidojās pirmie kontakti ar Eiropu, daudzus gadus galmā dzīvoja venēciešu tirgotājs un ceļotājs Marko Polo.

Ārējās saites 

1215. gadā dzimušie
1294. gadā mirušie
Mongoļu kagani
Mākslas sacensības olimpiskajās spēlēs

Mākslas sacensības bija moderno Olimpisko spēļu sastāvdaļa 20. gadsimta pirmajā pusē no 1912. līdz 1948. gadam. Sacensības bija daļa no Olimpiskās kustības dibinātāja Pjēra de Kubertēna sākotnējiem mērķiem. Medaļas tika piešķirtas darbiem, kurus bija iedvesmojis sports un tika pasniegtas piecās kategorijās: arhitektūra, literatūra, mūzika, gleznošana un tēlniecība.

Mākslas sacensības atcēla 1954. gadā, jo mākslinieki tika uzskatīti par profesionāļiem, kamēr Olimpisko spēļu atlētiem bija jābūt amatieriem. Kopš 1956. gada šo sacensību vietu ir ieņēmusi Olimpiskā kultūras programma.

Vēsture 

Līdz ar Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) dibināšanu 1894. gadā un pirmajām Olimpiskajām spēlēm, Francijas barons Pjērs de Kubertēns redzēja savu ideālu piepildījumu — cilvēkus ar attīstītu prātu un ķermeni sacenšoties sportā, nevis karā. Cits no viņa mērķiem bija apvienot mākslu un sportu, tāpēc viņš apsvēra mākslas sacensību iekļaušanu Olimpiskajās spēlēs.

1906/ gada maijā Kubertēns Parīzē organizēja tikšanos starp SOK pārstāvjiem un mākslinieku organizācijām. Tikšanās noslēdzās ar piedāvājumu SOK organizēt mākslas sacensības Olimpiskajās spēlēs piecās disciplīnās (arhitektūra, literatūra, mūzika, gleznošana un tēlniecība). Iesniegtajiem mākslas darbiem iedvesma bija jāsmeļas sportā.

Atsauces 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Olimpiskās spēles
Aleksandrs Fiļimonovs

Aleksandrs Fiļimonovs (; dzimis  Joškarolā) ir bijušais Krievijas futbola vārtsargs. Viņš ir plašāk zināms kā bijušais Maskavas "Spartak" un Krievijas futbola izlases spēlētājs, kā arī saistībā ar kuriozi ielaistajiem vārtiem Euro 2000 kvalifikācijas izslēgšanas spēlē pret Ukrainas izlasi, kurus guva Andrijs Ševčenko. Ielaistie vārti liedza Krievijas izlasei dalību Euro 2000.

Ārējās saites 
 Fiļimonova karjeras statistika 
 Nacionālās izlases statistika

 

1973. gadā dzimušie
Krievijas futbolisti
Krievijas izlases futbolisti
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
FK Spartak Maskava spēlētāji
Kijivas "Dinamo" spēlētāji
Marijelā dzimušie
Geraņimovas Ilzas ezers

Geraņimovas Ilzas ezers (arī Geraņimovas Ildzs, Ilzas ezers, Geraņimova ezers, Ilza ezers, Ilžas ezers, Ilzes ezers, Elszen) ir sestais Latvijas dziļākais ezers Krāslavas novada Kastuļinas pagastā.  Ezers atrodas subglaciālajā iegultnē Feimaņu paugurainē, dibens dūņains, krasti stāvi. Ietek vairāki strauti un grāvji, lielākie no kuriem ir Randovka no Lielā Kustaru ezera un strauts no Dubuļu ezera. Notece uz Rušonu. Uz iztekas līdz 20. gadsimta 70. gadiem bijušas dzirnavas. Ezera tilpums 36 milj. m³, ūdens apmainās 1,8 gados. Ezerā viena sala (0,1 ha).

Makrofīti: niedres, meldri, kosas, pameldri, vilkvālītes, kalmes, bultenes, lēpes, glīvenes. Dzīvo līdaka, asaris, rauda, karūsa, plaudis, līnis, repsis, sniedze, karpa, zutis, vēdzele, ielaistas sīgas.

Krastos vairākas peldvietas. Ziemeļu krastā Vortņikos brīvdienu māja "Zemeņu krastiņi".

Ilzas ezers rakstiskos avotos minēts 1478. gadā ar nosaukumu Elszen see, kur aprakstīta tā krastos esošā Mušas zeme un muiža (Terra Mesinen, Myszinnen lant, Mussen moyza) kā arī Eisbaha pils (Hespach moyza)

Atsauces 

Aglonas novada ezeri
Kastuļinas pagasts
Šabtajs Kalmanovičs

Šabtajs fon Kalmanovičs (, dzimis  Kauņā, Lietuvā, miris  Maskavā, Krievijā) bija ebreju izcelsmes PSRS VDK aģents, Krievijas uzņēmējs, basketbola patrons un funkcionārs. Precējies ar bijušo Krievijas sieviešu basketbola izlases kapteini Annu Arhipovu. Krievijā bijis pazīstams kā daudzu slavenību, piemēram, Maikla Džeksona, Lizas Minelli, koncertu sponsors.

Biogrāfija 
Š. Kalmanovičs piedzima Kauņā, Lietuvas PSR, 1949. gadā. 1971. gadā pabeidza Kauņas Politehnisko institūtu. Tajā pašā gadā kopā ar savu ģimeni emigrēja uz Izraēlu, kur pabeidza Jeruzalemes universitāti, vēl ir ieguvis inženieru diplomu. 1988. gadā tika apcietināts un notiesāts uz septiņiem gadiem ieslodzījumā par spiegošanu PSRS labā, taču izcietis tikai 5 gadus no piespriestā soda veselības problēmu dēļ. Saskaņā ar apsūdzības datiem Š. Kalmanovičs piegādāja informāciju PSRS vairāk nekā 17 gadus. Viņš bija aktīvs Izraēlas darba partijas loceklis, strādāja valdības preses dienestā. Pirms apcietināšanas viņš dzīvoja un strādāja Āfrikā, kur bija Izraēlas pārstāvis.

Pēc tam pārcēlās uz dzīvi Krievijas Federācijā, bija izcili veiksmīgs basketbola patrons un funkcionārs. Ģenerālmenedžera amatā kopā ar dažādiem klubiem 5 reizes uzvarēja Eirolīgā — 1999. gadā vīriešu basketbola klubam Kauņas "Žalgiris", 2003. gadā Krievijas sieviešu basketbola klubam Jekaterinburgas UMGK, no 2007. līdz 2009. gadam 3 reizes Krievijas vīriešu basketbola klubam Maskavas apgabala "Spartak". Pēc panākuma ar "Žalgiris" Lietuvas prezidents viņam piešķīra dižciltīgā titulu un kopš tā laika viņa uzvārds tika papildināts ar fon. Kopš 2008. gada viņš bija arī Krievijas sieviešu basketbola izlases ģenerālmenedžeris. Š. Kalmanovičs bija vienīgais basketbola klubu īpašnieks, kas Eirolīgā bija spējis uzvarēt gan ar sieviešu, gan ar vīriešu komandām. Bija ievērojams kolekcionārs, kura īpašumā bija viena no ievērojamākām Latvijas porcelāna kolekcijām, kuras daļa tika izmantota, izdodot katologu "Riga Art Ceramics" 2009. gadā.

 atentātā Šabtaju Kalmanoviču nošāva. Šāvēji Kalmanoviča Mercedes automašīnas virzienā raidīja 10 automāta šāvienus, no gūtajiem ievainojumiem Kalmanovičs notikumā vietā mira, bet viņa šoferis ar smagiem ievainojumiem tika ievietots slimnīcā. Par nozieguma galveno versiju tika uzskatīta pasūtījuma slepkavība, kas bija vērsta pret Kalmanoviču kā basketbola kluba vadītāju.

Atsauces 

1947. gadā dzimušie
2009. gadā mirušie
Krievijas cilvēki
Lietuvas cilvēki
Izraēlas cilvēki
Basketbols Krievijā
Uzņēmēji
Spiegi
Slepkavību upuri
Jērkules ezers

Jērkules ezers ir caurteces ezers Siguldas novada Krimuldas pagastā. Krasti zemi, lēzeni, dibens dūņains. Ietek vairāki grāvji un upītes, lielākie no kuriem ir Grašupīte un Līgotņu strauts. Iztek Loja.

Makrofīti: vilkvālītes, kalmes, ūdensrozes, lēpes, elodejas, raglapes, ežgalvītes, trejdaivu ūdensziedi. Ezers stipri aizaudzis. No 1989. gada līdz 1992. gadam ieguva sapropeli mēslojumam. Gadā iegūti 15000 m³ sapropeļa. Mīt līdaka, asaris, rauda, līnis, karūsa. Ligzdo pīles.

Atsauces 

Siguldas novada ezeri
Krimuldas pagasts
Krimuldas novada ezeri
Valle

Valle ir ciems Latvijas dienvidos, Zemgalē, Bauskas novada Valles pagasta centrs. Vallē atrodas Valles pamatskola, pirmsskolas izglītības iestāde, bibliotēka, luterāņu baznīca, muzejs "Zvanītāju Bukās", degvielas uzpildes stacija, vairāki veikali, tūrisma un atpūtas komplekss. Vallē krustojas reģionālie autoceļi P87 un P73. Attālums līdz novada centram Bauskai — 41 km, līdz Rīgai — 67 km.

Vēsture 
1626. gada 7. janvārī pie Valles notika lielā Valles kauja starp Polijas-Lietuvas un Zviedrijas karaspēkiem, kurā pārliecinošu uzvaru izcīnīja zviedru karavīri.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Valles muižu (Gut Wallhof). Latvijas PSR laikā Valle bija Taurkalnes ciema centrs, šeit atradās arī kolhoza "Valle" administrācija. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Valle kļuva par Valles pagasta (no 1990. gada) administratīvo centru Aizkraukles rajonā (līdz 1991. gadam Stučkas rajons). 2009. gadā administratīvi teritoriālās reformas rezultātā pagasts apvienots ar vairākām bijušo Aizkraukles un Bauskas rajonu pašvaldībām un iekļauts Vecumnieku novadā. 2021. gada administratīvi tertitoriālās reformas Valles pagastu iekļāva Bauskas novadā.

Ievērojamas personības 
 Alfreds Amtmanis-Briedītis (1885—1966) — aktieris un režisors; dzimtajās mājās "Zvanītāju Bukās" izveidots muzejs;
 Teodors Amtmanis (1883—1938) — aktieris;
 Aleksandrs Hanss Bernevics (Alexander Hans Bernewitz, 1863—1935) — vācbaltiešu luterāņu mācītājs; kalpojis par mācītāju Valles draudzē;
 Voldemārs Jakubovs (1894—1941) — kara lidotājs, pulkvežleitnants, Latvijas Jūras aviācijas diviziona komandieris;
 Georgs Mancelis (1593—1654) — vācbaltiešu literāts un valodnieks; kalpojis par mācītāju Valles draudzē;
 Andrejs Stūris (1895—1915) — viens no pirmajiem kritušajiem latviešu strēlniekiem;
 Teodors Hermanis Valters (1898—1992) — kalpojis par mācītāju Valles draudzē;
 Gina Viegliņa-Valliete (1947—2022), skolotāja, literāte, publiciste un novadpētniece;
 Jānis Vilde (1900—1971) — ārsts-neirologs, veicis pētījumus antropoloģijā.

Skatīt arī 
 Valles pagasts
 Valles kauja

Atsauces

Ārējās saites 
 Valle.lv

 
Latvijas pagastu centri
Bauskas novada ciemi
Jūgezers

Jūgezers var būt:
 Lielais Jūgezers - ezers Garkalnes novadā
 Mazais Jūgezers - ezers Garkalnes novadā
Asūnes pagasts

Asūnes pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Ķepovas, Svariņu, Dagdas, Konstantinovas, Robežnieku pagastiem, un pa Dagdas ezeru ar Dagdas pilsētu.

Daba

Reljefa formas 
Akmiņu kolns, Augstais kalns, Bazneicas kaļneņš, Bīdru Driva, Cara kalns, Greizie kalni, Kapališu kalns, Kunga driva, Reiņu pilskalns, Saules kalns.

Hidrogrāfija

Ūdensteces 
Asūnīca, Jolzas upīte, Kaķu grovs, Locupe, Naudas groveits, Ormjanka, Rūbežneica, Sarkanā upīte, Tēce, Tētes grovs.

Ūdenstilpes 
Akteņš, Asūnes dzirnavu ezers, Dagdas ezers, Glušaks, Jolzas ezers, Kaitras ezers, Lielais Asūnes ezers, Ļutaucu ezers, Mazais Asūnes ezers, Mazais Kaitras ezers, Zabaru dzirnavu dīķis.

Purvi 
Bišu pūrs, Briuklojs, Cereka pūrs, Dinčouka, Diunes kokts, Ļutaucu purvs, Opolais pūreņš, Siunoklis, Stībrovka, Vaļteru pūrs, Viekšiejs.

Dabas aizsardzība 
Pagastā atrodas dabas liegums "Asūnes ezeri".

Vēsture 
1935. gadā Asūnes pagasta (agrāk Osūnes pagasts) platība bija 213,8 km2. 1945. gadā pagastā izveidoja Aišpuru, Apoļu, Asūnes, Bērziņu, Ķepovas un Rutku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Asūnes ciemam pievienoja Aišpuru ciemu, 1960. gadā Asūnes ciema padomju saimniecības "Cīņa" teritorijas iekļāva Svariņu ciemā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā.

Pieminekļi 
Pagasta teritorijā atrodas trīs valsts nozīmes un četri vietējās nozīmes arheoloģijas pieminekļi.

Valsts nozīmes pieminekļi: 
 Aizpuru apmetne
Klabauču pilskalns (Čornaja gora)
Reiņu pilskalns (Perečkas kalns)

Vietējās nozīmes pieminekļi: 
 Aprobaucu apmetne un viduslaiku kapsēta
 Asūnes viduslaiku kapsēta (Baznīcas kalniņš)
 Klabauču senkapi (Turku kapi)
 Reiņu pilskalns

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Asūne (pagasta centrs), Račeva.

Ievērojamas personības 
 Pēteris Laurinovičs (1902-1949) - ievērojams katoļu garīdznieks, profesors
 Konstantīns Raudive (1909—1974) - psihologs un parapsihologs.
 Modests Trepšs (1911—1978) — ādas plastikas mākslinieks un pedagogs

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Krāslavas novada pagasti
Autoceļš A12 (Latvija)

|}
|}
A12 autoceļš Jēkabpils—Rēzekne—Ludza—Krievijas robeža (Terehova) ir augstākās kategorijas Latvijas autoceļš, kas savieno Jēkabpili (autoceļu A6) ar Rēzekni un Ludzu un tālāk ar Krievijas robežu. Ietilpst starptautiskajā autoceļā E22, bet posms Rēzeknes apvedceļā no A15 līdz A13 — maršrutā E262. Ceļa kopgarums ir 164,5 km un tam visā garumā ir asfaltbetona segums.

Vēsture 
2016. gada augustā tika izsludināts konkurss par A12 posma Dubinova-Ludza (114,3-125,1 km) segas pārbūvi, kurā 2017. gada janvārī ar līgumcenu 9 862 780 EUR uzvarēja AS A.C.B..

Posms Rēzekne-Ludza 
2004. gadā tika veikta A12 posma Rēzekne-Ludza uzlabošanai un attīstībai. Projekta  ietvaros  notika 
būvniecības  ieceres  publiskā  apspriešana, kuru rezultātā  pašvaldības  bez  iebildumiem  atbalstīja vienu no paredzētajiem trases variantiem. 2007. gadā tika izstrādāts posma tehniskais projekts, taču līdzekļu trūkuma dēļ projekts netika realizēts. 2011. gadā tika izstrādāts trases sociāli ekonomiskais novērtējums. 2015. gadā tika pabeigts un publiskots autoceļa posma ietekmes uz vidi novērtējums. Paredzams, ka Ludzas apvedceļa posmu izbūvēs līdz 2025. gadam, bet pārējo trasi - līdz 2035. gadam.

Posms Ludza-Ploski 
2007. gadā sākti darbi lai uzlabotu A12 maršrutu. 2008. gadā pabeigta posma Nirza-Ploski būvniecība, taču lai pievienotu šo posmu A12 maršrutam, bija jāizbūvē arī otrs posms Ludza-Nirza. 2014. gada 1. oktobrī tikai pabeigta posma Ludza-Nirza izbūve, tādējādi posmā no Ludzas līdz Zilupei tika mainīts autoceļa maršruts. Jaunajā ceļa posmā izbūvēts jauns tilts pār Isnaudas upi, izbūvēti četri caurbraucamie tuneļi krustojumos ar vietējās lietošanas ceļiem. Savukārt, lai samazinātu pieslēgumu skaitu, šosejai ir izbūvēti blakusceļi aptuveni septiņu kilometru garumā.

Apdzīvotās vietas pie autoceļa 
 Greiškāni;
 Jēkabpils;
 Kūkas;
 Ludza;
 Mežāre;
 Rēzekne;
 Sakstagals;
 Terehova
 Tutāni;
 Varakļāni;
 Viļāni;
 Zilupe;
 Zīlāni.

Atsauces

Ārējās saites 

 www.lvceli.lv

A12
Ezernieku pagasts

Ezernieku pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos, Ežezera krastā. Robežojas ar sava novada Šķaunes, Svariņu, Dagdas un Andzeļu pagastiem, Rēzeknes novada Kaunatas pagastu un Ludzas novada Rundēnu un Istras pagastiem.

Daba 
Ezernieku pagasts iekļaujas Rāznas nacionālā parka teritorijā.

Hidrogrāfija

Upes 
Pagasta teritorijā ir deviņas upes:

Akmineica, Deņica, Jurkovas upīte, Narūta, Paulinka, Pustošku grāvis, Sarja, Volčica, Židovka.

Ezeri 
Pagasta teritorijā ir deviņpadsmit ezeri:

Adamovas ezers, Boļtiņais, Ciukača ezers, Dūbuleits, Eša ezers, Glušačoks, Juguļu ezers, Košiuneits, Namaškaļs, Paholku ezers, Patmaļnīku ezers, Plataču ezers, Riuseits, Samaneits, Svetļiņkais ezers, Šabalu ezers, Udrijas ezers, Vaivodu ezers, Verdiveits.

Purvi 
Pagasta teritorijā ir divi purvi: Verdiveite, Vilku purvs.

Vēsture 
1935. gadā Bukmuižas pagasta platība bija 192,1 km². No 1940. gada pagastu pārdēvēja par Ezernieku pagastu. 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Ezernieku, Naikuru, Niperu, Patmalnieku, Ruseckas, Svariņu un Žogotovas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Ezernieku ciemam pievienoja Patmalnieku ciemu, 1957. gadā - Niperu ciema Dzeržinska kolhoza teritoriju. 1960. gadā Ezernieku ciemam pievienoja Svariņu ciema Ļeņina kolhoza teritoriju, bet padomju saimniecības "Dagda" teritoriju pievienoja Andzeļu ciemam. 1965. gadā "Dagdas" teritoriju pievienoja atpakaļ Ezernieku ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

Pieminekļi 
Pagasta teritorijā ir divpadsmit kultūras pieminekļi.

Valsts nozīmes pieminekļi: 
 Bukmuižas katoļu baznīca ar žogu
Bukmuižas katoļu baznīcas altāris
Jaundomes muižas dzīvojamā ēka (fasādes dekoratīvā apdare)
 Ūdrāju pilskalns (Dubovka, Ozolkalns) ar apmetni
 Piļoru senkapi I,II
 Lieltirševas senkapi (Šauskalns)
 Jurkovas senkapi (Turku kalns)
Obiteļu senkapi (Franču kapi. Kara kapi)
 Pustoškas Baterijas kalns - pilskalns

Vietējas nozīmes pieminekļi: 
 Jaundomes muižas kungu māja
Lieltirševas viduslaiku kapsēta 
Pontagu senkapi

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ezernieki (pagasta centrs), Egļova, Udrija.

Ievērojamas personības 
Ignats Asāns (1874-1918) - latgaliešu literatūras izdevējs, publicists, sabiedrisais darbinieks

Jāzeps Kazlass - priesteris, 1928.-1944.g. kalpojis Bukmuižas katoļu draudzē, literāts

Valentīna Zeile (1937_2018), zinātniece-ekonomiste, politiķe

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Krāslavas novada pagasti
Artūrs Štālbergs

Artūrs Štālbergs (dzimis  Liepājā, Latvijā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja vieglā uzbrucēja pozīcijā, Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Līdz 2009. gadam pārstāvēja klubu "Liepājas Lauvas", pēc tam pievienojās LBL klubam Rīgas "VEF".

Kopā ar Latvijas izlasi izcīnīja 13. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā.

2010. gadā beidza profesionāla sportista karjeru un kļuva par "Liepājas lauvu" galvenā trenera palīgu.. Turpmāk strādājis par trenera palīgu un galveno treneri dažādos Latvijas un ārvalstu klubos, bijis galvenais treneris Latvijas U-20 izlasei, bet 2019. gadā tika iecelts par Latvijas vīriešu basketbola izlases ģenerālmenedžeri. Vēlāk viņš no šī amata atkāpās un kļuva par sieviešu basketbola kluba "TTT/Rīga" ģenerālmenedžeri.

Atsauces

Ārējās saites 

 FIBA Europe.com profils 
 VEF Rīga profils
 Basket.lv profils

1984. gadā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Liepājā dzimušie
Konstantinovas pagasts

Konstantinovas pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Andrupenes, Dagdas, Asūnes, Robežnieku, Skaistas un Aulejas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Pagasta teritorijā ir sešas upes:

Dubna, Dubņagu upe, Dzeguze, Mazā Dubna, Mazā upīte, Noviku grāvis.

Ezeri 
Pagasta teritorijā ir septiņi ezeri:

Kupra ezers, Luboneņš, Ojatu ezers, Prudiņka, Saldu ezers, Sila ezers, Šķierzlota ezers.

1999.gadā ir izveidots dabas liegums "Ojatu ezers".

Purvi 
Pagasta teritorijā ir viens purvs - Miķeļa pūrs.

Vēsture 
Līdz 1920. gada agrārajai reformai tagadējā Konstantinovas pagasta teritorijā atradās Aleksandrovas, Ignatovas, Konstantinovas, Magnusovas un Sivergola muižas. 

1971. gadā Krāslavas rajonā, apvienojot Aulejas, Dagdas un Ignatovas ciemiem piederošās padomju saimniecības "Iskra" teritorijas, izveidoja Iskras ciemu. 1979. gadā Iskras ciemam pievienoja daļu likvidētā Jaunokras ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par Iskras pagastu un tajā pašā gadā pārdēvēja par Konstantinovas pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

Pieminekļi 
Pagasta teritorijā atrodas pieci valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi:
 Saldu Piliņgore - pilskalns un senkapi
 Slobodas senkapi (Franču kapi)
 Kubulnišķu senkapi I
 Kubulnišķu senkapi II (Napoleona kapi)
 Bogdanu pilskalns

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Konstantinova (pagasta centrs), Aleksandrova, Bronki, Ščedrati, Nartiši.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Krāslavas novada pagasti
Zvirgzdenes ezers

Zvirgzdenes ezers (arī Zvirgzdienes ezers, Zvirgzdines ezers) ir caurteces ezers Ludzas ezeru grupā Ludzas novada Zvirgzdenes pagastā pie Ludzas pilsētas robežas. Krasti slīpi, vietām stāvi, rietumu malā zemi, kūdraini. Dibens smilšains, dūņains. Sešas (pēc citiem avotiem piecas) ar mežu apaugušas salas ar kopējo platību 3,8 ha: Liepu sala (1,4 ha), Ozolu sala (1,2 ha), Ievu sala (0,5 ha), Lakstīgalu sala (0,4 ha), Mīlestības sala (0,3 ha). Salas ietilpst dabas liegumā "Zvirgzdenes ezera salas". Ietek Stauka no Cirma ezera, grāvis no Pauguļu ezera. Iztek Plītnīca uz Mazo Ludzas ezeru. Makrofīti: niedres, meldri, lēpes, glīvenes, elodejas, kosas, elši. Dzīvo līnis, plaudis, karūsa, līdaka, asaris, karpa, zandarts. Izmanto zivjaudzēšanai - ielaistas sudrabkarūsas.

Atsauces 

Ludzas novada ezeri
Ludza
Zvirgzdenes pagasts
Cirmas pagasts
Ciblas novada ezeri
Eiropas U-16 čempionāts basketbolā

Eiropas čempionāts basketbolā vīriešu U-16 izlasēm ir basketbola turnīrs Eiropas vīriešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā basketbolisti ir 16 gadus veci vai jaunāki. Čempionāts notiek kopš 1971. gada. Turnīrs līdz 2003. gadam tika organizēts ik pēc 2 gadiem, taču kopš 2003. gada tas tiek organizēts katru gadu. Turnīru organizē FIBA Europe.

Rezultāti

Kopvērtējums

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

Eiropas čempionāts basketbolā
Eiropas čempionāti
Eiropas U-18 čempionāts basketbolā

Eiropas čempionāts basketbolā vīriešu U-18 izlasēm ir basketbola turnīrs Eiropas vīriešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā basketbolisti ir jaunāki par 18 gadiem. Čempionāts notiek kopš 1964. gada. Turnīrs līdz 2004. gadam tika organizēts ik pēc 2 gadiem, taču kopš 2004. gada tas tiek organizēts katru gadu. Turnīru organizē FIBA Europe.

A divīzija

Medaļas

B divīzija 

 a — kopš 2012. gada uz A divīziju tiek paaugstināta arī 3. vieta

C divīzija

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

Eiropas čempionāts basketbolā
Eiropas čempionāti
Eiropas U-20 čempionāts basketbolā

Eiropas čempionāts basketbolā vīriešu U-20 izlasēm ir basketbola turnīrs Eiropas vīriešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā basketbolisti ir jaunāki par 20 gadiem. Čempionāts notiek kopš 1992. gada. Turnīrs līdz 2004. gadam tika organizēts ik pēc 2 gadiem, taču kopš 2004. gada tas tiek organizēts katru gadu. Turnīru organizē FIBA Europe.

Rezultāti

A divīzija

B divīzija

Ārējās saites 
 Mājaslapa 

Eiropas čempionāts basketbolā
Eiropas čempionāti
Jāņupe

Jāņupe var būt:
 Jāņupe - Smakupes pieteka Iecavas novadā
 Joņupes cits nosaukums
 Līgupes cits nosaukums
 Jāņupe - vasarnīcu ciems Olaines pagastā

Skatīt arī 
 Jāņupīte
Lauderu ezers

Lauderu ezers (arī Lielais Lauderu ezers, Ļaudaru ezers) ir caurteces ezers Ludzas novada Lauderu pagastā. Izstieps, līčains ezers, krasti slīpi. Ietek vairāki grāvji, nozīmīgākais no kuriem ir pieteka no Mazā Lauderu ezera. Iztek Lauderu strauts uz Istru. Eitrofs, stipri aizaudzis ezers. Makrofīti: niedres, meldri, kalmes, glīvenes, kosas, elši, lēpes, ūdensrozes, elodejas, raglapes, bultenes. Mīt karūsa, līdaka, asaris, rauda, rudulis, vēdzele.

Atsauces 

Ludzas novada ezeri
Lauderu pagasts
Nirzas pagasts
Zilupes novada ezeri
Džonijs Deps

Džons Kristofers "Džonijs" Deps (; dzimis  Ouensboro, Kentuki štatā, ASV) ir amerikāņu kinoaktieris, producents un mūziķis. Viņš ir ieguvis Zelta globusa balvu un Ekrāna aktieru ģildes balvu par labāko aktierspēli. 1999. gadā saņēmis Cēzara Goda balvu.

Pirmā loma kino bija šausmu filmā "Šausmas Gobu ielā" 1984. gadā. Kļuva pazīstams ar galveno lomu Emira Kusturicas filmā "Arizonas sapnis" (1992). Pasaules slavu ieguva pēc galvenās lomas Džima Džārmuša kulta filmā "Mironis" (1995). Trīs reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai. 2008. gadā ieguvis Zelta globusa balvu kā labākais komēdijas vai mūzikla aktieris par lomu filmā "Svīnijs Tods: Flītstrītas dēmoniskais bārddzinis" (2007). Lielus komerciālus panākumus guva filmu sērija "Karību jūras pirāti", kurā Deps atveidoja kapteini Džeku Sperovu.

Džonijs Deps piedalījies arī tādās filmās kā "Vienība" (1986), "Eds Vuds" (1994), "Dons Žuans de Marko" (1994), "Drosmīgais" (1997), "Donijs Brasko" (1997), "Devītie vārti" (1999), "Šokolāde" (2000), "Meklējot Nekurzemi" (2004), "Līgava līķis" (2005, balss), "Alise Brīnumzemē" (2010), "Ruma dienasgrāmata" (2011), "Transcendence" (2014).

No 1998. līdz 2012. gadam aktieris dzīvoja nereģistrētā laulībā ar franču dziedātāju Vanesu Paradī, kurā viņiem bija divi bērni.

Atsauces

Ārējās saites 

1963. gadā dzimušie
Kentuki dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Amerikāņu kinorežisori
ASV kinoproducenti
Zelta globusa balvas ieguvēji
Cēzara balvas ieguvēji
Donjanas nacionālais parks

Donjanas nacionālais parks () ir dabas parks Spānijas dienvidos, Andalūzijas autonomā apgabalā, Uelvas un Seviljas provinces teritorijā. Tas aptver 543 km², no kuriem 135 km² ir aizsargājamā teritorija. Parka apkārtnē ir purvi, plūstošās smiltis, upes un smilšu kāpas Las Marismas pilsētas, Gvadalkiviras upes deltas rajonā, kur tā ietek Atlantijas Okeānā. Donjana satur ļoti dažādu ekosistēmu un patversmes savvaļas tostarp tūkstošiem Eiropas un Āfrikas gājputnu, Dambriežu, Spāņu staltbriežu, mežacūku, Eiropas Āpšu, Ēģiptes Mangustu, un apdraudētās sugas, piemēram, Spāņu impēriskie ērgļi un Ibērijas lūsis.

Parka vēsture 
Rezervāts tika dibināts 1963. gadā, kad Pasaules dabas fonds (PDF) vienojās ar Spānijas valdību un iegādājās atļauju, lai to aizsargātu. Ir bijusi pastāvīga dabas apdraudēšana eksosistēmās, un arī purvu un upju piesārņošana, kad tiek apūdeņotas zemes, un tūrismu apmeklētāju paplašināšana.
1989. gadā Nacionālā parka apkārtnē tika dota lielāka aizsardzība, ja buferzona būs atzīta par dabas parka reģionālo pašvaldību diviem parkiem un kopš tā laika ir kvalificētas, kā vienotas ainavas.

1994. gadā UNESCO atzina parku par pasaules mantojuma objektu, parks ir iekļauts arī UNESCO biosfēras rezervātu sarakstā. Parkā ir bioloģiskā daudzveidība, kas ir unikāla Eiropā, lai gan ir daži parki , ar kuru Donjanai ir sadraudzības līdzības.

Ekoloģiskie riski 
Derīgo izrakteņu ieguves piesārņojums parku un to ļoti jutīgo ekoloģija ir apdraudēta kopš 1998. gada no metālu masveidu noplūdes Guadimar upē, kas plūst cauri parkam, tomēr noplūde bija novirzīta uz Guadalquivir upi. Ietekmes uz lauksaimniecību 2007, Pasaules dabas fonds brīdinājis, ka zemeņu audzētavas ap parku, kur 95% no Spānijas zemeņu ir ražotas, draudēja izraisīt Katastrofālu kaitējumu parkam, kas noplacina apkārtējo gruntsūdeni, jo īpaši, ja nelikumīgie urbumi bija iesaistīti, kā arī radot ievērojamu pesticīdu piesārņojumu un plastmasas atkritumi, kas uzkrājās vietējā Līcī. Tālāk ziņots, ka PDF bija aicinājuši boikotēt spāņu zemenes, bet tas ir pretrunā ar PDF piezīmes un Spānijas pārstāvjiem, un tas ir neraksturīgi PDF aicināt boikotēt zemenes.

Spānijas nacionālie parki
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Spānijā
Filatēlija

Filatēlija ir pasta apmaksas zīmju - pastmarku, - un citu pasta izdevumu kolekcionēšana, ar ko nodarbojas filatēlisti. Krāj gan "dzēstas" (zīmogotas), gan "nedzēstas" (nezīmogotas) pastmarkas, pastmarku blokus, loksnes, kvartblokus, tā sauktās „pirmās dienas” aploksnes, speciālās zīmogošanas aploksnes, pastmarku izstāžu bukletus un citus pasta izdevumus. Daži filatēlisti vāc pastmarkas ar tipogrāfijā pieļautām iespiedkļūdām. Kolekcionē arī nodokļu un nodevu apmaksai paredzētās zīmogmarkas, dzelzceļa markas un tā sauktās pamarkas jeb aģitācijas markas, kas tiek izdotas, lai popularizētu kādu valsti, reģionu, notikumu, paustu politisku vai sociālu vēstījumu u.tml.

Starptautiskā līmenī filatēlistus vieno "Starptautiskā Filatēlistu savienība" (International Federation of Philately (FIP)), "Starptautiskā Pastmarku katalogu un filatēlijas rakstupublicētāju asociācija" (International Association of StampCatalogue Publishers (ASCAT)), "Starptautiskā Filatēlijas žurnālistu asociācija" (International Association of PhilatelicJournalists (AIJP)), bet valstu līmenī - attiecīgo valstu filatēlistu savienības.

Kolekciju veidošanas pamatprincipi 

Kolekciju var veidot:
 kā kādas noteiktas valsts visu pastmarku vākšana hronoloģiskā secībā;
 dažādu valstu noteiktai tēmai veltītas pastmarkas un/vai pasta izdevumi, piemēram: flora, fauna, sports, Olimpiskās spēles, kosmoss utt.;
 vienas valsts noteiktai tēmai veltītas pastmarkas un/vai pasta izdevumi;
 dažādu valstu pirmās pastmarkas;
u.tml.

Atkarībā no tematiskā principa, pastāv tādas filatēlijas apakšnozares kā, piemēram, aviofilatēlija, aerofilatēlija u.c.

Kvalitātes kritēriji 

Kolekcijas veidošanā liela nozīme ir pastmarku drukāšanā izmantotajam papīram, ūdenszīmēm, krāsu variācijām, perforācijai (robiņu skaitam gar pastmarkas malām) un citiem parametriem.

Filatēlija Latvijā 

Latvijas Republikā filatēlistu sabiedrisko dzīvi organizē Latvijas Filatēlistu savienība. Tiek izdots arī žurnāls "Filatēlija Baltijā".

Literatūra 

 Ozoliņš Jānis. Pastmarku tematiskā kolekcija. - Avots: Rīga, 1987. - 51 lpp.
 Specializētais Latvijas pastmarku un pasta sūtījumu katalogs 1990-2002. - Latvijas filatēlistu savienība: Rīga, 2003. - 235 lpp.

Ārējās saites 

 Pasts.lv Filatēlija
 Ervīns Jākobsons. Aizraujošā kolekcionēšanas pasaule. // laikmetazimes.lv
 Zane Brīvmane. No Āfrikas caur Afganistānu līdz Dolei: filatēlijas izstāde “Pasts gar Daugavu un par Daugavu”.
Anglijas pilsoņu karš

Anglijas pilsoņu karš, arī Anglijas revolūcija () bija pilsoņu karš Anglijas Karalistē (1641—1651) starp parlamentāristiem (Roundheads — "apaļgalvjiem") un rojālistiem (Cavaliers — "kavalieriem"). To iedala trijos posmos: pirmajā (1642—1646), otrajā (1648—1649) un trešajā (1649—1651) pilsoņu karā.

Kara sākums 
Kad karalis pieprasīja parlamentam naudu cīņai pret nemieriem Skotijā , tas atteicās ieviest jaunus nodokļus, un 1642. gadā karalis pieteica parlamentam karu. Anglijā sākās pilsoņu karš starp rojālistiem, kas atbalstīja Anglijas karali Čarlzu I, un parlamenta piekritējiem. Čarlzs I bija slikts karavadonis, bet parlamenta piekritējus atbalstīja flote un vadīja divi izcili ģenerāļi- lords Fērfakss un Olivers Kromvels.

Kara gaita 
1645. gada 14. jūnija kaujā pie Neizbijas (Naseby) smagi apbruņotie un labi organizētie Kromvela "jaunā tipa" armijas pīķneši un musketieri sagrāva rojālistus.
1649. gadā Kromvels sakāva rojālistus un pasludināja Angliju par republiku.
1649. gadā Anglijas karali Čarlzu I tiesāja par nodevību un sodīja ar nāvi. Viņa nāve bija Anglijas pilsoņu kara kulminācija.  Karš beidzās ar parlamentāristu uzvaru kaujā pie Vūsteras (Worcester) 1651. gada 3. septembrī.

Sekas 
Pēc Anglijas pilsoņu kara beigām no Čarlza I sasauktā parlamenta bija palikuši tikai nedaudzi deputāti- t.s. "rumpja parlaments", kas tomēr pretendēja uz varu. 1653. gadā Kromvels, kurš enerģiski centās atbrīvoties no visām karaļa valdīšanas paliekām, atlaida "rumpja parlamentu". Ieradies parlamentā, viņš norādīja uz parlamenta priekšsēdētāja amata simbolu un smiedamies nosauca to par āksta zizli.

Lai gan Kromvels veica vairākas reformas, viņa vara nebija populāra. Pēc Kromvela nāves 1660. gadā armija lūdza Čarlza I dēlu Čarlzu II ieņemt troni. Ar to monarhija bija atjaunota.

Ārējās saites

Atsauces 
Pilsoņu karš
Kari ar Angliju
Pilsoņu kari
17. gadsimta kari
1640. gadi
Linezers (Rīga)

Linezers (arī Linu ezers) ir beznoteces ezers Rīgā, Biķernieku mežā. Izvietojies starp iekšzemes kāpām ar mīkstu, tīru ūdeni. Tikai nokrišņu un gruntsūdeņu ūdensgūtve. Krasti lēzeni. Peldvieta.

Atsauces 

Rīgas ezeri
Ķepovas pagasts

Ķepovas pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Asūnes, Svariņu, Bērziņu un Robežnieku pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Pagasta teritorijā ir septiņas upes:

Akmineica, Aktica, Asūnīca, Lukšova, Pupaļņa, Rūbežneica, Ūšupe.

Purvi 
Pagasta teritorijā ir trīs purvi:

Jelažņiku purvs, Pupaļņa, Vilku pūrs.

Vēsture 
1945. gadā Asūnes pagastā izveidoja Ķepovas ciema padomi. 1954. gadā Ķepovas ciemam pievienoja likvidēto Apoļu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dagdas novadā. 2021. gadā Dagdas novadu iekļāva Krāslavas novadā.

Pieminekļi 
Pagasta teritorijā ir divi valsts nozīmes un viens vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis.

Valsts nozīmes pieminekļi:
 Vorzovas senkapi
 Mīsnīku pilskalns (Zamščina).

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Neikšāni (pagasta centrs), Apaļi, Lukšova,Meļķeri.

Ievērojami novadnieki 

 Kostantīns Raudive (1904-1974) - filozofs, rakstnieks
 Konstantīns Aizpurs (1919-2003) - dramaturgs, dzejnieks
 Norberts Neikšānīts (Trepša) (1913-1972) - katoļu garīdznieks, rakstnieks
 Mečislavs Dubra (1934-2003) - sabiedriskais darbinieks, bijis Rīgas pašvaldības vadītājs (1976-1984)

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra 

Kopš 20.gadsimta 20.gadiem līdz 2000.gadam Ķepovas pagastā (Ķepovas ciemā) darbojās skola, tajā mācījušies Konstantīns Raudive, Konstantīns Aizpurs.

Atsauces 

Latgale
Krāslavas novada pagasti
Terors

Terors var būt:
 Terorisms
 Terors - vulkāns Antarktīdā
Lorupe

Lorupe ir Gaujas kreisā krasta pieteka Siguldas novadā. Iztek no Ummuru ezera Rinkas purva dienvidu daļā. Tek pa Lorupes-Jūdažu zemledus iegultni, lejtecē — pa dziļu gravu. Uz upes ierīkotas vairākas ūdenskrātuves: Roķēnu ūdenskrātuve (11,9 ha), Matiņu ezers (19 ha), Ancīšu dīķi (8 ha). Ancīšu dīķos upē ietek Saltavots, kas ir viens no spēcīgākajiem avotiem Latvijā. Ietek Gaujā lejpus Siguldas. Labajā krastā apdzīvota vieta Kalnabeites. Upi šķērso autoceļi A2 un P8, kā arī Rīgas—Valkas dzelzceļa līnija.

Atsauces 

Allažu pagasts
Siguldas novada upes
Krimuldas novada upes
Siguldas pagasts
Krimuldas pagasts
Armands Ploriņš

Armands Ploriņš laika posmā no 2007. gada 4. jūlija līdz 2010. gada 6. aprīlim bija Veselības ministrijas valsts sekretārs. Viņš tika iecelts laikā, kad Veselības ministrs bija Vinets Veldre (TP).

A.Ploriņš ieguvis augstāko izglītību Latvijas medicīnas akadēmijā, studējot ārstniecības programmā, un ieguvis maģistra grādu Latvijas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultātē, studējot Kvalitātes vadības un vērtēšanas maģistra programmā. Armands Ploriņš papildus apguvis projektu vadību un kvalitātes sistēmu ieviešanu, vadīšanu un uzturēšanu, ieguvis LNKB Sertifikācijas centra sertifikātu kā Kvalitātes sistēmas iekšējais auditors.

No 1997.gada līdz 1999.gadam A.Ploriņš ir bijis Sanitārās robežinspekcijas ostu sektora vadītājs, no 2000.gada līdz 2003.gadam lektors Rīgas Tehniskajā universitātē, kopš 2003.gada docents Rīgas Tehniskajā universitātē, no 2002.gada līdz 2004.gadam Pārtikas un veterinārā dienesta Kvalitātes vadības un uzņēmumu atzīšanas daļas vadītājs, no 2004.gada līdz 2007.gadam Pārtikas un veterinārā dienesta Kvalitātes departamenta direktors. 2007.gada maijā A.Ploriņš kļuva par Veselības ministrijas Administratīvā departamenta direktoru.

Ir iesaistīts skandālā ar Bērnu slimnīcas saimniecības direktora Aivara Lisenko (TP, tā sauktā "partijas melnās kases inkasatora") iecelšanu amatā. A. Ploriņa darbība Valsts sekretāra amatā ir tikusi asi kritizēta, kā "nododot Ministru kabinetam visparadoksālākos un absurdākos lēmumus, kuru rezultāts ir Latvijas pacientu nāve".

Atsauces 

Cilvēki ar nezināmu dzimšanas datumu
Latvijas cilvēki
Latvijas valsts sekretāri
Māras dīķis

Māras dīķis ir mākslīga ūdenskrātuve Rīgā uz Mārupītes starp Torņakalnu un Āgenskalnu. Dīķa krasti lēzeni, dibens dūņains. Noteci regulē slūžas. Mīt līnis, līdaka, asaris, karpa, rauda, karūsa, vēži.

Pie dīķa izveidots 11 ha lielais Māras dārzs, lejpus dīķa pie Mārupītes Arkādijas parks.

Vēsture 
 

Svētās Marijas dzirnavu ezers vairākkārt pieminēts kā bruņotu sadursmju un kauju vieta. Jau 1226. gadā šeit bija uzceltas Rīgas bīskapa dzirnavas. Dzirnavas atradās vietā, kur Mārupīte iztek no Māras dīķa, tās darbojušās vēl 20. gadsimta sākumā. 1902. gadā dzirnavās uzstādīja jaunu tvaika dzinēju graudu malšanai.

Dzirnavu ēku nojauca 1920. gados, rekonstruējot līdzās esošo Lielās Altonavas ielas (tagadējās Ojāra Vācieša ielas), Friča Brīvzemnieka ielas un jaunprojektētās Māras alejas krustojumu. 1920. gadu vidū dzirnavu ezers tika nolaists ar nolūku tā dūņas izmantot augsnes mēslošanai; vēlāk tas no jauna uzstādināts un izmantots kā zivju audzētava. Mārupes ielas pusē ierīkoja pilsētas peldētavu, tur bijusi koka ēka peldētāju ģērbtuvēm un pilsēta algojusi peldētavas uzraugu. Tur atradās arī laivu izīrēšanas vieta, bet ziemās – slidotava. Peldētava slēgta 1959. gadā.

Atsauces 

Rīgas ezeri
Āgenskalns
Torņakalns