2019. gads sportā

Šajā lapā apkopoti 2019. gada sporta notikumi.

Notikumi

Janvāris 
 — — Kanādā notika Pasaules čempionāts hokejā junioriem.
 — — Apvienotajos Arābu Emirātos notika Āzijas kauss futbolā.
 10.— — Dānijā un Vācijā notika Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem, kurā pirmo reizi pasaules čempiontitulu izcīnīja Dānijas izlase.
 14.— — notika Austrālijas atklātais čempionāts tenisā, tajā par vienspēļu uzvarētājiem kļuva Novaks Džokovičs un Naomi Osaka.
 21.— — Minskā, Baltkrievijā, notika Eiropas čempionāts daiļslidošanā.
 25.— — Vinterbergas tarsē Vācijā notika Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā.

Februāris 
 5.— — Orē, Zviedrijā, notika Pasaules čempionāts kalnu slēpošanā.
 — — Zēfeldē, Austrijā, notika Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā.

Marts 
 1.— — Vistleras trasē Kanādā notika IBSF pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā.
 2.— — Krasnojarskā, Krievijā, notika XXIX ziemas universiāde.
 7.— — Estešundā, Zviedrijā, notika Pasaules čempionāts biatlonā.
  — ar Austrālijas Grand Prix sākās 2019. gada F1 sezona.
 18.— — Saitamā, Japānā, notika Pasaules čempionāts daiļslidošanā.
  — sākās 2020. gada Eiropas čempionāta futbolā kvalifikācija.

Aprīlis 

  — Beļģijas riteņbraucējs Viktors Kampenārtss uzstādīja jaunu stundas rekordu velotrekā — 55,089 km.
 — — Šefīldā, Anglijā, notika Pasaules čempionāts snūkerā, kurā savu pirmo pasaules čempiona titulu izcīnīja Džads Tramps.

Maijs 
 10.— — Bratislavā un Košicē, Slovākijā, notika 2019. gada Pasaules čempionāts hokejā, kurā uzvarēja Somijas izlase.
 — — notika daudzdienu velobrauciens Giro d'Italia.
 — — notika Francijas atklātais čempionāts tenisā.
  — Baku Olimpiskajā stadionā, Azerbaidžānā, notika UEFA Eiropas līgas fināls, kurā, tiekoties diviem Anglijas klubiem, Chelsea ar 4:1 pieveica Arsenal.

Jūnijs 
  — Wanda Metropolitano stadionā Madridē, Spānijā, notika UEFA Čempionu līgas fināls, kurā Liverpool ar 2:0 uzvarēja citu Anglijas klubu Tottenham Hotspur.
 5.— — Portugālē notika 2018.—2019. gada UEFA Nāciju līgas finālturnīrs, kurā pirmo reizi par Nāciju līgas uzvarētājiem kļuva Portugāles izlase.
  — par Stenlija kausa ieguvējiem pirmo reizi kluba pastāvēšanas vēsturē kļuva Sentluisas "Blues".
 — — Francijā notika FIFA Pasaules kauss sievietēm, kurā savu ceturto čempiontitulu izcīnīja ASV izlase.
 — — Brazīlijā notika 2019. gada Copa América, kurā uzvarēja Brazīlijas izlase.
 — — notika 2019. gada CONCACAF Zelta kauss futbolā. Tajā uzvarēja Meksikas futbola izlase.
 21.— — Baltkrievijā notika II Eiropas spēles.
 — — Ēģiptē notika 2019. gada Āfrikas Nāciju kauss futbolā, kurā uzvarēja Alžīrijas izlase.
 — — Latvijā un Serbijā notika Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm, kurā uzvarēja Spānija.

Jūlijs 
 1.— — notika Vimbldonas čempionāts tenisā. Par vienspēļu uzvarētājiem kļuva Simona Halepa un Novaks Džokovičs.
 3.— — Neapolē, Itālijā, notika XXX vasaras universiāde.
 6.— — notika daudzdienu velobrauciens Tour de France, kurā uzvarēja Kolumbijas riteņbraucējs Egans Bernals.
 12.— — Kvandžu, Dienvidkorejā, notika Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos.

Augusts 
 — — notika daudzdienu velobrauciens Vuelta a España, kurā uzvarēja Slovēnijas riteņbraucējs Primožs Rogličs.
 — — notika ASV atklātais čempionāts tenisā. Par vienspēļu uzvarētājiem kļuva Bjanka Andrejesku un Rafaels Nadals.
 — — Ķīnā notika FIBA Pasaules kauss basketbolā vīriešiem, kurā savu otro titulu izcīnīja Spānijas izlase.

Septembris 
 14.— — Nursultanā, Kazahstānā, notika 2019. gada pasaules čempionāts cīņas sportā.
 — — Japānā notika 2019. gada Pasaules kauss regbijā.
 22.— — Harogeitā, Apvienotajā Karalistē, notika 2019. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā.
 — — Dohā, Katarā, notika 2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā.

Novembris 
 29. novembris — latviešu peldētāja Ieva Maļuka Jelgavā laboja valsts rekordu 200 metros tauriņstilā īsajā jeb 25 metru baseinā. Viņa distanci nopeldēja 2 minūtēs un 16,85 sekundēs.
 29.—30. novembris — Jelgavā, notika 2020. gada Latvijas čempionāts peldēšanā junioriem. Visvairāk medaļu izcīnīja SK "Delfīns" kluba pārstāvji.
 — — Japānā notika Pasaules čempionāts rokasbumbā sievietēm, kurā pirmo reizi uzvarēja Nīderlande.

Decembris 
 1. decembris — argentīniešu futbolists Lionels Mesi sesto reizi tiek apbalvots ar Zelta bumbas (Ballon d'Or) balvu. Sieviešu konkurencē šo balvu izcīnīja amerikāņu futboliste Megana Rapino.
 2. decembris — Austrijas tiesa atzina par vainīgu divu meiteņu seksuālā izmantošanā olimpisko čempionu džudo Peteru Zeizenbaheru. Viņam tika piespriests 5 gadu apcietonājums.
 2.—7. decembris — Skotijas pilsētā Hovudā notika Pasaules čempionāta kērlingā kvalifikācijas turnīrs jauktajiem pāriem.
 7. decembris — Biķernieku trasē notika Rīgas Ziemas kausa pirmais posms.
9. decembris — Pasaules Antidopinga aģentūra (WADA) aizliedza Krievijai četrus gadus piedalīties augsta līmeņa starptautiskās sacensībās, sportistiem bez dopinga pārkāpumu vēstures ļaujot startēt, nepārstāvot Krieviju.

Miruši 

 8. janvāris — Hosrovs Harandi (خسرو هرندی), Irānas šahists (dzimis 1950. gadā)
 13. janvāris — Fils Masinga (Phil Masinga), Dienvidāfrikas futbolists (dzimis 1969. gadā)
 21. janvāris — Emiliano Sala (Emiliano Sala), argentīniešu futbolists (dzimis 1990. gadā)
 4. februāris — Mati Nikenens (Matti Nykänen), somu tramplīnlēcējs (dzimis 1963. gadā)
 12. februāris — Gordons Benkss (Gordon Banks), angļu futbolists (dzimis 1937. gadā)
 16. februāris — Dons Bregs (Don Bragg), amerikāņu vieglatlēts (dzimis 1935. gadā)
 7. marts — Kellija Ketlina (Kelly Catlin), amerikāņu riteņbraucēja (dzimusi 1995. gadā)
 14. marts — Čārlijs Vaitings (Charlie Whiting), angļu autosporta funkcionārs, F1 sacīkšu direktors (dzimis 1952. gadā)
 13. aprīlis — Ivete Viljamsa (Yvette Williams), Jaunzēlandes vieglatlēte (dzimusi 1929. gadā)
 25. aprīlis — Džons Havličeks (John Havlicek), amerikāņu basketbolists (dzimis 1940. gadā)
 2. maijs — Reds Kelijs (Red Kelly), Kanādas hokejists (dzimis 1927. gadā)
 20. maijs — Nikijs Lauda (Niki Lauda), austriešu autosportists un uzņēmējs (dzimis 1949. gadā)
 1. jūnijs — Hosē Antonio Rejess (José Antonio Reyes), spāņu futbolists (dzimis 1983. gadā)
 2. jūnijs — Kens Mejūzs (Ken Matthews), angļu vieglatlēts, soļotājs (dzimis 1934. gadā)
 4. jūnijs — Lennarts Jūhansons (Lennart Johansson), zviedru sporta funkcionārs, UEFA prezidents (dzimis 1929. gadā)
 14. jūlijs — Pernells Vitekers (Pernell Whitaker), amerikāņu bokseris (dzimis 1964. gadā)
 17. jūlijs — Vorens Kols (Warren Cole), Jaunzēlandes airētājs (dzimis 1940. gadā)
 5. augusts — Bjorgs Lambrehts (Bjorg Lambrecht), Beļģijas riteņbraucējs (dzimis 1997. gadā)
 16. augusts — Feliče Džimondi (Felice Gimondi), itāļu riteņbraucējs (dzimis 1942. gadā)
 26. augusts — Pāls Benko (Pal Benko), ungāru izcelsmes ASV šahists (dzimis 1928. gadā)
 31. augusts — Antuāns Ibērs (Anthoine Hubert), franču autosportists (dzimis 1996. gadā)
 3. septembris — Halvars Hanevolls (Halvard Hanevold), norvēģu biatlonists (dzimis 1969. gadā)
 22. oktobris — Marieke Vervorta (Marieke Vervoort), Beļģijas paraolimpiskā sportiste (dzimusi 1979. gadā)
 13. novembris — Raimons Pulidors (Raymond Poulidor), Francijas riteņbraucējs (dzimis 1936. gadā)
 20. novembris — Vataru Misaka (Wataru Misaka), amerikāņu basketbolists (dzimis 1923. gadā)
 21. decembris — Martins Pīterss (Martin Peters), angļu futbolists (dzimis 1943. gadā)

Atsauces

Ārējās saites