joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tūra Bergere

Tūra Bergere (; dzimusi  Ringerīkē, Norvēģijā) ir bijusī norvēģu biatloniste, astoņu Pasaules čempionāta un divu olimpisko spēļu zelta medaļu īpašniece, kā arī divkārtēja Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja.

Viņas brālis Lāšs arī ir bijis biatlonists un distanču slēpotājs, tāpat pārstāvējis Norvēģijas izlasi un arī izcīnīja medaļu Vankūveras olimpiskajās spēlēs.

Karjera 
Septiņu gadu vecumā sākusi trenēties distanču slēpošanā, 1991. gadā pievērsusies biatlonam. T. Bergere ir dažāda vecuma Norvēģijas biatlona izlašu dalībniece kopš 1999. gada, Pasaules kausa posmos startē kopš 2001. gada. Šo gadu laikā ir vairāk nekā 40 reizes ierindojusies Pasaules kausu posmu pirmajā trijniekā, tai skaitā izcīnījusi 20 uzvaras.

Ziemas olimpiskajās spēlēs debitēja 2006. gadā Turīnā. Karjeras nozīmīgākā uzvara tika sasniegta nākamajās Olimpiskajās spēlēs: 2010. gada Vankūveras ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnīja uzvaru 15 km klasiskā biatlona distancē. Šī uzvara bija 100. zelta medaļa Norvēģijai visu ziemas olimpisko spēļu vēsturē, kā arī pirmā olimpiskā zelta medaļa Norvēģijai sieviešu biatlona sacensībās.

Pasaules čempionātos izcīnījusi 8 zelta medaļas un 10 citu kalumu medaļas, kas padara T. Bergeri par vienu no vistitulētākajām biatlonistēm sporta veida vēsturē. Par veiksmīgāko čempionātu T. Bergeres karjerā kļuva 2013. gada Pasaules čempionāts biatlonā Nove Mesto Morāvijā, kur viņa izcīnīja četras zelta un divas sudraba medaļas sešās distancēs. Viņa uzvarēja 2012.—2013. gada sezonas Pasaules kausa kopvērtējumā.

 izcīnīja pilnu medaļu komplektu: zeltu Norvēģijas jauktās stafetes komandas sastāvā, sudrabu iedzīšanā un bronzu Norvēģijas sieviešu komandas stafetes sastāvā.

Pēc 2013.—2014. gada sezonas beidza sportistes karjeru. 2013.—2014. gada sezonas beigās sākotnēji kopvērtējumā ierindojās 2. vietā aiz Kaisas Mekereinenas, bet vēlāk krievu biatlonistes Olgas Zaicevas rezultāti tika anulēti dopinga pārkāpumu dēļ, pēc atkārtotiem aprēķiniem vairāk punktu dodot Bergerei. 2021. gada decembrī Starptautiskā Biatlona savienība nolēma titulu piešķirt abām sportistēm.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Atsauces

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Norvēģijas biatlonisti
Biatlonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Norvēģijā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Mandžūrija

Mandžūrija ir vēsturiskais nosaukums teritorijai Ķīnas ziemeļaustrumos. Pēdējos gadsimtos šeit ir sadūrušās Krievijas Impērijas/Padomju Savienības, Ķīnas un Japānas intereses.

Vēsture 
Nosaukums cēlies 17. gs. sākumā, kad šeit dzīvojošie jurčeni sāka saukties par mandžūriem. 1644. gadā mandžūru Cjinu dinastija sagrāba varu Ķīnā. No 1895. līdz 1905. gadam, Krievijas invāzija Mandžūrijā noveda pie Krievijas politiskās un ekonomiskās kontroles izveidošanās reģionā. 1911. gadā, krītot Cjinu dinastijai, Mandžūrija kļuva par nestabilās Ķīnas Republikas daļu. 1931. gadā Mandžūriju okupēja Japānas impērijas karaspēks un 1932. gadā pasludināja Mandžukuo izveidošanu. 

1945. gada augustā Mandžukuo iebruka PSRS karaspēks un Mandžūrijas operācijas laikā sakāva japāņus, Mandžūrija atgriezās Ķīnas sastāvā. Vēlāk šeit sākas izšķirošās Ķīnas pilsoņu kara kaujas.

Skatīt arī
 Mandžūrijas operācija

Ārējās saites 

Ķīnas vēsture
Gustavs Mālers

Gustavs Mālers (, ; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes austriešu klasiskās mūzikas komponists un diriģents. Savas dzīves laikā bija pazīstams kā viens no labākajiem pasaules diriģentiem, tomēr mūsdienās Māleru pieskaita arī pie viena no svarīgajiem vēlīnā romantisma/agrīnā modernisma komponistiem, kaut gan Mālera radītā mūzika viņa dzīves laikā neguva tik lielu uzmanību Vīnes mūzikas elites aprindās.

Mālers komponēja galvenokārt simfonijas un dziesmas, bet bieži viņa sacerētā mūzika neiekļāvās noteikto žanru robežās, tajā saplūda dažādi žanri: orķestra dziesmas, simfonijas un simfoniskās poēmas, kas izteikti izpaužas Mālera dziesmu ciklā Das Lied von der Erde.

Atsauces

Ārējās saites

 
 
 
 
 
 

1860. gadā dzimušie
1911. gadā mirušie
Visočinas apgabalā dzimušie
Čehijas ebreji
Austriešu komponisti
Austriešu diriģenti
Austroungārijas cilvēki
Romantisma komponisti
Ebreju komponisti
Džons Montgomerijs

Džonatans Railijs "Džons" Montgomerijs (; dzimis  Raselā, Manitobas provincē, Kanādā) ir Kanādas skeletonists, 2010. gada Vankūveras Olimpisko spēļu zelta medaļas ieguvējs.

Dž. Montgomerijs piedalās skeletona sacīkstēs kopš 2006. gada. 2008. gadā pirmo reizi uzvarēja Pasaules kausa posmā, tai pašā gadā Altenbergas trasē Vācijā izcīnīja sudraba medaļu Pasaules čempionātā, kā arī kļuva par 2007.-2008. gada sezonas Pasaules kausa kopvērtējuma otrās vietas ieguvēju. Viņa karjeras izcilākais panākums ir uzvara Vankūveras ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā, kur tikai ceturtajā braucienā viņam izdevās izraut uzvaru, par 0,07 sekundēm apsteidzot Latvijas sportistu M. Dukuru.

Atsauces

Ārējās saites 
 Džona Montgomerija oficiālā mājaslapa 

1979. gadā dzimušie
Kanādas skeletonisti
Skeletonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki skeletonā
Proletariāta diktatūra

Proletariāta diktatūra ir termins, kas marksismā apzīmē pārejas perioda varu valstī no kapitālisma uz sociālismu. 

Proletariāta diktatūras mērķis būtu sociālisma uzcelšana. Šajā periodā vara piederētu tika revolucionārai proletariāta diktatūrai, kuru Kārlis Markss aprakstīja kā proletariāta vairākuma atbalstītu revolucionāru valdību, kuras rokās ir pilnībā visa vara, ar kuras palīdzību tiktu iznīcināta kapitālisms jeb "buržuāzijas diktatūra" un likti pamati pārejai uz sociālistisku valsti. 

Proletariāta diktatūra ļautu apspiest jebkuru ekspluatatoru pretestību. Kārlis Markss uzskatīja, ka valsts pārejas periodā no kapitālisma uz sociālismu var pastāvēt tikai kā proletariāta revolucionārā diktatūra. Pirmo reizi šis termins parādījās 19. gadsimta vidū, kad to lietoja, lai apzīmētu politisko režīmu, kas aizstāvētu proletariāta intereses.

Marksisms
Sociālisms
Komunisms
Ēmils Hegle Svensens

Ēmils Hegle Svensens (; dzimis  Tronheimā, Norvēģijā) ir norvēģu biatlonists. Ē. H. Svensens ir uzvarējis vairāk nekā 30 Pasaules kausa posmos un ir izcīnījis 12 Pasaules čempionātu zelta medaļas. Viņš ir arī četru olimpisko zelta medaļu īpašnieks. Līdzīgi kā vairums norvēģu biatlonistu, viņš ir ātrs slēpotājs, taču izceļas arī ar visai precīzu šaušanu.

Karjera 
Sākotnēji nodarbojies ar distanču slēpošanu, bet tad pievērsies biatlonam. Pasaules kausa posmos piedalās kopš 2005.—2006. gada sezonas. Izcīnījis virkni medaļu Pasaules junioru čempionātos.

Pasaules kausa posmos Ē. H. Svensens ir uzvarējis 30 reizes un ir izcīnījis 11 Pasaules čempionātu zelta medaļas (tas padara viņu par vienu no titulētākajiem biatlonistiem, to spējuši vēl tikai četri biatlonisti sporta veida vēsturē). Līdz šim veiksmīgākais Pasaules čempionāts Ē. H. Svensena karjerā bija 2013. gadā Nove Mesto, kur viņam izdevās sasniegt gandrīz maksimumu, izcīnot četras zelta un vienu bronzas medaļu, piecās disciplīnās, kurās startēja.

2009.—2010. gada sezonas Pasaules kausa kopvērtējumā izcīnīja pirmo vietu, tāpat uzvarēja arī 2009.—2010. gada sezonas sprinta kopvērtējumā. Vēl divās sezonās kopvērtējumā ieņēmis otro vietu, bet divās sezonās trešo vietu.

Savās otrajās Olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā Ē. H. Svensens kļuva par medaļām bagātāko biatlonistu, iegūstot zelta medaļas 20 km klasiskajā distancē un 4×7,5 km stafetē, kā arī sudraba medaļu 10 km sprintā. Pēc četriem gadiem Sočos izcīnīja zelta medaļu masu startā un jauktajā stafetē.  Phjončhanā izcīnīja bronzas medaļu masu startā un divas sudraba medaļas abās stafetēs.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Ārējās saites 

 Yahoo Sports profils 

1985. gadā dzimušie
Norvēģijas biatlonisti
Biatlonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Norvēģijā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Jevgeņijs Ustjugovs

Jevgeņijs Ustjugovs (; dzimis  Krasnojarskā, Krievijā) ir bijušais krievu biatlonists. Divkārtējs olimpiskais čempions. Pēc karjeras beigām viņam izvirzītas apsūdzības par antidopinga noteikumu pārkāpumiem.

Karejera 
Ar biatlonu nodarbojās kopš 1997. gada, pirmoreiz starptautiskās sacensībās startējis kā juniors 2005. gadā. Pasaules kausa posmos piedalās kopš 2008.-2009. gada sezonas. J. Ustjugovs ir uzvarējis 3 Pasaules kausa posmos, bet Pasaules čempionātos viņa augstākās izcīnītās vietas ir sudraba medaļas stafetē un 15 km distancē ar kopēju startu 2011. gadā Hantimansijskā.

Savās pirmajās Olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā negaidīti kļuva par čempionu 15 km distancē ar kopējo startu, kā arī kopā ar komandu izcīnīja bronzas medaļu stafetē. Otro olimpisko zelta medaļu izcīnīja pēc četriem gadiem Soču olimpiskajās spēlēs, stafetē.

2014. gada pavasarī J. Ustjugovs paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām. Pēc karjeras beigām viņam izvirzītas apsūdzības par antidopinga noteikumu pārkāpumiem.

Ārējās saites 
 IBU profils 

1985. gadā dzimušie
Krievijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Dopinga lietas biatlonā
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Goda ordeni apbalvotie
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Krasnojarskas novadā dzimušie
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Vinsents Žē

Vinsents Žē (; dzimis  Senmartēndebelvilā, Francijā) ir bijušais franču biatlonists. Biatlonā trenējas kopš 1999. gada. Pasaules kausa posmos piedalās kopš 2006. gada. Savās pirmajās un vienīgajās Olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā V. Žē negaidīti kļuva par čempionu jau pirmajā distancē - 10 km sprintā, par vairāk kā 12 sekundēm apsteidzot Norvēģijas biatlonistu Emīlu Hegli Svensenu, kā arī izcīnīja bronzas medaļu 12,5 km iedzīšanā.

2012. gada decembrī, 27 gadu vecumā, pēc bālām pēcolimpiskajām sezonām un pieticīga jaunās sezonas sākuma, V. Žē paziņoja par profesionāla biatlonista karjeras beigām.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Atsauces

Ārējās saites 

 IBU profils 

1985. gadā dzimušie
Francijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Savojā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Bode Millers

Semjuels Bode Millers (; dzimis  Īstonā, Ņūhempšīras štatā, ASV) ir amerikāņu kalnu slēpotājs. Profesionālo karjeru sāka 1997. gadā. 2005. gadā kļuva par pirmo amerikāņu slēpotāju pēdējo 22 gadu laikā, kas ieguvis Pasaules kausu (otro reizi kopvērtējumā viņš uzvarēja 2008. gadā). Ir izcīnījis 32 uzvaras atsevišķos Pasaules kausa posmos, kas padara B. Milleru par veiksmīgāko amerikāņu kalnu slēpotāju visā sporta veida vēsturē. Viņš ir izcīnījis 4 zelta medaļas Pasaules čempionātos dažādos gados un dažādās disciplīnās. Tomēr līdz 2010. gada Olimpiskajām spēlēm Vankūverā B. Millers nebija izcīnījis olimpisko zelta medaļu, un tikai uzvarot kombinācijā savās jau ceturtajās spēlēs, viņam tas beidzot izdevās. Šobrīd B. Millers ir 5 dažādu olimpisko medaļu īpašnieks.

Uzvaras Pasaules kausā

Literatūra

Ārējās saites

Video 
  
  
  

1977. gadā dzimušie
ASV kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki kalnu slēpošanā
Kati Vilhelma

Katarīna ("Kati") Vilhelma (; dzimusi  Šmalkaldenā, Vācijā) ir bijusī vācu biatloniste. Savu profesionālo karjeru sāka kā distanču slēpotāja 1983. gadā, tieši šajā sporta veidā viņa debitēja ziemas olimpiskajās spēlēs 1998. gadā Nagano.

Jau nākamjā gadā viņa pārgāja uz biatlonu, kur guvusi ievērojamus panākumus. 2002. gada Olimpiskajās spēlēs Soltleiksitijā viņa bija veiksmīgākā biatloniste ar divām zelta un vienu sudraba medaļu. 2006. gada spēlēs Turīnā K. Vilhelma bija Vācijas delegācijas karognesēja Olimpiādes atklāšanas ceremonijā. Arī šajās spēlēs viņa izcīnīja trīs medaļas. Karjeras laikā izcīnījusi 13 Pasaules čempionātu medaļas, tai skaitā piecas zelta medaļas.

Pēc neveiksmīgās ceturtās Olimpiādes 2010. gadā Vankūverā, kurā K. Vilhelma izcīnīja tikai vienu medaļu - bronzu kopā ar Vācijas stafetes komandu, paziņoja par karjeras beigām un 2010. gada sezonas noslēgumā Hantimansijskā aizvadīja savu pēdējo sacīksti kā profesionāle.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Ārējās saites 
  

1976. gadā dzimušie
Vācijas biatlonisti
Vācijas distanču slēpotāji
Distanču slēpotāji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Tīringenē dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Dons

Arturs Šingirejs (dzimis  Saldū), labāk pazīstams ar skatuves vārdu Dons, ir latviešu dziedātājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1984. gadā Saldū, viņa māte bija Liepājas estrādes ansambļa "Santa" soliste. Pirmo publicitāti guva realitātes šovā "Talantu fabrika" 2003. gadā, kopā ar dziedātāju Lily izdeva albumu, kura vairākas dziesmas nokļuva Latvijas hitparāžu pirmajās vietās. 2006. gadā izdeva savu pirmo soloalbumu Lights On. Albuma tituldziesma ar tādu pašu nosaukumu kļuva populāra arī ārzemēs. 2007. gadā piedalījās Latvijas Nacionālā teātra izrādē "Adata", izpildot dziesmu "Ja tu man esi". 2008. gadā Dons izdeva albumu latviešu valodā Lelle, vairākus gadus sadarbojās ar komponistu Zigmaru Liepiņu, bija Latvijas pārstāvis 2008. gada Jaunajā vilnī (4. vieta), 2010. gada Eirodziesmā ieguva 2. vietu ar dziesmu My Religion Is Freedom. 

Kādu laiku dzīvoja Londonā un uzstājās ar pseidonīmu Art Green.  

2012. gadā izdeva singlu "Signāls", kas tika atzīts par 2012. gada radiohitu, uzvarēja konkursā "Muzikālā banka 2012". Dons uzvarēja arī "Muzikālajā bankā 2013" ar dziesmu "Pēdējā vēstule" no albuma Varanasi, Muzikālajā bankā viņš uzvarēja arī nākamajā gadā, šoreiz ar dziesmu "Pāriet bailes".

Diskogrāfija

Šovi

Atsauces 

1984. gadā dzimušie
Saldū dzimušie
Latviešu dziedātāji
Rotaļlietu stāsts

"Rotaļlietu stāsts" jeb "Rotaļlietas stāsts" () ir 1995. gada ASV animācijas filma ģimenei. Filma veidota Pixar Animation Studios studijā sadarbībā ar Walt Disney Pictures. Šī ir pirmā pilnmetrāžas filma, kas pilnībā veidota datoranimācijā, un ir pirmā animācijas filma, kas nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai par "Labāko oriģinālscenāriju". Filmas režisors ir Džons Laseters un galveno varoņu balsis ir ierunājuši Toms Henkss (Vudijs) un Tims Alens (Bazs).

Filma ir stāsts ir par rotaļlietām, kas atdzīvojas, kad klāt nav to saimnieku, un galvenie varoņi ir šerifs Vudijs, rotaļlietu kovbojs, un Bazs Gaismasgads, astronauta figūra.

Skatīt arī 
 "Rotaļlietu stāsts 2"
 "Rotaļlietu stāsts 3"

Atsauces

Ārējās saites 
  

 "Rotaļlietu stāsts" vietnē Disney.com 

1995. gada animācijas filmas
Rotaļlietu stāsts
Darja Domračeva

Darja Domračeva () jeb Darja Domračava (; dzimusi  Minskā, Baltkrievijā) ir bijusī Baltkrievijas biatloniste, četrkārtējā olimpiskā čempione. Karjeras sākumā pārstāvēja Krieviju (bērnības gados dzīvojusi Sibīrijā), bet no 2004. gada pārstāv dzimto Baltkrieviju.

Karjera 
Trīs reizes piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2010. gadā Vankūverā izcīnījusi bronzas medaļu 15 km klasiskajā biatlona distancē. 2014. gadā Sočos baltkrieviete izcīnīja trīs zelta medaļas (15 km distancē, iedzīšanā, masu startā). 2018. gadā Phjončhanā ieguva sudraba medaļu distancē ar kopēju startu un Baltkrievijas komandas sastāvā uzvarēja stafetē. Domračeva ar četrām zelta, vienu sudraba un vienu bronzas medaļu ir otra medaļām bagātākā biatloniste olimpisko spēļu vēsturē (vāciete Kati Vilhelma ir izcīnījusi 3 zelta, 3 sudraba un 1 bronzas medaļu), tāpat viņa ir pirmā biatloniste, kas vienās olimpiskajās spēlēs izcīna vismaz 3 zelta medaļas un trešā starp gan sievietēm, gan vīriešiem, kas to sasniegusi (Mihaels Greiss to paveica 2006. gadā un Ūle Einars Bjērndalens — 2002. gadā).

Ar panākumiem startējusi Pasaules čempionātā, lielākos panākumus guvusi 2012. gadā Rūpoldingā, kad izcīnīja zeltu iedzīšanā un sudrabu sprintā. Kopumā karjeras laikā Domračeva izcīnījusi divas zelta, trīs sudraba un vienu bronzas medaļu.

Pasaules kausa posmos piedalās kopš 2005.—2006. gada sezonas. 2014.—2015. gada sezonā izcīnījusi uzvaru kopvērtējumā, vēl divās sezonās palikusi otrajā vietā (2012, 2013). Uzvaru vairākas reizes izcīnījusi arī atsevišķu distanču kopvērtējumos.

2018. gada vasarā D. Domračeva paziņoja par sportistes karjeras beigām.

Privātā dzīve 
Kopš 2016. gada D. Domračeva ir precējusies ar leģendāro norvēģu biatlonistu Ūli Einaru Bjērndalenu, 1. oktobrī viņiem piedzima meita Ksenija. Pēc meitas piedzimšanas biatloniste veiksmīgi atgriezās profesionālajā sportā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Ārējās saites 
 
  

1986. gadā dzimušie
Baltkrievijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātie sporta meistari
Baltkrievijas Varoņi
Minskā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Olga Zaiceva

Olga Zaiceva (; dzimusi  Maskavā, Krievijā) ir bijusī krievu biatloniste.

Ar biatlonu sāka nodarboties 1994. gadā. Pasaules kausa posmos piedalījās kopš 2000.—2001. gada sezonas, kopumā izcīnot 13 uzvaras individuālajās disciplīnās.

O. Zaiceva ir izcīnījusi 3 zelta medaļas Pasaules čempionātos (divreiz stafetē, bet 2009. gadā arī 12,5 km individuālajā distancē ar kopējo startu). Ir piedalījusies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2006. gada Turīnas olimpiskajās spēlēs kļuva par čempioni kopā ar Krievijas stafetes komandu un šo pašu panākumu atkārtoja 2010. gada Vankūveras olimpiskajās spēlēs, kur kļuva arī par vicečempioni 12,5 km individuālajā distancē ar kopējo startu. 2014. gada olimpiskajās spēlēs Sočos sākotnēji izcīnīja sudraba medaļu stafetē, bet vēlāk visi viņas rezultāti šajās olimpiskajās spēlēs tika anulēti dopinga pārkāpumu dēļ. Viņa iesniedza apelāciju, taču Sporta arbitrāžas tiesa atstāja diskvalifikāciju spēkā.

Profesionālā sporta karjeru noslēdza 2015. gadā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Maskavā dzimušie
Krievijas biatlonisti
Biatlonisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Krievijas olimpiskie zelta medaļnieki
Krievijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Dopinga lietas biatlonā
Kristofs Zumans

Kristofs Zumans (; dzimis  Judenburgā, Austrijā) ir bijušais austriešu biatlonists. Pasaules kausa posmos piedalījās kopš 2001.-2002. gada sezonas līdz 2013-2014. gada sezonai. Kristofs ir izcīnījis 2 sudraba medaļas 2009. gada Pasaules čempionātā Phjončhanā 15 km masu startā un 4 × 7,5 km stafetē, vēl izcīnija bronzu 2005. gadā Hohfilceneē stafetē. Ir piedalījies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs (2002, 2006, 2010, 2014). 2010. gada Vankūveras Olimpiskajās spēlēs kļuva par vicečempionu 12,5 km iedzīšanas sacensībās un kopā ar Austrijas izlasi — stafetē, 2014. gada Soču Olimpiskajās spēlēs izcīnīja bronzu stafetē.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Ārējās saites 
  

1976. gadā dzimušie
Austrijas biatlonisti
Biatlonisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Štīrijā dzimušie
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Bjērns Ferri

Bjērns Ferri (; dzimis  Stenselē, Zviedrijā) ir bijušais zviedru biatlonists, 2010. gada Vankūveras olimpisko spēļu čempions iedzīšanas distancē.

Pasaules kausa posmos B. Ferri piedalās kopš 2001.—2002. gada sezonas. Ir izcīnījis zelta medaļu 2007. gada Pasaules čempionātā Antholcā jauktās stafetes komandā, sudraba medaļu 2012. gada Pasaules čempionātā Rūpoldingā masu startā un bronzas medaļu 2010. gada Pasaules čempionātā Hantimansijskā jauktās stafetes komandā. Piedalījies četrās ziemas olimpiskajās spēlēs (2002, 2006, 2010, 2014). 2010. gada Vankūveras olimpiskajās spēlēs izcīnīja savu vienīgo olimpisko medaļu, kļūstot par čempionu 12,5 km iedzīšanas sacensībās.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 IBU profils 

1978. gadā dzimušie
Vesterbotenas lēnē dzimušie
Zviedrijas biatlonisti
Biatlonisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Žē

Žē var būt:

 Moriss Žē (Maurice Jay) — franču paukotājs;
 Vinsents Žē (Vincent Jay; 1985) — franču biatlonists.

Franču uzvārdi
4. autobusu maršruts (Rīga)

4. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Piņķiem, kas atrodas Mārupes novada Babītes pagastā.

4. autobusu maršruta kopējais garums ir 37,093 km. Virziena Abrenes iela — Piņķi kopējais garums ir 17,585 km, bet virziena Piņķi — Abrenes iela kopējais garums ir 19,508 km.

Darbdienās pa 4. autobusu maršrutu kursē 5 autobusi, kuri pavisam veic 81 reisu, bet brīvdienās — tikai 3 autobusi, kuri pavisam veic 44 reisus (11.2014).

4. autobusu maršrutu apkalpo RP SIA "Rīgas Satiksme" 6. autobusu parks.

2008. gada 2. janvārī maršruts tika pagarināts līdz Piņķiem.

No 2022. gada 6. jūnija līdz 20. jūnijam sakarā ar Dzirnavu ielas pārvada slēgšanu Rail Baltic būvdarbu dēļ maršruts virzienā uz Piņķiem tika novirzīts pa Gogoļa ielu. Savukārt virzienā uz Abrenes ielu maršruta posms pa Satekles ielu tika pagarināts līdz Lāčplēša ielai. Autobuss Abrenes ielas galapunktā nonāca pa Lāčplēša un Rūsiņa ielu.

Maršruts 
 

Virzienā Abrenes iela — Piņķi autobusi kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Nometņu iela, Lapu iela, Melnsila iela, Vīlipa iela, Dzirciema iela, Jūrmalas gatve, A5 un Rīgas iela (Piņķi).

Virzienā Piņķi — Abrenes iela autobusi kursē pa šādām ielām: Rīgas iela (Piņķi), Jūrmalas iela (Piņķi), A10, A5, Mēness iela (Babīte), Jūrmalas gatve, Dzirciema iela, Vīlipa iela, Melnsila iela, Lapu iela, Nometņu iela, Bāriņu iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
4. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 52 pieturas. Virzienā Abrenes iela — Piņķi ir 25 pieturas, bet virzienā Piņķi — Abrenes iela ir 27 pieturas. Maršruts Piņķos pagarināts līdz Meistaru ielai. Līdz ar to kopējais pieturu skaits ir palielinājies.

2011. gada 1. janvārī 4. autobusu maršruta pieturvietas "7. līnija" abos virzienos tika pārdēvētas par "Imantas 7. līnija". Ar 2013. gada rudeni, pieturvieta "Kuģu iela" visiem maršrutiem pārdēvēta par pieturvietu "Nacionālā bibliotēka". Ar 2018. gada 22. oktobri pieturvieta „Pedagoģijas fakultāte”  pārdēvēta par „Muižas iela”.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 

04
Gregors Šlīrencauers

Gregors Šlīrencauers (, ; dzimis ) ir Austrijas tramplīnlēcējs. Pieaugušo karjeru sāka 2005.—2006. gada sezonā, kad debitēja arī Pasaules kausa izcīņā. Ir izcīnījis 53 uzvaras atsevišķos kausa posmos un kļuvis par Pasaules kausa ieguvēju 2008.—2009. un 2012.—2013. gada sezonas kopvērtējumā.

Savās pirmajās olimpiskajās spēlēs Vankūverā 2010. gadā G. Šlīrencauers izcīnīja bronzas medaļas abos individuālajos veidos, kā arī kļuva par olimpisko čempionu Austrijas izlases sastāvā komandu sacensībās.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Ārējās saites 
  

1990. gadā dzimušie
Austrijas tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Tirolē dzimušie
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki tramplīnlēkšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki tramplīnlēkšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki tramplīnlēkšanā
Oksana Domņina

Oksana Domņina (; dzimusi  Kirovā, Krievijā) ir krievu daiļslidotāja. Sacensībās startē pārī ar Maksimu Šabaļinu. Viņa ir 2010. gada ziemas olimpisko spēļu bronzas medaļas laureāte, 2009. gada Pasaules čempione un trīskārtēja Krievijas čempione.

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Krievijas daiļslidotāji
Daiļslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Kirovas apgabalā dzimušie
4z. autobusu maršruts (Rīga)

4z. autobusu maršruts ir Rīgas sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Abrenes ielas līdz Zolitūdei.

4z. autobusu maršruta kopējais garums ir 28,290 km. Virziena Abrenes iela — Zolitūde kopējais garums ir 13,850 km, bet virziena Zolitūde — Abrenes iela kopējais garums ir 14,440 km.

Darbdienās pa 4z. autobusu maršrutu kursē 2 autobusi, kuri pavisam veic 22 reisus, bet brīvdienās — neviens.

4z. autobusu maršrutu apkalpo RP SIA "Rīgas Satiksme" 6. autobusu parks.  No 2014. gada 20. novembra autobuss kursē pa izmainītu maršrutu, daļu maršruta veicot pa Kurzemes prospektu.

Sakarā ar Latvijā izsludināto ārkārtas situāciju no 2020. gada 21. marta pieņemts lēmums uz laiku slēgt 4z. autobusu maršrutu pasažieru skaita krituma dēļ, 2020. gada 1. septembrī maršruts tika atjaunots. No 2021. gada 16. janvāra līdz 31. augustam maršruts otrreiz uz laiku bija slēgts saistībā ar otrā ārkārtas stāvokļa izsludināšanu valstī un COVID-19 pandēmijas izraisīto reisu samazināšanu. No 2021. gada 3. novembra maršruts COVID-19 pandēmijas izraisītā transportlīdzekļu vadītāju trūkuma dēļ atkal uz laiku ticis slēgts.

Maršruts 

Virzienā Abrenes iela — Zolitūde autobusi kursē pa šādām ielām: Abrenes iela, Dzirnavu iela, Satekles iela, Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Bāriņu iela, Nometņu iela, Lapu iela, Melnsila iela, Vīlipa iela, Dzirciema iela, Jūrmalas gatve, Anniņmuižas bulvāris, Kleistu iela, Kurzemes prospekts, Zolitūdes iela, Gramzdas iela, Anniņmuižas iela un Rostokas iela.

Virzienā Zolitūde — Abrenes iela autobusi kursē pa šādām ielām: Rostokas iela, Anniņmuižas iela, Gramzdas iela, Zolitūdes iela, Kurzemes prospekts, Kleistu iela, Anniņmuižas bulvāris, Jūrmalas gatve, Dzirciema iela, Vīlipa iela, Melnsila iela, Lapu iela, Nometņu iela, Bāriņu iela, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela, Marijas iela, Satekles iela, Dzirnavu iela, Abrenes iela un Skrindu iela.

Pieturvietas 
4z. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 70 pieturas. Virzienā Abrenes iela — Zolitūde ir 33 pieturas, bet virzienā Zolitūde — Abrenes iela ir 37 pieturas.

2011. gada 1. janvārī 4z. autobusu maršruta pieturvietas "7. līnija" abos virzienos tika pārdēvētas par "Imantas 7. līnija". Ar 2013. gada rudeni, pieturvieta "Kuģu iela" visiem maršrutiem pārdēvēta par pieturvietu "Nacionālā bibliotēka"
Ar 2018. gada 22. oktobri pieturvieta „Pedagoģijas fakultāte” pārdēvēta par „Muižas iela”.

Skatīt arī 
 Rīga
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Tramvaju satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv
 

04z
Kaštens Borkgrevinks

Kaštens Egebergs Borkgrevinks (; dzimis , miris ) bija norvēģu polārpētnieks un dabaszinātnieks. Bija viens no pirmajiem cilvēkiem, kas pārziemoja un veica pētījumus kontinentālajā Antarktīdā. Borkgrevinks, tāpat kā viņa pēcgājēji Roberts Skots, Ernests Šekltons un Roalds Amundsens, tiek uzskatīts par vienu no Antarktikas izpētes heroiskā laikmeta galvenajām personām.

Borkgrevinks jau kopš bērnības aizrāvās ar Antarktikas tematiku. Ieguva biologa izglītību skolā Oslo (Gjertsens skole), bet no 1885. līdz 1888. mācījās Karaliskajā Saksijas Meža akadēmijā Tārantē, Vācijā.  Strādāja par pasniedzēju Oslo universitātē. 1888. gadā pārcēlās uz Austrāliju, kur iekārtojās darbā par ģeodēzistu, vēlāk par pasniedzēju koledžā.

1894. gadā Borkgrevinks iekārtojās par matrozi un pētnieku uz norvēģu biznesmeņa Henrika Bulla vaļu medību kuģa Antarctic, ar ko 1895. gada 25. janvārī nonāca Adēra ragā Antarktīdā. Īsas izkāpšanas laikā Borkgrevinks savāca vietējās floras un minerālu paraugus, kā arī veica apkārtnes izpēti, lai nākamo ekspedīciju laikā ierīkotu šeit ziemošanas apmetni.

Tajā pašā gadā Borkgrevinks piedalījās VI Starptautiskajā ģeogrāfiskajā kongresā Londonā, kur sniedza ziņojumu par ekspedīcijas rezultātiem. Viņa ideja par pārziemošanu Antarktīdā guva atbalstu, bet neveicās ar līdzekļu iegūšanu ekspedīcijas finansēšanai. Galu galā par ekspedīcijas finansētāju kļuva britu izdevējs Džordžs Ņūniss (George Newnes), kas par 35 000 sterliņu mārciņu nopirka tiesības uz grāmatu par topošo ekspedīciju.

1898. gada 23. augustā ekspedīcija ar kuģi Southern Cross devās ceļā uz Antarktīdu un 1899. gada 17. februārī sasniedza Adēra ragu. Desmit dienu laikā tika veikta ekspedīcijas aprīkojuma izkraušana un uzbūvētas divas mājiņas ziemotājiem. Apmetne par godu Borkgrevinka mātei tika nosaukta par Ridlijas nometni (Camp Ridley). Ziemošanā piedalījās 10 cilvēku komanda ar 70 suņiem. Ekspedīcijas ziemošana bija slikti organizēta un neveiksmīga. Tās laikā slimības rezultātā mira viens no ekspedīcijas dalībniekiem zoologs Nikolajs Hansens, izcēlās vairāki ugunsgrēki, tika slikti organizēta pētnieciskā un saimnieciskā darbība.

1900. gada 28. janvārī no Jaunzēlandes atgriezās Southern Cross un ekspedīcija tika evakuēta. Borkgrevinks aizkuģoja līdz Rosa šelfa ledāja robežai, kur uzgāja nelielu līci, kas vēlāk tika nosaukts par Vaļu līci. 16. februārī triju cilvēku komanda Borkgrevinka vadībā izkāpa uz ledāja un veica 10 jūdžu pārgājienu dienvidu virzienā, sasniedzot uz to brīdi tālāko dienvidu punktu 78°50'S. Ekspedīcija atgriezās Jaunzēlandē 1. aprīlī.

1902. gadā Borkgrevinks piedalījās ekspedīcijā uz Martiniku vulkāna izvirduma seku novērtēšanai. Vēlāk viņš galvenokārt nodarbojās ar literārām un sporta aktivitātēm. Miris 1934. gada 21. aprīlī Oslo. Borkgrevinka vārdā nosaukts Borkgrevinka krasts Viktorijas Zemē, Borkgrevinka glečers, Borkgrevinka ledus mēle, Borkgrevinka nunataks, Borkgrevinkisens, kā arī zivju suga Pagothenia borchgrevinki.

Atsauces 

Norvēģijas cilvēki
Norvēģu polārpētnieki
Oslo dzimušie
Aleksandrs Tretjakovs

Aleksandrs Tretjakovs (; dzimis  Krasnojarskā) ir Krievijas skeletonists. Ar skeletonu nodarbojas kopš 2004. gada. A. Tretjakovs uzvarēja 2008.-2009. gada Pasaules kausa sezonas kopvērtējumā.

Savās otrajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā viņš izcīnīja bronzas medaļu skeletona sacensībās, par 0,95 sekundēm atpaliekot no otro vietu ieguvušā Martina Dukura. Pēc četriem gadiem Soču olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu, šoreiz apsteidzot latvieti M. Dukuru.

2017. gada 22. novembrī Starptautiskā Olimpiskā komiteja pieņēma lēmumu Aleksandram Tretjakovam par antidopinga kodeksa pārkāpumiem atņemt 2014. gada Soču olimpisko spēļu zelta medaļu, līdz ar šo lēmumu par olimpisko čempionu skeletonā kļuva Martins Dukurs.
Tomēr pēc Tretjakova apelācijas izskatīšanas Sorta arbitrāžas tiesa 2018. gada 1. februārī atcēla SOK lēmumu un atjaunoja viņam olimpiskā čempiona statusu.

Atsauces

Ārējās saites 
 FIBT profils 

1985. gadā dzimušie
Krasnojarskas novadā dzimušie
Krievijas skeletonisti
Krievijas Olimpiskās komitejas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Skeletonisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Skeletonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Skeletonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Skeletonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Dopinga lietas sportā
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Olimpiskie zelta medaļnieki skeletonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki skeletonā
Anna Hāga

Anna Hāga (; dzimusi Anna Margrēta Hānsone (Anna Margret Hansson) ) ir Zviedrijas distanču slēpotāja. Ar distanču slēpošanu nodarbojas kopš 1999. gada. Izcīnījusi trīs medaļas Pasaules čempionātā.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā izcīnīja sudraba medaļu 15 km iedzīšanas distancē un komandu sprintā.

Ārējās saites 
  

1986. gadā dzimušie
Zviedrijas distanču slēpotāji
Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Vestmanlandes lēnē dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Irina Hazova

Irina Hazova (; dzimusi ) ir Krievijas distanču slēpotāja. Ar distanču slēpošanu nodarbojas kopš 2003. gada. 2007. gadā viņa tika pieķerta, lietojot aizliegtus medikamentus (dopingu). Pēc šī gadījuma viņa tika diskvalificēta uz diviem gadiem. Pēc soda izciešanas Irina atgriezās aktīvajā sportā olimpiskajā 2009.—2010. gada sezonā, un savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā izcīnīja bronzas medaļu komandu sprintā.

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Krievijas distanču slēpotāji
Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Dopinga lietas distanču slēpošanā
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ņižņijnovgorodas apgabalā dzimušie
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
Jakovs Faks

Jakovs Faks (; dzimis ) ir biatlonists, kurš no 2010. gada pārstāv Slovēniju. Pirms tam viņš pārstāvēja Horvātiju. Viņš ir 2010. gada Vankūveras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs 10 km sprinta distancē, 2018. gada Phjončhanas olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs 20 km distancē, kā arī divkārtējs pasaules čempions.

Karjera 
Biatlonā sācis trenēties 2001. gadā. Pasaules kausa posmos piedalās kopš 2006.—2007. gada sezonas. 2009. gadā J. Faks negaidīti izcīnīja bronzas medaļu Pasaules čempionātā Phjončhjanā 20 km klasiskā biatlona distancē. Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā viņš bija Horvātijas delegācijas karognesējs atklāšanas ceremonijā un izcīnīja trešo vietu biatlona 10 km sprinta distancē.

2010. gada jūlijā parādījās informācija, ka J. Faks turpmāk pārstāvēs Slovēniju, jo tās sastāvā ir labākas treniņu iespējas, kā arī iespēja piedalīties stafešu sacensībās. Kopš 2010. gada 24. novembra J. Faks ir Slovēnijas pilsonis un pārstāv Slovēnijas izlasi. 2011. gada Pasaules čempionātu Hantimansijskā viņš izlaida Pasaules kausa posmā apsaldēta rādītājpirksta dēļ. Toties 2012. gada Pasaules čempionātā Rūpoldingā jau pirmajā distancē — jauktajā stafetē — J. Faks kopā ar Slovēnijas izlasi izcīnīja sudraba medaļas. 20 km individuālajā distancē Rūpoldingā viņš izcīnīja savu pirmo zelta medaļu karjerā. Nākamā gada Pasaules čempionātā Nove Mesto, Čehijā, izcīnīja bronzas medaļu sprintā. 
2015. gadā Kontiolahti kļuva par pasaules čempionu masu startā.

 Phjončhanā ieguva sudraba medaļu 20 km individuālajā distancē.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Statistika Pasaules kausā

Atsauces

Ārējās saites 

 IBU profils 

1987. gadā dzimušie
Piejūras-Kalnu župānijā dzimušie
Horvātijas biatlonisti
Slovēnijas biatlonisti
Slovēnijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Petra Majdiča

Petra Majdiča (; dzimusi ) ir bijusī Slovēnijas distanču slēpotāja. Labākos rezultātus sasniegusi klasiskā stila distancēs. Pasaules kausa posmos startē kopš 1999.—00. gada sezonas. Pasaules kausa izcīņas posmos ir izcīnījusi 13 uzvaras. Trīs reizes atzīta par Slovēnijas gada sportisti.

Savās trešajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā izcīnīja bronzas medaļu individuālajā sprinta distancē, lai gan, iesildoties īsi pirms starta, smagi nokrita un lauza vairākas ribas.

2011. gadā beigusi karjeru.

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Slovēnijas distanču slēpotāji
Distanču slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Slovēnijā dzimušie
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
Martēns Furkads

Martēns Furkads (; dzimis ) ir bijušais franču biatlonists. Septiņkārtējs Pasaules kausa sezonas kopvērtējuma uzvarētājs, pieckārtējs olimpiskais čempions, 13 pasaules čempionāta zelta medaļu īpašnieks. Viņa brālis Simons Furkads arī ir bijis biatlonists.

Karjera 
Ar biatlonu nodarbojas kopš 2002. gada. Francijas izlasē kopš 2006.—2007. gada sezonas, tomēr Pasaules kausa posmos piedalās tikai kopš 2008. gada pavasara. Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā kļuva par vicečempionu 15 km masu startā (uzvarēja Jevgeņijs Ustjugovs no Krievijas).  izcīnīja savu pirmo olimpisko spēļu zelta medaļu — iedzīšanā, tāpat svinēja uzvaru 20 km distancē un masu startā.

2011.—2012. gada Pasaules kausa sezonā uzvarēja kopvērtējumā, tāpat uzvaru izcīnīja arī nākamajās sešās sezonās pēc kārtas, kļūdams par pirmo biatlonistu ar šādu sasniegumu.

Izcīnījis 13 zelta medaļas pasaules čempionātā.

 bija Francijas delegācijas karognesējs atklāšanas ceremonijā un izcīnīja zelta medaļas iedzīšanas un masu starta distancēs, kā arī jauktajā stafetē.

2020. gada martā M. Furkads paziņoja par profesionālā biatlona karjeras beigām.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kauss

Statistika Pasaules kausā

Atsauces

Ārējās saites 
 Brāļu Furkadu oficiālā mājaslapa 

1988. gadā dzimušie
Francijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Rušonas pagasts

Rušonas pagasts ir viena no Preiļu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos, Rušona ezera krastā, no kā tas ieguvis savu nosaukumu. Robežojas ar sava novada Aglonas Riebiņu Pelēču, Aizkalnes, Preiļu un Silajāņu pagastiem, Rēzeknes novada Feimaņu pagastu, Krāslavas novada Kastuļinas pagastu, kā arī Augšdaugavas novada Višķu pagastu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Salcinkas upīte

Ezeri 
Aleksandrovas ezers, Astraginu ezers, Baibas ezers, Bicānu ezers, Eikša ezers, Gluhojes ezers, Gudļevas ezers, Jašas ezers, Kategrada ezers, Kaučers, Kovšiks, Lielā Kurtoša, Lielā Solka, Limins, Mazā Kurtoša, Mazā Solka, Meirauka, Rjabojes ezers, Rušons, Salmejs, Sedežs, Sekstu ezers, Spuļdzeņu ezers, Stūponu ezers, Vašeiņa, Zolvas ezers.

Vēsture 

Līdz 1920. gada agrārajai reformai tagadējā Rušonas pagasta teritorijā atradās Gelenovas, Finfa, Gaļmuižas, Korsakovas un Rušonas muižas. 

1945. gadā Aglonas pagastā izveidoja Rušonu ciema padomi. 1951. gadā Rušonas ciemam pievienoja Rutuļu ciema kolhoza "Dzirkstele" teritoriju, 1960. gadā - Kastīres ciema Sverdlova kolhoza teritoriju, 1975. un 1979. gadā - Gailīšu ciema teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2004. gadā iekļāvies jaunveidotajā Riebiņu novadā. 2021. gadā Riebiņu novadu iekļāva Preiļu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Kastīre (pagasta centrs), Gaiļmuiža, Aglonas stacija, Baški, Kliškova, Geļenova, Rušona.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Preiļu novada pagasti
Martina Sāblīkova

Martina Sāblīkova (; dzimusi  Nove Mesto Morāvijā, Čehoslovākijā) ir čehu ātrslidotāja, kas specializējusies garajās slidošanas distancēs. M. Sāblīkova ir divkārtējā Olimpiskā čempione un desmitkārtējā Pasaules čempione. Viņa ir Pasaules rekordiste 5000 m distancē (6:45.61 - Soltleiksitijā, 2007-03-11) un pirmā Čehijas ātrslidotāja, kas spējusi izcīnīt uzvaras lielākajās starptautiskajās sacensībās.

Vasarās nodarbojas ar skrituļslidošanu un riteņbraukšanu, kur guvusi atzīstamus panākumus: bijusi Čehijas čempionāta medaļu ieguvēja šosejas riteņbraukšanā un gandrīz izpildījusi kvalifikācijas normatīvu, lai piedalītos 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Pekinā. Viņas jaunākais brālis Milans Sāblīks arī ir ātrslidotājs.

2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankūverā kļuva par medaļām bagātāko ātrslidotāju, izcīnot divas zelta un vienu bronzas medaļu. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos ieguva sudraba medaļu 3000 m distancē.

Ārējās saites 

 Martinas Sāblīkovas oficiālā mājaslapa 

1987. gadā dzimušie
Visočinas apgabalā dzimušie
Čehijas ātrslidotāji
Čehijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ātrslidotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Čehijas olimpiskie zelta medaļnieki
Čehijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Čehijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki ātrslidošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki ātrslidošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki ātrslidošanā
ALH 84001

Allan Hills 84001 (plašāk pazīstams kā ALH 84001) ir meteorīts, kas tika atrasts Elana kalnu pakājē Antarktīdā . Tas uz Zemes nokļuvis no Marsa. Atrasta fragmenta masa bija 1,93 kg. Šis meteorīts kļuva par sensāciju 1996. gadā, kad zinātnieku grupa paziņoja, ka uz tā ir aklātas fosilas baktēriju pēdas. Lai gan secinājumi ir pretrunīgi, meteorīts devis impulsu ārpuszemes dzīvības meklējumu paplašināšanai.

Atsauces

Ārējās saites 

Ārpuszemes dzīvība
Marss
Hāga (nozīmju atdalīšana)

Hāga var būt:

 Hāga (Haag) — pilsēta Nīderlandē;
 Anna Hāga (Anna Haag) — Zviedrijas distanču slēpotāja (dzimusi 1986);
 Rangnhilla Hāga (Ragnhild Haga) — Norvēģijas distanču slēpotāja (dzimusi 1991).

Skatīt arī 
 Hague
 Heigs

Uzvārdi
Bonija Hānta

Bonija Lianna Hānta (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Viņa ir piedalījusies filmās "Ducis ir lētāk", "Ducis ir lētāk 2", "Bēthovens", "Bēthovens 2", "Džumandži". Viņa ir arī ierunājusi Saliju filmā "Vāģi".

Viņas pirmā filma ir 1988. gada filma Lietus vīrs (Rain man) 

Amerikāņu kinoaktrises
1961. gadā dzimušie
Sāra Meijere

Sāra Meijere (; dzimusi  Bīlahā, Šveicē) ir bijusī Šveices daiļslidotāja. Sāra ir astoņkārtēja Šveices nacionālā čempione, 2011. gada Eiropas čempione. 
Pēc 2011. gada Eiropas čempionāta paziņojusi par profesionālās karjeras beigām, pamatojot lēmumu ar to, ka tas esot īstais brīdis apstāties. 2018.gada 3. augustā salaulājusies ar šveiciešu triatlonistu Janu van Berkelu.

Sasniegumi 

Piezīme:"J" nozīmē, ka sportiste startēja kā juniore.

Ārējās saites 

  

1984. gadā dzimušie
Cīrihes kantonā dzimušie
Šveices daiļslidotāji
Daiļslidotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Rozā pantera

"Rozā pantera" (The Pink Panther) ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Klūzo (Stīvs Mārtins), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta (Džeisons Steitems) slepkavību.

Sižets 
Kad futbola finālspēles laikā tiek nogalināts futbola superzvaigzne Gluants, Inspektors Čārlzs Dreifuss (Kevins Klains), kam nav veicies ar apbalvojumiem, uzaicina talkā inspektoru Klūzo, kurš nav īpaši gudrs, lai varētu norīkot viņam atrisināt slepkavības lietu, kas pēc Dreifusa domām Klūzo neizdosies, un viņš bez liekas uzmanības varētu apkaunot Klūzo, un iegūt Goda medaļu, ko viņš tik ļoti vēlas. Viņš uzsūta Klūzo palīgu Pontonu (Žans Reno), kas varētu Dreifusam pavēstīt visus sīkumus par Klūzo - kā viņš izmeklē, vārds sakot - visus iespējamos sīkumus. No sākuma Pontons pakļaujas Dreifusam, bet tad saprot, ka Klūzo ir daudz labāks detektīvs. Vēl Klūzo ir palīdze Nikola. Klūzo kopā ar viņu nonāk daudzās neveiklās situācijās, un beigās iemīlas viens otrā.

Izrādās, ka ir bijuši daudzi ienaidnieki - draudzene, popdīva Zania (Bejonse Noulza); Jurijs, treneris, kurš trenē (Henrijs Zernijs); un konkurents futbolists Bizu.

Aktieri 
 Žaks Klūzo - Stīvs Mārtins
 Žilbērs Pontons - Žans Reno
 Čārlzs Dreifuss - Kevins Klains
 Nikola Durā - Emīlija Mortimera
 Zania - Bejonse Noulza
 Jurijs, treneris, kurš trenē - Henrijs Zenrijs
 Čerija - Kristena Čenoveta
 Reimons Larokvē - Rodžers Reiss
 Bizu - Viljams Abadijs
 Žakards - Skots Adkinss

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Metro-Goldwyn-Mayer filmas
Columbia Pictures filmas
Aino Kaisa Sārinena

Aino Kaisa Sārinena (; dzimusi ) ir Somijas distanču slēpotāja. Sacensībās startē kopš 1998. gada. Viņa ir izcīnījusi astoņas medaļas Pasaules čempionātos. 2009. gadā atzīta par Somijas gada sportisti.

Savās otrajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2006. gadā Turīnā viņa izcīnīja bronzas medaļu komandu sprintā, taču pēc četriem gadiem Vankūverā izcīnīja bronzas medaļu 4×5 km stafetē un 30 km distancē.

Ārējās saites 
  /

1979. gadā dzimušie
Somijas distanču slēpotāji
Distanču slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā