joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ķeiši

Ķeiši (arī Keiši) ir ciems Daugavpils novada Kalupes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 1,2 km no pagasta centra Kalupes, 40,7 km no novada centra Daugavpils un 212,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V678 (Līksna–Kalupe–Vecvārkava–Rožupe), Mazā Kalupes ezera austrumu krastā uz ziemeļiem no Kalupes.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

Atsauces
Maļutki

Maļutki var būt:

Maļutki - vasarnīcu ciems Daugavpils novada Laucesas pagastā
Maļutki - vasarnīcu ciems Daugavpils novada Tabores pagastā
Maļutki (Laucesas pagasts)

Maļutki (arī Strautiņi) ir ciems Daugavpils novada Laucesas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 8 km no pagasta centra Mirnija, 4,9 km no novada centra Daugavpils un 239,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies Daugavas kreisajā krastā, Daugavpils austrumu pievārtē, pie autoceļa V673 (Daugavpils—Elerne—Lielborne), netālu no Gļinovkas upes ietekas Daugavā. Starp Maļutkiem un Daugavu atrodas vasarnīcu ciems ar tādu pašu nosaukumu — Maļutki, kas atrodas Tabores pagastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

Atsauces
Renceles

Renceles ir ciems Jelgavas novada Salgales pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā Garozes krastā pie autoceļa V1082 6 km no pagasta centra Emburgas, 29 km no novada centra Jelgavas un 61 km no Rīgas.

Atsauces
Jū Nēsbē

Jū Nēsbē (; ; dzimis ) ir norvēģu rakstnieks, mūziķis, bijušais ekonomists un žurnālists. 2014. gada martā tika lēsts, ka Norvēģijā pārdoti vairāk nekā 3 miljoni viņa romānu eksemplāru un viņa darbi tulkoti vairāk kā 40 valodās, pārdodot 23 miljonus kopiju. Nēsbē plašāk pazīstams ar savu kriminālromānu sēriju par inspektoru Hariju Holu, kā arī ar solista un dziesmu autora darbību norvēģu rokgrupā Di Derre.

Literārā darbība 
1997. gadā Nēsbē izdeva kriminālromānu “Sikspārnis” (Flaggermusmannen, 1997), kas kļuva par pirmo grāmatu sērijā par izmeklētāju Hariju Holu. Par šo grāmatu viņš saņēma Rivertona balvu par gada labāko norvēģu kriminālromānu, kā arī Stikla atslēgas balvu par labāko kriminālromānu skandināvu literatūrā. Līdz 2019. gadam Harija Hola sērijā sarakstīti 12 krimināromāni. Vairāki no tiem Norvēģijā ieguvuši balvas, tai skaitā, Rødstrupe (2000) (, 2006), Snømannen (2007) (, 2010).

2007. gadā Nēsbē izdeva savu pirmo bērnu grāmatu "Doktora Proktora purkšķu pulveris" (), kurai sekoja vēl četras šīs sērijas grāmatas (līdz 2017. gadam).

Sarakstījis arī savstarpēji nesaistītus romānus, tai skaitā Kongeriket (2020) (, 2020).

Nēsbē darbi latviski izdoti izdevniecībā Zvaigzne ABC.

Darbība kino un televīzijā 
Pēc Nēsbē romāna Hodejegerne 2011. gadā uzņemta filma Headhunters. Vēl vairāki citi viņa romāni un stāsti izmantoti filmās: Arme Riddere (2011), I Am Victor (2013), Doktor Proktors prompepulver (2014), Doktor Proktors tidsbadekar (2015). Pēc viņa romāna motīviem uzņemta filma "Sniegavīrs" (2017). Nēsbē ir idejas autors, kā arī viens no izpildproducentiem norvēģu TV seriālam "Okupācija" (Okkupert, 2015—).

Personīgā dzīve 
Nēsbē profesionālā līmenī spēlējis futbolu Molde FK sastāvā līdz sarāva ceļa krusteniskās saites un beidza karjeru. Nēsbē nodarbojas ar klinšu kāpšanu. Viņš dzīvo Oslo netālu no savas bijušās sievas un kopīgās meitas.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

Norvēģu rakstnieki
Norvēģu valodā rakstošie
Norvēģijas mūziķi
Oslo dzimušie
Trenči

Trenči ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Babītes ezera dienvidu krasta pie autoceļa A9  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas. Pie Trenčiem atrodas «Lāču» maizes ceptuve, kafejnīca un veikals.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Odziena

Odziena ir ciems Aizkraukles novada Vietalvas pagastā pie autoceļa P78. Izvietojies pagasta rietumu daļā 6 km no pagasta centra Vietalvas, 37 km no novada centra Aizkraukles un 100 km no Rīgas.

Vēsture 
Odzienas apkārtnē konstatēti vidējā dzelzs laikmeta apbedījumi un tā paša perioda savrupatradumi. 1843. gadā, apstrādājot Odzienas muižas laukus, atrada pakavsaktu, spirālgredzenus un citas rotaslietas, bet 1889. gadā, muižas teritorijā rokot pamatus, atraka skeletkapus, kuros konstatēja arī apbedījumu inventāru un ieročus. Odzienas vārds (Odenze vai Odse) rakstītajos vēstures avotos pirmo reizi minēts 1455. gadā.

Tagadējā apdzīvotā vieta veidojusies ap Odzienas muižu (). 

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Aizkraukles rajonā.

Bijušās Odzienas muižas dzirnavās šobrīd darbojas alusdarītava "Odzienas muižas alus", teritorijā iekārtots arī viesu nams. 

Muižas neogotiskajai pilij 2015. gadā rekonstruētas piecas zāles, bet daļā, tai skaitā tornī, saglabājušās tikai ārējās sienas.

Atsauces 

Vietalvas pagasts
Aizkraukles novada ciemi
Latvijas ciemi
Klīves

Klīves, arī Klīvji vai Klīvi, ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā abpus autoceļam A9 pie Miglupītes ietekas Babītes ezerā  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Annas baznīcas un kroga. Baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

Atsauces

Skatīt arī 
 Klīve

Latvijas mazciemi
Lapsas (Babītes pagasts)

Lapsas ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta izveidojusies 20. gadsimta beigās kā savrupmāju ciems.

Attēli

Atsauces

Ārējās saites 

Latvijas vidējciemi
Vīkuļi

Vīkuļi ir ciems Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Dzilnupes un Neriņas krastā  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Voldemārs fon Boks

Voldemārs Bernhards Vilhems Georgs Heinrihs fon Boks (, 1816—1903) bija vācbaltiešu jurists un politiķis. Pazīstams ar saviem rakstiem pret Krievijas impērijas politiku Baltijas provincēs.

Biogrāfija 
Dzimis 1816. gada 9. novembrī Kerzeles muižā (, ) pie Vīlandes tās īpašnieka Heinriha Augusta fon Boka un viņa sievas Sofijas Augustes, dzimušas fon Vrangeles, ģimenē. Studēja tieslietas Tērbatas Universitātē. Pēc studiju beigšanas strādāja Vīlandes zemes tiesā, vēlāk kļuva par Vidzemes guberņas galma tiesas viceprezidentu un pārcēlās uz dzīvi Rīgā (1857—1866). Darbojās laikrakstā Baltisches Monatsschrift.

1862. gadā ierosināja reformēt Vidzemes satversmi (Landesverfassung), 1864. gadā kļuva par Vidzemes bruņniecības pārstāvi Baltijas Centrālajā justīcijas komisijā. No 1845. gada darbojās Rīgas Vēstures un Senatnes pētniecības biedrībā (Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde zu Riga, GGuA), no 1864. gada bija tās līdzdirektors.
1866. gadā pārcēlās uz dzīvi Vācijā, kur publicēja pret Krievijas impērijas Baltijas politiku vērstus rakstus. Pēc konflikta ar vācbaltiešu muižniecību izstājās no Vidzemes bruņniecības matrikulas un 1881. gadā pārgāja katoļu ticībā.

Miris Bambergā 1903. gada 1. februārī.

Darbi 
 Zur Geschichte des Kriminalprocesses in Livland, Dorpat 1845 (Digitalisat)
 Blätter der Erinnerung an J. F. la Trobe, den Künstler und den Menschen, Dorpat 1848 (atmiņu fragmenti žurnālā Das Inland)
 Ein Wort zum Zweiherrendienste, Riga 1866
 Livländische Beiträge zur Verbreitung grundlicher Kunde von der protestantischen Landeskirche und dem deutschen Landestaate in den Ostseeprovinzen Russlands. Leipzig: 1869
 Der deutsch-russische Konflikt an der Ostsee. Zukünftiges, geschaut im Bilde der Vergangenheit und der Gegenwart, Leipzig 1869 (Digitalisat)
 Die Nordische Post im Lichte der Kollektiv-Erklärung der Ritterschaften Livland's, Esthland's, Kurland's und Oesel's oder Ein Nordisches Soll und Haben, Berlin 1869
 Goethe in seinem Verhältnisse zur Musik, Berlin 1871
 Moskau und St. Petersburg im Wettkampfe für Bekenntnisfreiheit. Für Kenner sittlichen Gepräges als Avers und Revers derselben Medaille dargestellt, Quedlinburg 1871
 Evangelische Allianz und Russische Diplomatie. Ein Beitrag zur neuesten Geschichte Beider, zugleich auch zur Geschichte der Baltischen Landvolksschule, insbesondere aber zur Charakteristik des Kaiserlich Russischen Reichskanzlers Fürsten Gortschakow, Berlin 1872 (Digitalisat)
 Russische Bekehrungen, wie sie Herr Georg von Samarin enthüllt und bekennt. Von einem stillen Beobachter, Leipzig 1874
 Kirchliche Streiflichter in bündlerische Winkel, Paderborn 1889
 Goethe und Bismarck. Parallele oder Kontrast?, Frankfurt am Main 1899

Atsauces 

Vācbaltieši
Latvijas juristi
1816. gadā dzimušie
1903. gadā mirušie
Leidumi

Leidumi ir ciems Baltinavas novadā. Izvietojies novada rietumu daļā 7 km no novada centra Baltinavas un 207 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V474.

Atsauces
Lauruti

Lauruti ir ciems Baltinavas novadā. Izvietojies novada ziemeļu daļā 6 km no novada centra Baltinavas un 219 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V479, Kūkovas upes krastā.

Atsauces
Karpova

Karpova ir ciems Baltinavas novadā. Izvietojies novada centrālajā daļā 3 km no novada centra Baltinavas un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

Atsauces
Keiši (Baltinavas novads)

Keiši ir ciems Baltinavas novadā. Izvietojies novada centrālajā daļā 2 km no novada centra Baltinavas un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V468, Supenkas upes krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Balvu rajonā.

Atsauces
Egļuciems (Babītes pagasts)

Egļuciems ir apdzīvota vieta Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos pie autoceļa A10 5,5 km no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un 22 km no Rīgas centra. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie kokaudzētavas «Bulduri».

Ciemā atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Baznīckalns. Netālu golfa laukums «Saliena».

Atsauces
Keiši

Keiši var būt:
 Keiši — apdzīvota vieta Baltinavas novadā
 Keiši — apdzīvota vieta Susāju pagastā
 Keiru Nīcgales pagastā cits nosaukums
 Ķeišu Kalupes pagastā cits nosaukums
Varkaļi

Varkaļi, agrāk arī Vārkaļciems, ir apdzīvota vieta Mārupes novada Salas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu galā abpus autoceļam A10 starp Lielupi un Babītes ezera ziemeļu krastu  no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra. Ciema ziemeļaustrumos Lielupes krastā atrodas Varkaļu jahtu osta.

Atsauces 

Latvijas skrajciemi
Silmalas (Salas pagasts)

Silmalas ir apdzīvota vieta Mārupes novada Salas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā starp autoceļu A10 un Babītes ezera ziemeļu krastu  no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra.

Atsauces 

Latvijas skrajciemi
Straupciems

Straupciems ir apdzīvota vieta Mārupes novada Salas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Mežzara salas dienvidos  no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Pavasari

Pavasari ir ciems Mārupes novada Salas pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā Lielupes kreisajā krastā  no pagasta centra Spuņciema,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Pavasara muižas (Pawassern) centru.

Atsauces 

Latvijas skrajciemi
Romelu Lukaku

Romelu Menama Lukaku (Romelu Menama Lukaku; dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu Chelsea F.C.

Dzimis Antverpenē Kongo izcelsmes ģimenē. Viņa tēvs Rodžers Lukaku arī ir bijis profesionāls futbolists, pārstāvēja Zairas futbola izlasi. Futbolistam ir arī brālis Džordans Lukaku, kurš arī spēlē Beļģijas izlasē.

Karjeru sācis Beļģijā, profesionāļa karjeru — 2009. gadā Briseles "Anderlecht". 2011. gadā sāka spēlēt Anglijā, vispirms Chelsea sastāvā, daļu laika tika izīrēts West Bromwich Albion un Everton. 2014. gadā pārgājis uz Everton. Chelsea sastāvā 2011.—2012. gada sezonā uzvarēja FA kausa izcīņā un UEFA Čempionu līgā. 2014.—2015. gada sezonā bija labākais vārtu guvējs UEFA Eiropas līgā. Viens no pieciem futbolistiem, kas Premjerlīgā guvuši 50 vārtus līdz 23 gadu vecumam. No 2019. līdz 2021. gadam pārstāvēja Milānas "Internazionale", 2020.—2021. gada sezonā kļuva par Itālijas čempionu.

Kopš 2010. gada spēlē Beļģijas izlases sastāvā. Piedalījās , kā arī 2016. un 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīros..

Sasniegumi 
Anderlecht

 Beļģijas Pro līga: 2009–10

Internazionale

 Itālijas A sērija: 2020–21
 UEFA Eiropas līga finālists: 2019-20

Chelsea

 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2021

Beļģijas izlase
 FIFA Pasaules kauss trešā vieta: 2018
Individuālie sasniegumi

 Beļģijas Pro līgas labākais vārtu guvējs: 2009–10
 Itālijas A sērijas sezonas vērtīgākais spēlētājs: 2020–21

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Beļģijas futbolisti
Beļģijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
West Bromwich Albion F.C. spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Antverpenes provincē dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ringolds Kalnenieks

Ringolds Kalnenieks (dzimis ) ir bijušais latviešu šosejas riteņbraucējs, sportista karjeras laikā pārstāvējis PSRS.

Biogrāfija 
Kalnenieks mācījies Priekules vidusskolā, pēc tam absolvējis Latvijas Valsts fiziskā kultūras institūtu. Riteņbraukšanā trenējies pie Raimonda Andersona (sporta biedrībā "Vārpa"), Ērika Viķeļa (Rīgas ASK), Leonīda Šļešņeva un Viktora Kapitonova (PSRS izlasē). Sākotnēji Kalnenieks pārstāvēja sporta biedrību "Vārpa" un ASK (pēc iesaukšanas armijā). Ātri iekļāvies Latvijas PSR izlases komandā, pirmo lielāko uzvaru izcīnījis 19 gadu vecumā Kišiņevā, kļūstot par PSRS junioru čempionu grupas braucienā. PSRS izlasē bijis no 1966. līdz 1974. gadam, arī kā komandas kapteinis.

Četras reizes piedalījies Miera velobrauciena PSRS izlases sastāvā, 1971. gadā uzvarējis komandu ieskaitē, bijis 7. vietā individuāli. 1970. gadā iegūta 3. vieta komandām, vēl divas reizes komandām iegūta piektā vieta. 1972. gadā uzvarējis PSRS čempionātā daudzdienu riteņbraukšanā. Vairākkārt ieguvis godalgotas vietas Meksikas, Austrijas, Dienvidslāvijas velobraucienu atsevišķos posmos, klasiskajos braucienos Čehoslovākijā, Vācijā un Polijā. Vairākas reizes uzvarējis PSRS Bruņoto spēku čempionātā, uzvarējis Baltijas daudzdienu velobraucienā. Desmit reizes uzvarējis Latvijas PSR čempionātā, guvis panākumus arī treka riteņbraukšanā. Braucēja karjera ilga 16 gadus, kuru laikā piedalījies ap 60 daudzdienu velobraucienos.

1971. gadā saņēmis PSRS Nopelniem bagātā sporta meistara nosaukumu. Pēc sportista karjeras beigām strādājis par treneri sporta biedrībā "Vārpa", vēlāk par sagādnieku mēbeļu kombinātā "Zunda". Dzīvojis lauku mājās pie Baldones. Bijis iesaistīts Igo Japiņa SEB MTB maratonu rīkošanā. 

Precējies — sieva Aina, meitas Agnese un Elita.

Atsauces

Ārējās saites 

 Kalni viņam nieks

1944. gadā dzimušie
Latvijas riteņbraucēji
PSRS riteņbraucēji
Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijas absolventi
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Oto fon Lilienfelds

Oto Frīdrihs Augusts Heinrihs fon Lilienfelds-Toals (, , 1827—1891) bija vācbaltu cilmes Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors, Sakas muižas, Upesmuižas, Aizputes ordeņa pils īpašnieks. Pāvilostas izveidotājs Sakas upes grīvā, kas nosaukta viņa brāļa, Kurzemes gubernatora Paula fon Lilienfelda vārdā (Paulshafen).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1827. gada 19. decembrī virsnieka un ierēdņa Oto Frīdriha fon Lilientāla un viņa sievas Konstances, dzimušas Dovrē (d'Auvray), ģimenē. Viņa vectēvs bija Krievijas impērijas ģenerālis Fredriks Dovrē (Fredrik August d'Auvray). Bērnību pavadīja Halikas muižā (, ) Pērnavas apriņķī. 

1847. gadā iestājās Krievijas impērijas armijā, 1859. gadā apprecējās ar Sāru Talbotu (Sarah Talbot). Kā štāba virsnieks no 1862. gada darbojās Sestroreckas ieroču fabrikā. 1863. gadā viņš kopā ar jaunāko brāli saņēma Krievijas impērijas Senāta atļauju papildināt uzvārdu ar viņu dzimtmuižas Toalas () nosaukumu - fon Lilienfelds-Toals.

1871. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru, bija Krievijas armijas ieroču un patronu fabriku inspektors (1879-1881). Līdztekus tam Oto fon Lilienfelds bija Sakas muižas un Upesmuižas īpašnieks Kurzemes guberņā. Vēloties atjaunot seno ostu Sakas upes grīvā, viņš 1879. gada 16. maijā svinīgā ceremonijā iemūrēja loču mājas pamatakmeni un tajā pašā dienā iesvētīšanas ceremonijā osta tika nokristīta viņa brāļa, Kurzemes gubernatora Paula fon Lilienfelda vārdā par Paulshafen jeb Pāvilostu.

Miris 1891. gada 10. februārī Rīgā.

Atsauces 

Vācbaltieši
Kurzemes vēsture
Denjels Staridžs

Denjels Andrē Staridžs (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Visu profesionāļa karjeras sākumu aizvadījis dažādos Premjerlīgas klubos: Manchester City, Chelsea, Bolton Wanderers un Liverpool. Lielākos panākumus guvis kluba Chelsea sastāvā — izcīnījis Premjerlīgas, UEFA Čempionu līgas čempiontitulu. 2013.—2014. gada Premjerlīgas sezonā iekļauts sezonas simboliskajā izlasē. 2019. gadā Staridžam beidzās līgums ar Liverpool un viņš pievienojās Trabzonspor.

Anglijas izlases sastāvā spēlējis , 2016. gada Eiropas čempionātā, Lielbritānijas izlases sastāvā — .

Sasnieugmi 
Chelsea

 Anglijas Premjerlīga: 2009–10
 FA kauss: 2009–10, 2011–12
 UEFA Čempionu līga: 2011–12

Liverpool

 UEFA Čempionu līga: 2018–19

Trabzonspor

 Turcijas kauss: 2019–20

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Rietummidlendas grāfistē dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Liverpool FC spēlētāji
West Bromwich Albion F.C. spēlētāji
Trabzonspor spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
Ādams Hansens

Ādams Hansens (; dzimis  Sautportā) ir Austrālijas triatlēts un bijušais šosejas riteņbraucējs.

Karjera 
2012. gadā Hansens kļuva par otro Austrālijas pārstāvi, kas sezonas laikā finišējis visās trijās lielajās tūrēs – Giro d'Italia, Tour de France un Vuelta a España. 2012. gadā viņš bija vienīgais braucējs, kas to to paveica un 32. visā riteņbraukšanas vēsturē. Pabeidzot 2015. gada Vuelta a España, viņš bija finišējis jau trīspadsmit lielajās tūrēs pēc kārtas un pārspēja Bernardo Ruisa 68 gadus veco rekordu. Hansena nepārtrauktā sērija noslēdzās 2018. gadā pēc 20. pabeigtās lielās tūres.

Hansens pats izgatavoja sev pielāgotus oglekļa šķiedras kompozītmateriālu apavus, ko izmantoja sacensībās. Viņš  komandas vajadzībām bija radījis loģistikas programmatūru.

Pēc profesionālā riteņbraucēja karjera beigām pievērsies triatlonam.

Sasniegumi lielajās tūrēs 

Piezīme: IZST — izstājās

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 
 

1981. gadā dzimušie
Austrālijas riteņbraucēji
Triatlonisti
Giro d'Italia posmu uzvarētāji
Vuelta a España posmu uzvarētāji
Cārmins

Cārmins (arī Cārmana ezers, Cārmans, Cārmaņa ezers; ) ir caurteces ezers Krāslavas novada Aulejas pagastā pie autoceļiem V610 un V614. Ezeram apkārt ir aizsargājam dabas teritorija Cārmaņa ezera dabas parks.

Ezera vidējais dziļums 9,3 metri, maksimālais — 31 metrs. Mīt līdaka, plaudis, rauda, asaris, karūsa, ķīsis, līnis, ālants, sapals un vēdzele. Ligzdo kaijas, pīles.

Atsauces 

Krāslavas novada ezeri
Aulejas pagasts
Cārmins Lake Nature Park
Kristers Aparjods

Kristers Aparjods (dzimis ) ir latviešu kamaniņu braucējs. Pasaules un Eiropas čempionātu medaļu ieguvējs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs stafetē  Pekinā.

Viņa māte Aiva Aparjode ir bijusī kamaniņu braucēja, pēc karjeras beigām — trenere. Arī māsa Kendija nodarbojas ar kamaniņu braukšanu.

Karjera 
Ar kamaniņu sportu nodarbojas kopš 2006. gada. 2013.—2014. gada Pasaules kausā jauniešiem izcīnīja uzvaru kopvērtējumā, nākamajā sezonā ieņēma 16. vietu junioru ieskaitē.

2015. gada Pasaules čempionātā Siguldā pieaugušo konkurencē ieņēma 25. vietu. 2015. gada Pasaules čempionātā junioriem stafetē Latvijas komandas sastāvā kļuva par Pasaules čempionu, savukārt Eiropas čempionātā junioriem stafetē izcīnīja sudraba medaļu.

2016. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja sudraba medaļu un Eiropas čempionātā junioriem bronzas medaļu individuālajās sacensībās. 2016. gada Jaunatnes olimpiskajās spēlēs kļuva par čempionu individuālajās sacensībās.

2017. gada Pasaules čempionātā junioriem Siguldā kļuva par Pasaules čempionu, kā arī izcīnīja sudraba godalgu Eiropas čempionātā junioriem individuālajās sacensībās. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā vieninieku sacensībās ieņēma 11. vietu, startēja arī stafetē, kopā ar Latvijas komandu izcīnot 6. vietu.

2019. gada februārī Oberhofā pirmo reizi karjerā kāpa uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos individuālajās sacensībās, izcīnot trešo vietu. Tas bija vienlaikus arī Eiropas čempionāts, kurā tika izcīnīta bronzas medaļa. 2020. gada Pasaules čempionātā Soču trasē izcīnīja sudraba medaļu Latvijas komandas sastāvā stafetē. 2020. gada decembrī kritienā Oberhofas trasē guva kājas kaula lūzumu un bija spiests izlaist atlikušo sezonas daļu.

2021. gada Pasaules kausa 3. posmā Sočos K. Aparjods guva uzvaru, kas bija viņa karjeras pirmā uzvara Pasaules kausa posmā. 2022. gada janvārī viņam šo panākumu izdevās atkārtot, gūstot uzvaru Pasaules kausa posmā Siguldas trasē. 2022. gada Eiropas čempionātā Sanktmoricas trasē izcīnīja sudraba medaļu, bet komandu stafetē kopā ar Elīnu Ievu Vītolu un divnieku, kurā startēja Mārtiņš Bots un Roberts Plūme, izcīnīja zeltu.

2022. gada Pekinas olimpisko spēļu stafetes braucienā kopā ar Elīzu Tīrumu un divnieku M. Bots un R. Plūme izcīnīja bronzas medaļu, savukārt individuālajās sacensībās K. Aparjods ieņēma 5. vietu, kas bija augstākā starp Latvijas kamaniņu braucējiem.

No kamaniņu sporta brīvajā laikā nodarbojas arī ar orientēšanās sportu, kas bija pirmais sporta veids, kurā Kristers trenējies.

Atsauces

Ārējās saites 

 LOV profils

1998. gadā dzimušie
Siguldā dzimušie
Latvijas kamaniņu braucēji
Latvijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kamaniņu braucēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Latvijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki kamaniņu braukšanā
Raginski

Raginski ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,5 km no pagasta centra Grāveriem, 16 km no Aglonas un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam P62, netālu no Sakovas ezera.

Atsauces
Uši

Uši (arī Ušciems; ) ir ciems Talsu novada Kolkas pagastā. Izvietojies pagasta austrumos Rīgas jūras līča piekrastē pie autoceļa P131  no pagasta centra Kolkas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Atsauces
Aiva Aparjode

Aiva Aparjode (dzimusi Aiva Briede  Saulkrastos) ir bijusī latviešu kamaniņu braucēja un bobslejiste, tagad kamaniņu braukšanas trenere.

Biogrāfija

Sportistes karjera 
Kamaniņu sportā no 1990. gada, kad mācījas Murjāņu sporta ģimnāzijā. Trenējusies pie Veras Zozuļas. Piedalījusies  Turīnā, kur individuālajās sacensībās ieņēmusi 18. vietu. Pasaules kausa ieskaitē labākais sasniegums ir 2002.—2003. gada sezonā ieņemtā 21. vieta, vēl 2004.—2005. gada sezonā ieņēmusi 23. vietu. Labākais sasniegums Eiropas čempionātā bija 9. vieta 2004. gadā Oberhofā.

Pēc 2006. gada olimpiskajām spēlēm uz neilgu laiku tika izveidota sieviešu bobsleja divnieka ekipāža, kurā A. Aparjode bija pilote. Viņas treneris bija Jānis Ozols. 2006./2007. gada sezonā startēja Eiropas kausā (stūmēja Anita Koziča). 2007./2008. gada sezonā viņa startēja pasaules kausā. Augstākā izcīnītā vieta pasaules čempionātā bobslejā ir 18. (2007. gadā Santkmoricā).

Pēc karjeras beigām 
Pēc sportistes karjeras beigām pabeigusi LSPA. Strādājusi par audzinātāju bērnudārzā un fizioterapeiti, kā arī Murjāņu sporta ģimnāzijā.

Kopš 2010. gada strādā par kamaniņu braukšanas treneri.

2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēta Saulkrastu novada domē no partijas "Vienotība" saraksta.

Viņas dēls Kristers Aparjods un meita Kendija Aparjode arī ir kamaniņu braucēji.

Atsauces

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Latvijas kamaniņu braucēji
Kamaniņu braucēji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Saulkrastos dzimušie
Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijas absolventi
Latvijas bobslejisti
Latvijas treneri
Davide Rebellins

Davide Rebellins (; dzimis  Sanbonifačo, Veronas provincē) ir bijušais Itālijas šosejas riteņbraucējs. Karjeras laikā viņš izcieta divu gadu diskvalifikāciju par pozitīvām dopinga analīzēm 2008. gada Olimpiskajās spēlēs (sacensībās sportists finišēja kā otrais, taču medaļa vēlāk tika atņemta). Savus lielākos panākumus viņš guva 2004. gada sezonā, kad uzvarēja trijās nozīmīgākajās Ardēnu klasikās: Amstel Gold Race, La Flèche Wallonne un Ljēža—Bastoņa—Ljēža. Viņš tika uzskatīts par vienu no labākajiem savas paaudzes klasiku speciālistiem; viņa izdevās vairāk kā piecdesmit reizes finišēt labāko desmitniekā UCI Pasaules kausa un UCI ProTour klasikās. Viņš uzvarējis arī daudzdienu sacensībās Parīze—Nica un Tirreno–Adriatico, kā arī Giro d'Italia posmā.

Karjera 
2012. gadā pārstāvēja Meridiana-Kamen komandu.

Karjeru noslēdza 2022. gadā 51 gada vecumā.

Dopings 
2009. gada aprīlī SOK paziņoja, ka sešiem sportistiem ir konstatētas pozitīvas dopinga analīzes no paraugiem, kas ņemti 2008. gada olimpiskajās spēlēs, nenosaucot vārdus vai sporta veidus. Vēlāk izplatījās baumas, ka to skaitā bija divi riteņbraucēji, viens no tiem medaļas ieguvējs. Itālijas Olimpiskā komiteja apstiprināja, ka vīriešu izlases sportistam uzrādītas pozitīvas CERA analīzes pēc grupas brauciena, nenosaucot tā vārdu. Nākamajā dienā, 29. aprīlī Itālijas Olimpiskā komiteja apstiprināja, ka iesaistītais sportists ir sudraba medaļas ieguvējs Rebellins. Sportista aģents nosūtīja pieprasījumu analizēt B paraugu, kas vēlāk arī uzrādīja pozitīvas analīzes. Itālijas Olimpiskā komiteja iesūdzēja Rebellinu tiesā, pieprasot €500 000 zaudējumu atlīdzināšanu un divpadsmit mēnešu brīvības atņemšanu, saskaņā ar 2000. gadā pieņemto likumu, kas ļauj sportistiem, kas lieto dopingu, piemērot līdz trijiem gadiem cietumsoda. Tomēr 2015. gadā tiesa Padujā lēma, ka lietai nav krimināla sastāva, bez tā arī attaisnojot Rebellinu no apsūdzībām par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

1971. gadā dzimušie
Itālijas riteņbraucēji
Giro d'Italia posmu uzvarētāji
Dopinga lietas riteņbraukšanā
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Dūmele

Dūmele (agrāk arī Dūmelesciems, Dūmelciems) ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā Milzgrāvja krastos  no pagasta centra Dundagas un  no Rīgas.

Atsauces
Antons Slišāns

Antons Slišāns (, arī Ontōns Slyšāns; dzimis , miris ) bija latviešu lauksaimnieks, literāts, folklorists, kultūras un sabiedrisks darbinieks.

Biogrāfija 
Dzimis zemnieku ģimenē. Izglītību ieguvis Upītes astoņgadīgajā skolā, Bulduru Dārzkopības tehnikumā. Neklātienē studējis Maskavas Mākslas tautas universitātē un Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā.

Strādājis kolhozā "Upīte", bijis arī galvenais agronoms, no 1988. līdz 1994. gadam bija tā saimniecības vadītājs. Strādājis par skolotāju Upītes pamatskolā, no 1995. gada strādājis par bibliotekāru Upītes bibliotēkā.

Dibinājis etnogrāfiskos ansambļus Rekovā un Upītē, vadījis Upītes etnogrāfisko ansambli. Bijis Balvu rajona latgaliešu kultūras biedrības priekšsēdētājs.

Rakstījis dzeju bērniem un pieaugušajiem, gan latviski, gan latgaliski, rakstījis arī prozu.

No 1994. gada bija Latvijas Rakstnieku savienības biedrs.

Apbalvojumi 
 Lielā folkloras gada balva (2000)
 Dzejas dienu apbalvojums (2007)
 Valsts Kultūrkapitāla fonda mūža stipendija (2008)
 Atzinības krusts (2008)

Atsauces 

1948. gadā dzimušie
2010. gadā mirušie
Balvu novadā dzimušie
Latviešu rakstnieki
Latgaliešu dzejnieki
Latviešu valodā rakstošie
Latgaliski rakstošie
20. gadsimta rakstnieki
21. gadsimta rakstnieki
Atzinības krusta kavalieri
Sloboda (Grāveru pagasts)

Sloboda ir ciems Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Grāveriem, 17 km no Aglonas un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies abpus autoceļam V610, netālu no Udriņkas un Saviļu ezera. Pie Slobodas atrodas valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi, pilskalni Starij Zamok un Piļikovaja gora.

Atsauces
It Happened One Night

It Happened One Night ir 1934. gada amerikāņu romantiskā komēdija, kuras režisors ir Frenks Kapra. Filmas sižets veidots pēc Semjuela Hopkinsa Adamsa īsā stāsta Night Bus.

Filma ir par augstāko aprindu pārstāvi, kas cenšas tikt vaļā no savas ģimenes un iemīlas reportierī. Tajā galvenās lomas attēlo Klodeta Kolbēra un Klārks Geibls.

It Happened One Night tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai piecās nominācijās, balva arī tika iegūta visās piecās. Šī ir pirmā filma, kas Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā uzvar visās piecās "lielajās" nominācijās ("Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais aktieris galvenajā lomā", "Labākā aktrise galvenajā lomā", "Labākais scenārijs"). Vēlāk šo panākumu spējušas atkārtot vienīgi divas filmas: "Kāds pārlaidās pār dzeguzes ligzdu" (1975) un "Jēru klusēšana" (1991). 1993. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kinoreģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

Atsauces

Ārējās saites 

1934. gada filmas
ASV filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Frenka Kapras filmas
Mēlis Kaneps

Mēlis Kaneps (; dzimis , Veru) ir Igaunijas starptautiskais lielmeistars šahā (2006).

Biogrāfija 
No 1993. gada līdz 2003. gadam vairākkārt pārstāvējis Igauniju dažādu vecuma grupu Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos. 2002. gadā Igaunijas šaha čempionātā izcīnījis savu pirmo medaļu - bronzu. 2003. gadā kļuvis par sudraba medaļas ieguvēju, bet 2004. un 2005. gadā divas reizes pēc kārtas uzvarējis Igaunijas šaha čempionātā. Šo panākumu atkārtojis 2007. gadā.
2002. gadā FIDE Kanepam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2006. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumus. 2004. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. 2005. gadā Tallinā uzvarējis Paula Keresa šaha memoriālā.

Pārstāvējis Igaunijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (2002-2010);
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (2003-2005).

Atsauces

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Igaunijas šahisti
Kaido Kilaotss

Kaido Kilaotss (; dzimis , Pērnavā) ir Igaunijas starptautiskais lielmeistars šahā (2001).

Biogrāfija 
No 1991. gada vairākkārt pārstāvējis Igauniju dažādu vecuma grupu Pasaules un Eiropas junioru šaha čempionātos. Lielāko panākumu guvis 1993. gadā Bratislavā Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā, kurā dalījis 1.-3. vietu, bet papildus turnīrā palicis otrais. Daudzkārtējais Igaunijas šaha čempionāta laureāts, tajā skaitā deviņkārtējs šī turnīra uzvarētājs (1999, 2001-03, 2008-10, 2014, 2020) kā arī divkārtējs sudraba medaļas ieguvējs (2004, 2007). Sekmīgi piedalījies dažādos starptautiskos šaha turnīros, tajā skaitā divas reizes pēc kārtas uzvarējis Somijas turnīrā Heart of Finland Open (2013, 2014). 1995. gadā FIDE Kulaotam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumus. 2004. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" superturnīrā. 2016. gada decembrī Pērnavā uzvarējis Baltijas zonālā turnīra pirmajā posmā. 2017. gada jūnijā Liepājā uzvarējis Baltijas zonālā turnīra triju posmu kopvērtējumā. 2018. gadā uzvarējis Latvijas šaha festivāla "Liepājas rokāde" "Open" turnīrā. 2019. gada februāri uzvarējis Maskavas šaha festivāla Aeroflot Open galvenajā turnīrā.

Pārstāvējis Igaunijas izlasi lielākajās šaha komandu sacensībās:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1998-2010);
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (2003-2007).

Atsauces

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Igaunijas šahisti
Pērnavas apriņķī dzimušie
Sadnieki

Sadnieki (arī Sadņiki) ir ciems Daugavpils novada Tabores pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,3 km no pagasta centra Tabores, 17,9 km no novada centra Daugavpils un 252,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V705 (Skrudaliena–Ērgļi–Jaunsudrabi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Daugavpils rajonā.

Atsauces
Latvijas Vieglatlētikas savienība

Latvijas Vieglatlētikas savienība (LVS) ir galvenā par vieglatlētiku atbildīgā organizācija Latvijā. Tā organizē Latvijas čempionātu un citas vieglatlētikas sacensības. Dibināta 1921. gadā.

Savienības galvenā mītne atrodas Stabu ielā 18, Rīgā. LVS ir Eiropas Vieglatlētikas asociācijas un Starptautiskās Vieglatlētikas federācijas biedrs.

Vadītāji 
No 1993. līdz 2001. gadam savienību vadīja Arnis Lagzdiņš.

Pēc tam ilgstoši (2005—2017) vadījis bijušais vieglatlēts Guntis Zālītis.

No 2017. gada marta līdz 2018. gada novembrim savienību vadīja bijusī tāllēcēja, pasaules čempionāta medaļniece Ineta Radēviča, kas atkāpās pēc dopinga skandāla.

Kopš 2019. gada savienības vadītājs ir iepriekš to vadījušais Arnis Lagzdiņš.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Vieglatlētika Latvijā
Latvijas sporta organizācijas
Šlīteres Zilie kalni

Šlīteres Zilie kalni (arī Zilie kalni, Slīteres Zilie kalni, Slīteres krauja) ir līdz 42,5 m augsta krauja Ziemeļkursas augstienes ziemeļos. Stiepjas 20 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā Talsu novada Dundagas pagastā un veido dabisku robežu starp Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumu un Piejūras zemienes Irves līdzenumu. Kraujas augšmala paceļas līdz 82,5 m v.j.l. pie Šlīteres. Vietām kraujas nogāzē atsedzas pacēluma pamatā esošais sarkanais smilšakmens. Kraujas stāvajā nogāzē izveidojušās 8—20 m dziļas kanjonveida ielejas un gravas ar vairākām alām. Krauja radusies leduslaikmeta beigu posmā kā Baltijas ledus ezera stāvkrasts. Kraujas ziemeļrietumu daļa iekļauta Slīteres nacionālā parka teritorijā, dienvidaustrumu — Kaļķupes ielejas dabas liegumā.

Atsauces 

Ziemeļkursas augstiene
Talsu novads
Dundagas pagasts
Kristaps Roberts Zīle

Kristaps Roberts Zīle (dzimis 1997. gada 24. decembrī) ir latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcījā. Pašlaik (2019) pārstāv KHL klubu Rīgas "Dinamo".

Karjera 
Pēc vairākām SK Rīga sistēmā aizvadītām sezonām 2014.—15. gada sezonā Zīle uzsāka spēlēt MHL klubā HK Rīga. 43 spēlēs viņš atzīmējās ar 10 rezultativitātes punktiem. 2015.—16. gada sezonā bija HK Rīga kapteinis. 2016. gada februārī piedalījās MHL Visu Zvaigžņu spēlē Ņižņekamskā. 2015.—16. gada sezonā Zīle debitēja arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā, tās rindās aizvadot 10 spēles. Debija notika spēlē pret Vladivostokas "Admiral". Nākamajā sezonā "Dinamo" sastāvā Zīle aizvadīja 26 spēles, bet 2017.—18. gada sezonā jau bija nostiprinājies komandas pamatsastāvā. 2019. gada maijā pagarināja līgumu ar "Dinamo" uz nākamajām divām sezonām.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis trīs Pasaules čempionātos junioriem, divos no tiem pildot komandas kapteiņa funkcijas, kā arī vienā Pasaules čempionātā jauniešiem.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas hokejisti
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Latvijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Mazirbe (Dundagas pagasts)

Mazirbe ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos autoceļu P125 un V1381 krustojumā  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Faktiski Kolkas pagastam piederošā Mazirbes ciema dienvidu daļa, kas veidojusies ap Mazirbes baznīcu un mācītājmuižu. Mācītājmuižas mācītājmāja ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis. Netālu no baznīcas atrodas tā dēvētie Mēra akmeņi.

Atsauces
Ivans Lapikovs

Ivans Lapikovs (; dzimis , miris ) bija PSRS un Krievijas teātra un kino aktieris, PSRS Valsts prēmijas laureāts (1979), KPFSR Tautas skatuves mākslinieks (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1982).

Biogrāfija 
Lapikovs mācījies Staļingradā. Pilsētas Kultūras pilī pašdarbības stīgu orķestrī spēlējis balalaiku, vēlāk iestājies dramatiskajā pulciņā. 
1939. gadā iestājies Harkovas Teātra mākslas skolā, kur pabeidzis tikai 2 kursus, jo sākās Lielais Tēvijas karš. No 1941. līdz 1963. gadam strādājis Staļingradas M. Gorkija vārdā nosauktajā drāmas teātrī. 1963. gadā pārcēlies uz Maskavu.

Kino darbojies no 1954. gada. Popularitāti viņam atnesa filma "Priekšsēdētājs". Kopš tā laika tēlojis virkni īsteni tautisku personāžu. No nozīmīgākajām minamas lomas filmās "Andrejs Rubļovs" (Kirils), "Klusuma minūte" (1971), "Viņi cīnījās par Dzimteni" (1975), "Mūžīgais aicinājums" (Вечный зов, TV seriāls) u. c. Četrdesmit gadu laikā Ivans Lapikovs filmējies vairāk nekā septiņdesmit kinolomās.

Lapikovs mira 1993. gadā 2. maijā, uzstājoties karavīru priekšā vienā no Piemaskavas karavīru nodaļām. Apglabāts Maskavā, Vagaņkovas kapsētā.

Atsauces

Ārējās saites 

1922. gadā dzimušie
1993. gadā mirušie
Padomju aktieri
Krievu aktieri
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
PSRS Valsts prēmijas laureāti
Volgogradas apgabalā dzimušie
Neveja

Neveja ir ciems Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā Ķikana krastā autoceļu P125 un V1382 krustojumā  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Sena apdzīvotā vieta (Newed, Niwegen); no 1945. līdz 1971. gadam Nevejas ciema padomes centrs.

Atsauces
Lomi-Bortnieki

Lomi-Bortnieki (arī Lomi-Bortnīki) ir ciems Riebiņu novada Galēnu pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 8,1 km no pagasta centra Galēniem, 12,7 km no novada centra Riebiņiem un 231,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V740 (Zeimuļi–Lomi–Riebiņi).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Atsauces
Bašķi

Bašķi (arī Baški) ir ciems Preiļu novada Rušonas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,2 km no pagasta centra Kastīres, 23 km no novada centra Riebiņiem un 222,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P62 (Krāslava—Preiļi—Madona), Eikša ezera rietumu krastā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā, līdz 2021. gada administratīvajai reformai atradās Riebiņu novadā.

Atsauces
Gaiļmuiža

Gaiļmuiža (agrāk Gaļmuiža, Latvijas PSR laikā - Gailīši) ir ciems Riebiņu novada Rušonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 20,5 km no pagasta centra Kastīres, 15,7 km no novada centra Riebiņiem un 215,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V742 (Preiļi–Gaiļmuiža–Krāces stacija).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Atsauces
Muņi

Muņi (agrāk arī Muņciems, Muņuciems) ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļu daļā pie autoceļa V1307 9,5 km no pagasta centra Dundagas, 43 km no novada centra Talsiem un 167 km no Rīgas.

Atsauces
Kaļķi

Kaļķi var būt:
 kalcija hidroksīds (dzēstie kaļķi)
 kalcija oksīds (nedzēstie kaļķi)
 Kaļķi — apdzīvota vieta Dundagas pagastā
 Kaļķi — apdzīvota vieta Malienas pagastā
Labdzere

Labdzere, agrāk arī Labdzēre vai Labdzersciems, ir apdzīvota vieta Talsu novada Dundagas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumu daļā pie autoceļa V1371  no pagasta centra Dundagas,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Atsauces
Berlīnes televīzijas tornis

Berlīnes televīzijas tornis () ir televīzijas tornis, kas atrodas Berlīnē, Vācijā. Torņa augstums ir 368,03 metri, bet skatu laukums atrodas 203 metru augstumā. Tas ir augstākais tornis Vācijā, otrais augstākais televīzijas tornis Eiropas Savienībā aiz Rīgas radio un televīzijas torņa un ceturtais augstākais televīzijas tornis Eiropā.

Torņa celtniecība tika uzsākta 1964. gadā un pabeigta 1969. gadā. Torņa sākotnējais augstums bija 365 metri, bet pēc 1997. gada, kad tika veikta antenas modernizācija, torņa augstums palielinājās līdz 368,03 metriem.

Televīzijas tornis ir viens no Berlīnes pazīstamākajiem simboliem un ir populārs tūristu galamērķis. Gaišā dienas laikā no skatu platformas redzamība var sasniegt pat 42 kilometrus. Torņa rotējošajā lodē atrodas skatu laukums un restorāns. Restorāns atrodas 207 metru augstumā, lode veic vienu pilnu apgriezienu 30 minūšu laikā.

Ārējās saites

Berlīne
Celtnes un būves Vācijā
Silajāņi

Silajāņi, Silajoņi () jeb Solujoņi (Solujuoni) ir ciems, Preiļu novada Silajāņu pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 18,5 km no novada centra Preiļiem un 223,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu V577 (Puša—Krāce—Silajāņi—Riebiņi) un V570 (Malta—Silajāņi) krustojumā, Feimankas upes krastos.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Preiļu novada ciemi
Nikolajs Griņko

Nikolajs Griņko (; ; dzimis , miris ) bija Ukrainas PSR un PSRS teātra un kino aktieris, Ukrainas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1969), Ukrainas PSR Tautas skatuves mākslinieks (1973).

No 1951. līdz 1988. gadam tēlojis nozīmīgas lomas daudzu padomju režisoru filmās, labi pazīstams ar lomām Andreja Tarkovska uzņemtajās filmās "Ivana bērnība", "Andrejs Rubļovs", "Solāris", "Spogulis", "Stalkers".

Pazīstamas ir arī Griņko atveidotās lomas bērnu filmās, īpaši tēta Karlo loma filmā "Buratino piedzīvojumi" (1975) un profesora Gromova loma filmā "Elektronika piedzīvojumi" (1979).

Miris no leikēmijas 1989. gadā, apglabāts Kijevā.

Atsauces
 Страница Н. Г. Гринько

Ārējās saites 

1920. gadā dzimušie
1989. gadā mirušie
Padomju aktieri
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Ar Tēvijas Kara ordeni apbalvotie
Hersonā dzimušie
Nikolajs Burļajevs

Nikolajs Burļajevs (, dzimis ) ir PSRS un Krievijas teātra un kino aktieris, kinorežisors, Krievijas Tautas skatuves mākslinieks (1996), Krievijas Rakstnieku savienības biedrs.
 
Dzimis aktieru ģimenē, karjeru kino un teātrī sācis jau bērnībā 20. gadsimta sešdesmito gadu sākumā, filmējoties Andreja Končalovska kursa darbā "Zēns un balodis". Vēlāk režisors Andrejs Tarkovskis pēc Končalovska ieteikuma jauno aktieri uzaicināja lomai filmā "Ivana bērnība" (1962), kur Burļajevs tēloja pusaudzi, kam karš laupījis bērnību. Pēc dažiem gadiem viņš tēloja zvanu lējēju Borisku lomā citā Tarkovska filmā "Andrejs Rubļovs".

N. Burļajevs ir absolvējis Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūta (ВГИК) režisoru fakultāti, studējot pie Mihaila Romma un Ļeva Kulidžanova.

No 1991. gada N. Burļajevs ir ikgadējā Maskavas kinofestivāla Золотой Витязь dibinātājs un direktors. No 1992. gada — kinocentra Русский фильм ģenerāldirektors.

2014. gada martā viņš parakstīja vēstuli, atbalstīdams Krievijas prezidenta Vladimira Putina īstenoto militāro intervenci Ukrainā.

Precējies ar aktrisi Natāliju Bondarčuku. Viņa pirmā sieva bija aktrise Natālija Varleja.

Atsauces

Ārējās saites 

 Biography of Nikolai Burlyayev
 Международный Кинофорум «Золотой Витязь»
 Николай Бурляев на сайте «Дети в кино»
 Николай Бурляев: «Во спасение души…»
 Николай Бурляев в произведении А.Грока «И снился нам с Саввой сон» 
 Николай Бурляев/ Правда и кино фронтовиков Николай Бурляев о Великой Отечественной Войне

1946. gadā dzimušie
Padomju aktieri
Krievijas aktieri
Padomju kinorežisori
Ar Goda ordeni apbalvotie
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieki
Hitomi

Hitomi jeb ASTRO-H (arī NeXT) ir Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūras (JAXA) orbitālā observatorija, kura paredzēta novērojumiem rentgenstaru spektrā. Palaista 2016. gada februārī. Kopš 2016. gada 26. marta pavadonis nekontrolēti griežas un ar to ir zaudēti sakari.

Hitomi uzstādīti četri teleskopi un seši detektori, kuri veic novērojumus cietajos un mīkstajos rentgenstaros un gamma staros:
 Soft X-ray Telescope
 Soft X-ray Spectrometer (SXS), 0,4—12 keV, augstas izšķirtspējas rentgenstaru spektroskopijai
 Soft X-ray Imager (SXI), 0,3—12 keV
 Hard X-ray Telescope (HXT)
 Hard X-ray Imager (HXI), 5—80 keV
 Soft Gamma-ray Detector (SGD), 60—600 keV

ASTRO-H tika palaists  08:45 UTC ar nesējraķeti H-IIA (lidojums F30) no Tanegasimas kosmosa centra. Kā sekundārā krava palaisti pavadoņi ChubuSat-2, ChubuSat-3, Horyu-4. Pēc ievadīšanas orbītā observatorijai dots nosaukums Hitomi. Tās darbības laika bija plānots 3 gadi.

27. martā JAXA paziņoja, ka 26. martā plānotajā sakaru seansā nav izdevies sazināties ar Hitomi. Savukārt ASV kosmisko objektu novērošanas dienests Joint Space Operations Center bija novērojis to, ka no pavadonis 26. martā 08:20 UTC ir sadalījies piecās daļās. Pēc rūpīgākas analīzes Joint Space Operations Center paziņoja, ka fragmentācija notikusi 01:42 UTC, bet nav pazīmju, ka pavadoņa galvenais ķermenis būtu sadalījies. Līdz 1. aprīlim JAXA speciālistiem četras reizes izdevās nodibināt uztvert signālus no Hitomi.

Pēc telemetrijas fragmentiem izdevies noskaidrot, ka pavadonis bija sācis griezties, sākotnēji 21,7 grādi stundā. Orientācijas sistēma tāpēc deva komandu žiroskopiem neitralizēt rotāciju. Šīs darbības rezultātā inerciālās sistēmas kļūdas dēļ kosmiskais aparāts sāka griezties pretējā virzienā. Žiroskopos uzkrājās griezes moments, kuru nespēja izlādēt magnētiskie griezes momenta kontrolieri, līdz žiroskopi sasniedza robežu. Hitomi vadības dators secināja bīstamu situāciju un pavadoni ievadīja drošajā režīmā. Lai saules baterijas būtu vērstas pret Sauli, kosmisko aparātu centās stabilizēt ar hidrazīna raķešdzinējiem. Tas neizdevās, jo saules sensors nespēja atrast Sauli. Tā vietā, lai labotu pieaugošo griešanās ātrumu, mazās raķešdzinēju iedarbināšanas netīši izraisīja Hitomi rotēt ātrāk.

Aprīlī ir pamanīti 11 ar Hitomi saistīti fragmenti. Lielākais no tiem griežas ar ātrumu 5,2 apgriezieni sekundē, kas ir par ātru, lai kosmiskais aparāts iegūtu enerģiju no saules baterijām.

29. aprīlī JAXA paziņoja, ka pārtraukti mēģinājumi atgūt kontroli pār Hitomi.

Atsauces

Ārējās saites 

 Hitomi JAXA
 Astro H (NeXT, Hitomi)) Gunter's Space Page

Japānas kosmiskie aparāti
Orbitālās observatorijas
Sīļukalns (Sīļukalna pagasts)

Sīļukalns (arī Seiļukolns) ir ciems Preiļu novadā, Sīļukalna pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 33 km no novada centra Preiļiem un 203 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu V739 (Galēni–Sīļukalns–Stirniene) un V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni) krustojumā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Sīļukalnā atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, pasta pakalpojumu sniegšanas vieta. 2020. gada 31. augustā slēgta Sīļukalna pamatskola.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Preiļu novada ciemi
Mihails Arcimovičs

Mihails Arcimovičs (, dzimis , miris ) bija Ludzas novadā dzimis Krievijas impērijas valsts darbinieks, senators, štalmeisters. 

Dzimis Krievijas slepenpadomnieka Viktora Arcimoviča un Annas Žemčužņikovas ģimenē (Annas brāļi bija vieni no literārā tēla Kozjmas Prutkova radītājiem). Mācījās Pēterburgas Kārļa Maja ģimnāzijā, 1881. gadā absolvēja Sanktpēterburgas universitāti kā tieslietu kandidāts.

No 1902. līdz 1904. gadam bija Suvalku gubernators, no 1904. līdz 1905. gadam - Pjotrokovas gubernators, bet no 1905. līdz 1907. gadam - Tulas gubernatos. 1911. gadā tika iecelts par Vitebskas gubernatoru, kura pienākumus veica līdz 1915. gadam. Bija Rēzeknes apriņķa, no 1890. gada - Ludzas apriņķa goda miertiesnesis. Pēc neatkarīgās Latvijas nodibināšanās apmetās uz dzīvi Latvijā, dzimtajā Runtortā Ludzas pievārtē, kur miris. Mihaila Arcimoviča māsa Olga Runtortas muižā uzturēja bērnu pamatskolu mazturīgajiem. Ar otras māsas Jeļizavetas gādību 1925. gadā uz Runtortu no Eversmuižas (Ciblas) tika pārcelta bērnu patversme. Pēc Latvijas okupācijas 1941. gadā četri Arcimoviča tuvinieki tika izvesti uz Sibīriju.

Ārējās saites 
Arcimovičs datubāzē "Latgales dati" 
Arcimoviča biogrāfija Kārļa Maja ģimnāzijas mājaslapā 

1859. gadā dzimušie
1933. gadā mirušie
Ludzas novadā dzimušie
Latvijas krievi
Polkorona

Polkorona (arī Polkarine, Latvijas PSR laikā - Dravnieki) ir ciems Riebiņu novada Stabulnieku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3,4 km no pagasta centra Stabulniekiem, 12,6 km no novada centra Riebiņiem un 217,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V735 (Stabulnieki–Sīļukalns–Varakļāni).

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Atsauces