joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mujānu pils

Mujānu pils (, dēvēta arī par Moyan, Maian, Mojahn) bija Rīgas arhibīskapijas vasaļa pils 15.-16. gadsimtā, sagrauta 18. gadsimta sākumā, drupas tagad atrodas pie Mujāniem Kocēnu pagastā.

Blakus Mujānu pils drupām atrodas bijušā Mujānu pagasta valdes ēka, tagad viesu nams, Mujānu tautas nams, dzirnavu ezers, dzirnavu drupas, Mujānu muižas parks un muižas klēts.

Pils apraksts 
Pils bija uzcelta pie tilta pār Jumāras upi senā Limbažu-Valmieras ceļa malā nelielā pakalnā pie dzirnavu ezera. Tās sienas veidoja četrstūri, ziemeļu pusē bija divi apaļi torņi, bet dienvidaustrumu pusē bija galvenā ieeja ar četrkantīgu sargtorni pie tās. Mūsdienās saglabājies vienīgi ziemeļrietumu (Baltais) tornis ar 3 m biezām sienām pie pamatnes un atliekas no ziemeļaustrumu stūrī esošā apaļā torņa. Starp torņiem ir redzami 1,2 m biezās pils ziemeļu sienas fragmenti.

Vēsture 
Uz tirdzniecības ceļa pie Livonijas ordeņa robežas Rīgas arhibīskapa vasalim Johanam fon Rozenam iznomātā muiža pie Mujāniem (hofe to Moyane)  pirmo reizi pieminēta jau 1390. gadā. 15. gadsimta beigās tā piederēja Ēvaldam Patkulam, bet 1494. gadā Hansam no Ikšķiles. 15. gs. beigās tās īpašnieki pakalnā pie dzirnavām uzcēla mūra nocietinājumu.
Mujānu pils kā Rīgas arhibīskapijas nocietinājums pirmo reizi rakstos pieminēts 1503. gadā, kad Hanss Ikšķils dzirnavas un pili pārdeva Johanam Patkulam, kas to atkal pārdeva Hansam Rozenam. 1555. gadā Livonijas piļu sarakstā Mujānu pils nosaukta par arhibīskapa vasaļu Rozenu mantojumu.
1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Mujānu pilsnovada citadeli (, ).

Poļu-zviedru kara (1600-1629) laikā 1601. gada pavasarī Mujānu pili ieņēma zviedri, jūlijā to atkaroja poļi, bet 1606. gadā zviedri pili nespēja ieņemt. Zviedru Vidzemes laikā 1622. gadā Mujāni piešķirti karaļa Gustava II Ādolfa valsts kancleram Akselam Ūksenšernam, kura dzimtas valdījumā tie atradās līdz pat muižu redukcijai. 1633. gadā bija plānots pili nostiprināt, bet Lielā Ziemeļu kara laikā to sagrāva un vairs neatjaunoja. 

19. gadsimtā no Mujānu pils bija palikušas tikai drupas, izņemot Balto torni vairāku stāvu augstumā. Pils pēdējais īpašnieks grāfs Morics Mengdens 19. gadsimta otrajā pusē lika Baltā torņa otrā stāva velvi noklāt ar cementbetonu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

Rīgas arhibīskapijas pilis
Viduslaiku pilis Latvijā
Valmieras novads
Inese Zandere

Inese Zandere (dzimusi ) ir latviešu dzejniece un grāmatu redaktore, bērnu literatūras autore un izdevēja.

Biogrāfija 
Beigusi filozofijas nodaļu Latvijas Valsts universitātē. Ineses Zanderes debijas dzejoļu krājums izdots 1983. gadā, tajā pašā gadā kļuvusi par Latvijas Rakstnieku savienības biedri. Kopš 1990. gada publicē galvenokārt grāmatas bērniem. Strādājusi izdevniecībā "Avots" (1981-1987), bijusi redaktore bērnu avīzē "Pionieris" (vēlāk "LaBA") (1987-1990), avīzē "Diena" (1990-1993), žurnālā "Rīgas Laiks" (1993-2010), no 2004. gada ir izdevniecības "Liels un mazs" galvenā redaktore. Ineses Zanderes dzejoļi atdzejoti krievu, angļu, zviedru, vācu, lietuviešu, ungāru, čehu, ukraiņu, poļu, bulgāru, moldāvu valodā.

Ieguvusi Literatūras gada balvu par grāmatām "Iekšiņa un āriņa", "Melnās čūskas maiznīca" un "Mantojumi", nominēta arī par krājumu "Putna miegā", kurš ieguvis arī žurnāla "Latvju Teksti" balvu.

Bibliogrāfija

Dzejoļu krājumi 
 Grāmatiņa. Rīga: Liesma, 1983.
 Laimīgie meli. Rīga: Liesma, 1988.
 Melnās čūskas maiznīca. Rīga: Neputns, 2003.
 Putna miegā. Rīga: Neputns, 2014.
 No mazā. Dzeja 1975-2015 [kopota dzeja]. Rīga: Mansards, 2015.
 Mantojumi. Rīga: Neputns, 2021.

Grāmatas bērniem 
 Kas aug manā dārziņā. Rīga: Balta, 1990.
 Annas pasakas. Rīga: Karogs, 1994.
 Jaunajās mājās. Rīga: Aka Print, 2000.
 Iekšiņa un āriņa. Rīga: Preses nams, 2002.
 Lidojošie burti. Rīga: Zvaigzne ABC, 2003.
 Iekšiņa un āriņa: papildināts izdevums. Rīga: Liels un mazs, 2004.
 Iekšiņas un āriņas kalendārs. Rīga: Liels un mazs, 2004.
 Limonāde. Rīga: Liels un mazs, 2005.
 Ja tu esi sivēns. 25 mīklu panti. Rīga: Liels un mazs, 2006.
 Pingus Posta piedzīvojumi. Rīga: Liels un mazs, 2006.
 Ko teica Gaiļa kungs. Rīga: Liels un mazs, 2007.
 Ceļojums ar lielo Šarloti, Rīga: Liels un mazs, 2007
 Vārdurati. Rīga: Jumava, 2008.
 Dzejoļi māsai un brālim. Rīga: Liels un mazs, 2008.
 Brīnumbēbīša gads. Rīga: Liels un mazs, 2008.
 (kopā ar Mārtiņu Graudu) Latviešu zvēri. Rīga: Liels un mazs, 2008.
 Karalis ezis. Rīga: Liels un mazs, 2009.
 Princešu piedzīvojumi. Rīga: Liels un mazs, 2010.
 Dieguburti. Rīga: Liels un mazs, 2011.
 Kā Lupatiņi mainījās / Kā Lupatiņi mazgājās. Rīga: Liels un mazs, 2011.

Latvijas dzejnieki
Latviešu valodā rakstošie
21. gadsimta rakstnieki
20. gadsimta rakstnieki
Dobelē dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Saimons Ņūkombs

Saimons Ņūkombs (, dzimis , miris ) bija Kanādā dzimis ASV astronoms. Nodarbojās ar planētu un Saules pozīciju (efemerīdu) mērījumiem. Devis ieguldījumu arī ekonomikas un statistikas jomās. Atklājis t.s. Benforda likumu.

Dzīves gājums 

Dzimis Kanādā, skolotāja ģimenē. 18 gadu vecumā pārcēlās pie tēvu uz Seilemu, ASV. 1858. gadā ieguva bakalaura grādu Hārvarda Universitātē. Sākoties Amerikas pilsoņu karam 1861. gadā, kad amatus atstāja daudzi dienvidnieki, Ņūkombs ieņēma matemātiķa un astronoma vietu ASV Jūras kara observatorijā (United States Naval Observatory), par ko strādāja līdz 1877. gadam. Pasniedza matemātiku Džonsa Hopkinsa Universitātē. No 1877. līdz 1897. gadam - ASV jūras astronomijas almanaha ("Nautical Almanae") vadītājs.

Ārējās saites

ASV astronomi
Edvards Benešs

Edvards Benešs (; dzimis , miris ) bija čehoslovaku politiķis, viens no Čehoslovakijas izveidotājiem un tās prezidents no 1935. līdz 1948. gadam.

Dzīvesgājums 
Dzimis zemnieku ģimenē. Pēc studijām Kārļa Universitātē Prāgā devās uz Franciju, kur turpināja izglītību. Pirmā pasaules kara laikā kopā ar Masariku un Štefāniku izvirzījās par vienu no Čehoslovākijas veidošanas līderiem ārzemēs. Pēc Čehoslovākijas nodibināšanās kļuva par valsts ārlietu ministru, bet 1935. gadā — par Čehoslovākijas otro prezidentu.

Pēc Minhenes vienošanās Benešs demisionēja un devās trimdā uz Londonu. Otrā pasaules kara laikā bija Čehoslovākijas prezidents trimdā. Pēc kara atgriezās Čehoslovākijā, 1945. gada 25. oktobrī Nacionālā sapulce atkal ievēlēja Benešu par valsts prezidentu. Tūlīt pēc kara tika pieņemti t. s. Beneša dekrēti, kuru rezultātā no valsts tika padzīti 3 miljoni etnisko vāciešu. 1948. gadā, atsakoties parakstīt jauno valsts konstitūciju, Benešs demisionēja un par valsts prezidentu kļuva komunists Klements Gotvalds. Drīz pēc tam Benešs mira.

Ārējās saites

1884. gadā dzimušie
1948. gadā mirušie
Plzeņas apgabalā dzimušie
Čehoslovākijas politiķi
Brīvmūrnieki
Viendzimuma laulība

Viendzimuma laulība ir laulība starp viena dzimuma cilvēkiem. Pirmie likumi par viendzimuma laulību pasaulē parādījās pašā 21. gadsimta sākumā. 2021. gadā viendzimuma laulības slēgšana ir legalizēta 29 valstīs (Apvienotajā Karalistē, Argentīnā, Austrālijā, Austrijā, Beļģijā, Čīlē, Dienvidāfrikā, Dānijā, Ekvadorā, Francijā, Islandē, Īrijā, Jaunzēlandē, Kanādā, Kolumbijā, Kostarikā, Luksemburgā, Maltā, Nīderlandē, Norvēģijā, Portugālē, Somijā, Spānijā, Šveicē, Taivānā, Urugvajā, Vācijā un Zviedrijā). Dažās valstīs viendzimuma laulību var noslēgt tikai atsevišķos apgabalos (Brazīlijā, Meksikā, ASV). Vairāku valstu valdības ir izteikušas gatavību nākotnē viendzimuma laulību legalizēt.

Situācija

Latvijā 

Latvijas Civillikums patlaban aizliedz laulības viena dzimuma personu starpā (35. p), bet Latvijas Satversmes 110. pants definē laulību kā savienību starp vīrieti un sievieti.
Satversmes 110. panta grozījumi tika pieņemti 2005. gadā ar mērķi novērst viendzimuma laulības legalizāciju Latvijā. Piemēram, šeit citāts no 2005. gada 15. septembra Saeimas sēdes stenogrammas:

Valsts prezidente Vaira Vīķe Freiberga Satversmes grozījumus izsludināja, neraugoties uz to, ka tie bija diskutabli, un pret to izsludināšanu tika savākti vairāk nekā 1900 paraksti. Satversmes grozījumu pieņemšana izraisīja starptautisku rezonansi, kā arī debates Eiropas Parlamentā.

Pasaulē 
Eiropā viendzimuma laulības ir atļautas Nīderlandē (kopš 2001. gada), Beļģijā (2003), Spānijā (2005), Norvēģijā (2009), Zviedrijā (2009), Portugālē (2010), Islandē (2010), Dānijā (2012), Francijā (2013), Īrijā (2015), Somijā (2017), Maltā (2017), Vācijā (2017), Austrijā (2019) un Apvienotajā Karalistē (2020). Sākot ar 2022. gada 1. jūliju viendzimuma laulības būs atļautas arī Šveicē. Ārpus Eiropas viendzimuma laulības ir atļautas Kanādā (2005), Dienvidāfrikā (2006), Argentīnā (2010), Jaunzēlandē (2013), Urugvajā (2013), ASV (2015, atsevišķos štatos jau iepriekš), Kolumbijā (2016), Austrālijā (2017), Taivānā (2019), Ekvadorā (2019), Kostarikā (2020), kā arī Čīlē (2022).

Atsauces 

Laulības
LGBT
Hona

Hona jeb Hongha (), arī Songkoja, Sarkanā upe, ir upe Ķīnā (nosaukums Juaņdzjana) un Vjetnamas ziemeļu daļā. Garums 1183 km, baseins 158 000 km². Sākas Juņnaņas kalnienē, tek uz dienvidaustrumiem, ietekot Dienvidķīnas jūras Bakbo līcī. Upes sazarojuma kopums 15 000 km². Vasarā ūdenīga, ziemā sekla. Kuģojama līdz Ķīnas robežai, ar lielajiem kuģiem tikai līdz Hanojai (175 km). Lielākās pietekas Da, Lo.

Ārējās saites 

Vjetnamas upes
Ķīnas upes
Josts van den Vondels

Josts van den Vondels (; dzimis , miris ) bija nīderlandiešu dzejnieks un dramaturgs. Viens no nīderlandiešu literārās valodas pamatlicējiem. Tiek iestudēts arī mūsdienās. Dzejnieka vārdā nosaukts viens no ievērojamākajiem Amsterdamas parkiem - Vondela parks (Vondelpark).

Dzimies Ķelnē protestantu bēgļu ģimenē. 12 gadu vecumā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Amsterdamu. Pēc tēva nāves 1608. gadā vadīja zeķu veikalu, paralēli nodarbojoties ar rakstniecību. Iestājās par reliģisko toleranci. 1641. gadā neskaidru iemeslu dēļ pārgāja katolismā, kas bija drosmīgs solis tālaika apstākļos. 

Dzejās apdziedāja Nīderlandes uzvaras un uzplaukumu. Sarakstījis 32 drāmas, lielākoties par Bībeles tēmām. Tulkoja franču, itāļu un antīkos autorus.

Ārējās saites 
 

Nīderlandiešu valodā rakstošie
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Kārlis I

Kārlis I var būt:

Kārlis Lielais (Carolus Magnus, 742/747/748-814) - franku karalis
Šarls I Anžū (Charles I d'Anjou, Carlo I d'Angiò, 1227-1285) - Sicīlijas karalis
Kārols I Anžū (I. Károly, 1288-1342) - Ungārijas karalis
Šarls IV Skaistais (Charles IV le Bel, 1294-1328) - Francijas karalis, bet Navarras karalis Šarls I
Kārlis Knutsons (Karl Knutsson, 1409-1470) - Zviedrijas karalis, bet Norvēģijas karalis Kārlis I
Kārlis V (Karl V, 1500-1558) - Svētās Romas imperators, Spānijas karalis kā Karloss I
Čārlzs I (Charles I, 1600-1649) - Anglijas karalis
Karols I (Carol I, 1839-1914) - Rumānijas karalis
Karlušs I (Carlos I, 1863-1908) - Portugāles karalis
Kārlis I (Karl I., 1887-1922) - Austrijas imperators
Springfīlda (Simpsoni)

Springfīlda () ir izdomāta pilsēta animētajā seriālā "Simpsoni", seriāla galvenā norises vieta. Tā ir vidēja izmēra pilsēta nenoteiktā ASV štatā. Pilsētas un tās apkārtnes ģeogrāfija nav noteikta, tā var tikt mainīta attiecīgās seriāla sērijas vajadzībām.

Springfīldas atrašanās vieta nav nosakāma, seriālā apzināti par šo tēmu netiek daudz diskutēts, tiek parādīti pretrunīgi pavedieni un neiespējama informācija par tās faktisko atrašanās vietu. Pilsētu 1796. gadā dibinājusi cilvēku grupa Džebedaja Springfīlda vadībā. Tajā atrodas AES, Kwik-E-Mart veikals, komiksu veikals, boulinga arēna, mediju uzņēmums KBBL Broadcasting, Mo taverna, Krusty Burger ātrās ēdināšanas restorāns, pamatskola, veco ļaužu nams un vairākas citas iestādes.

Simpsoni
Berouzs

Berouzs var būt:
 Edgars Raiss Berouzs (Edgar Rice Burroughs; 1875―1950) ― amerikāņu rakstnieks;
 Viljams Berouzs (William S. Burroughs; 1914―1997) ― amerikāņu rakstnieks un mākslinieks.

Uzvārdi
Tūmass Junsons

Tūmass Junsons (; dzimis 1960. gada 12. aprīlī) ir bijušais zviedru hokejists, aizsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Savas karjeras laikā astoņas sezonas aizvadījis Nacionālajā hokeja līgā, divreiz izcīnot arī Stenlija kausu. Jonsons ir neformālā Trīs zeltu kluba biedrs.

Pašlaik (2014) Junsons ir Dānijas hokeja izlases galvenā trenera palīgs.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Junsons sāka Zviedrijā, 1977.—78. gada sezonā debitējot Zviedrijas Elitsērijas kluba MODO sastāvā. Tā rindās 1979. gadā viņš izcīnīja Zviedrijas čempiona titulu.

Pēc 1980.—81. gada sezonas aizsargs pārcēlās uz NHL, pievienojoties Ņujorkas "Islanders" rindām, jau savās pirmajās divās sezonās kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu. 1989. gadā Junsons tika aizmainīts uz Edmontonas "Oilers" vienību, taču pēc sezonas beigām aizsargs atgriezās Zviedrijā.

No 1989. gada līdz pat savas profesionāļa karjeras beigām 1997. gadā Junsons spēlēja Zviedrijas Elitsērijas kluba Leksands IF sastāvā, pildot arī tās kapteiņa funkcijas. 1995. gadā Jonsons ieguva līgas labākā spēlētāja titulu.

Ārējās saites 

1960. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Zviedrijas hokeja treneri
Ņujorkas "Islanders" spēlētāji
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 1980. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Zviedrijas hokeja līgas čempioni
IIHF slavas zālē uzņemtie
Dālarnas lēnē dzimušie
Valērijs Kamenskis

Valērijs Kamenskis (; dzimis 1966. gada 18. aprīlī) ir bijušais krievu hokejists, malējais uzbrucējs, PSRS un Krievijas izlašu dalībnieks. 1996. gadā kopā ar Kolorādo "Avalanche" izcīnījis Stenlija kausu. Kamenskis ir neformālā Trīs zeltu kluba biedrs.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Kamenskis sāka 1982.—83. gada sezonā, debitējot PSRS hokeja līgas kluba Voskresenskas "Himik" sastāvā. 1985.—86. gada sezonā uzbrucējs pārgāja uz Maskavas CSKA rindām. CSKS hokejists spēlēja līdz pat 1991. gadam, kad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

1991.—92. gada sezonu Kamenskis sāka NHL klubā Kvebekas "Nordiques". Kad 1995. gadā franšīze pārcēlās uz Denveru, Kamenskis turpināja spēlēt jaunizveidotajā Kolorādo "Avalanche", kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu. "Avalanche" rindās uzbrucējs spēlēja līdz 1998.—99. gada sezonas noslēgumam.

No 1999. līdz 2001. gadam hokejists spēlēja Ņujorkas "Rangers", taču 2001.—02. gada sezonu aizvadīja Dalasas "Stars" un Ņūdžersijas "Devils" rindās.

2002.—03. gada sezonu hokejists izlaida, taču nākamās divas sezonas aizvadīja Krievijas Superlīgas kluba Voskresenskas "Himik" rindās.

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Voskresenskas "Himik" spēlētāji
Maskavas CSKA spēlētāji
Kvebekas "Nordiques" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Dalasas "Stars" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Maskavas apgabalā dzimušie
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
IIHF slavas zālē uzņemtie
PSRS hokejisti
Aleksejs Gusarovs

Aleksejs Gusarovs (; dzimis 1964. gada 8. jūlijā) ir bijušais krievu hokejists, aizsargs, PSRS un Krievijas izlašu dalībnieks. 1996. gadā kopā ar Kolorādo "Avalanche" izcīnījis Stenlija kausu. Gusarovs ir neformālā Trīs zeltu kluba biedrs.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Gusarovs sāka 1981.—82. gada sezonā, spēlējot PSRS hokeja līgas kluba Ļeņingradas "SKA" rindās. 1984.—85. gada sezonā hokejists pārcēlās uz Maskavas CSKA, tās rindās spēlējot līdz pat 1990.—91. gada sezonas vidum, kad Gusarovs pārcēlās uz Ziemeļameriku.

1990.—91. gada sezonā aizsargs debitēja NHL klubā Kvebekas "Nordiques". Kad 1995. gadā franšīze pārcēlās uz Denveru, Gusarovs turpināja spēlēt jaunizveidotajā Kolorādo "Avalanche", kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu.

2000.—01. gada sezonā Gusarovs tika aizmainīts vispirms uz Ņujorkas "Rangers", bet tad — Sentluisas "Blues" rindām.

Ārējās saites 

1964. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Sanktpēterburgas SKA spēlētāji
Maskavas CSKA spēlētāji
Kvebekas "Nordiques" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Sentluisas "Blues" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Ļeņingradā dzimušie
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
PSRS hokejisti
Vladimirs Malahovs (hokejists)

Vladimirs Malahovs (; dzimis 1968. gada 30. augustā) ir bijušais krievu hokejists, aizsargs, PSRS, NVS un Krievijas izlašu dalībnieks. 2000. gadā kopā ar Ņūdžersijas "Devils" izcīnījis Stenlija kausu. Malahovs ir neformālā Trīs zeltu kluba biedrs.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Malahovs sāka 1986.—87. gada sezonā PSRS hokeja līgas kluba Maskavas "Spartak" sastāvā. No 1988. līdz 1992. gadam aizsargs spēlēja Maskavas CSKA rindās.

1992.—93. gada sezonu Malahovs uzsāka NHL kluba Ņujorkas "Islanders" rindās. 1994.—95. gada sezonā viņš tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens" vienību. "Canadiens" rindās Malahovs spēlēja līdz pat 1999.—2000. gada sezonai, kuras gaitā tika aizmainīts uz Ņūdžersijas "Devils", kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu.

2000. gada vasarā spēlētājs noslēdza līgumu ar Ņujorkas "Rangers" vienību. 2003.—04. gada sezonas otrajā pusē Malahovs tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Malahovs nespēlēja, taču nākamajā sezonā noslēdza profesionālā spēlētāju karjeru, 29 spēles aizvadot Ņūdžersijas "Devils" sastāvā.

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Maskavas "Spartak" spēlētāji
Maskavas CSKA spēlētāji
Ņujorkas "Islanders" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Filadelfijas "Flyers" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Sverdlovskas apgabalā dzimušie
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
PSRS hokejisti
Pūhova

Pūhova () ir pilsēta Slovākijā, Trenčīnas apgabala Pūhovas apriņķa centrs pie Vāhas upes. Autoriepu ražošanas (kompānijas Matador galvenā mītne un ražotne) un apģērbu ražošanas (kompānijas Makyta galvenā mītne un ražotne) centrs.

Vēsture

Pirmoreiz rakstos minēta 1243. gadā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, pilsētas ungāriskais nosaukums ir Puho (). Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.

Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (97,4 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (71,4 %), luterāņi (13,8 %), nereliģiozi (11,3 %).

Ārējās saites 

Kompānija "Matador"
Kompānija "Makyta"

Slovākijas pilsētas
Trenčīnas apgabala pilsētas
Džo Pavelskis

Džo Pavelskis (; dzimis 1984. gada 11. jūlijā) ir amerikāņu hokejists, centra uzbrucējs, ASV hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Dalasas "Stars" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Pavelskis sāka 2006.—07. gada sezonā, kad debitēja NHL kluba Sanhosē "Sharks" sastāvā. Jau 2007.—08. gada sezonā viņš bija viens no komandas vadošajiem uzbrucējiem. 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā Pavelskis spēlēja KHL kluba Minskas "Dinamo" sastāvā, taču pēc tam atgriezās "Sharks" rindās. 2013.—14. gada sezonu Pavelskis pirmo reizi karjerā noslēdza kā "Sharks" rezultatīvākais spēlētājs, par pāris punktiem apsteidzot Džo Torntonu. 2015.—16. gada sezonā uzsāka pildīt "Sharks" kapteiņa funkcijas. 2019. gadā Pavelskis kā brīvais aģents pievienojās Dalasas "Stars".

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2010. un 2014. gada olimpisko spēļu turnīros, 2010. gadā kopā ar izlasi izcīnot sudraba medaļas. Spēlējis arī 2009. gada Pasaules čempionātā.

Atsauces

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Sanhosē "Sharks" spēlētāji
Minskas "Dinamo" spēlētāji
Dalasas "Stars" spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Viskonsinā dzimušie
Datuma maiņas līnija

Datuma maiņas līnija ir starptautiski pieņemta, nosacīta līnija Klusajā okeānā. Izdomāta līnija uz Zemes virsas, kas iet no ziemeļpola līdz dienvidpolam. Šajā vietā jaunais datums robežojas ar iepriekšējo datumu. Datuma maiņas līnija aptuveni atbilst 180° meridiānam (antimeridiānam), līdz ar to — atrodas pretējā pusē Griničas meridiānam un to šķērsojot, mainās datums.

Ceļotāji, kas šķērso datuma maiņas līniju virzienā uz austrumiem, nonāk iepriekšējā datumā, savukārt tie, kas šķērso līniju virzienā uz rietumiem, — nākamajā datumā. Katru dienu laikā no 10.00 līdz 11.59 (UTC) tiek lietoti trīs dažādi datumi, kas notiek UTC+12 zonas vasaras laika un papildu datuma nobīdes laika zonu lietošanas austrumos no 180° meridiāna dēļ.

Atsauces 

Cilvēka ģeogrāfija
Laiks
Herkuss Mants

Herkuss Mants (, , dzimis ap 1225. gadu, miris 1273. gadā) bija no 1260. līdz 1274. gadam notikušās Lielās prūšu sacelšanās vadonis cīņā pret vācu ordeni un Ziemeļu krusta karu krustnešiem.

Dzīvesgājums 
Prūsijas zemju hronikās (Chronicon terrae Prussiae) minēts, ka Herkuss ir cēlies no senprūšu apdzīvotās Notangas, kur vācu ordeņa bruņinieki viņu kā jaunu zēnu nolaupīja un aizveda uz Magdeburgu Vācijā, kur viņš pavadīja 10 gadus, kuru laikā studēja Berges klosterskolā. Pēc tam viņš atgriezās Prūsijā, kur, pateicoties savām zināšanām vācu kara taktikā, notangieši viņu izvēlējās par savu vadoni Lielās prūšu sacelšanās laikā. Jau 1261. gada janvārī prūši Herkusa Manta vadībā guva uzvaru Pokarves kaujā pret vācu ordeni. 1262. gadā Herkuss Mants tika smagi ievainots Kēnigsbergas aplenkuma laikā. Tomēr jau drīz atveseļojies un jau nākamajā gadā piedalījās prūšu un jātvingu karagājienā uz Helmno cietoksni. Atceļā uz Notangu Herkusa Manta vadītajai vienībai pie Lubavas uzbruka prāvi ordeņa spēki. Kaujā prūši guva spožu uzvaru nogalinot ap 40 ordeņbrāļu, ieskaitot mestru un maršalu. Pēc šīm uzvarām prūši spēja atkarot no ordeņa daļu savas teritorijas un aptuveni 10 gadus Herkusa Mantes vārds vairs avotos netiek minēts.

1260. gadu beigās Vācu ordenis, pateicoties papildspēkiem no Rietumeiropas, pamazām spēja pārņemt iniciatīvu un atgūt zaudētās pozīcijas. Senprūšu nespēja ieņemt pilsētas un aplenkuma ierīču trūkums nozīmēja, ka sacelšanās apspiešana ir tikai laika jautājums. Ap 1272. gadu Herkuss Mants ar nelielu grupu sekotāju bija spiests atkāpties uz mežainajiem apvidiem Dienvidprūsijā. Tomēr jau 1273. gadā viņš tika notverts un pakārts. 1274. gadā Lielā prūšu sacelšanās bija pilnībā sakauta.

Piemiņa 
Herkusa Manta cīņa pret Vācu ordeni padarīja viņu par nacionālo varoni ne tikai Prūsijā bet arī vēlāk Lietuvā. It sevišķi Lietuvas PSR laikā, kad 1972. gadā uzņemta Lietuvas mākslas filma Herkuss Mants kļuva par vienu no populārākajām Lietuvas kinofilmām.
Herkuss Mants tiek pieminēts arī mūsdienu Polijā, kur viņa vārdā ir nosaukta pamatskola. Latviešu folkmetāla grupas Skyforger 2015. gada albumā "Senprūsija" ir dziesma ar nosaukumu "Herkus Monte". Viņš ir minēts arī šī paša albuma dziesmā "Tagad vai nekad" kā viens no līderiem, kas cīnījās pret Teitoņu ordeni Lielās Prūsijas sacelšanās laikā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Henry Monte and the Prussian Rising of 1260 lituanus.org

1220. gados dzimušie
1273. gadā mirušie
Senprūšu vadoņi
Prūsijas vēsture
Džese Eizenbergs

Džese Ādams Eizenbergs (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Televīzijā debitējis 1999. gadā ar lomu TV seriālā Get Real, kurā filmējās no 1999. līdz 2000. gadam. Kļuva plašāk pazīstams 2009. gadā ar lomām filmās "Piedzīvojumu zeme" un "Laipni lūgti Zombijzemē!", līdz tam bija filmējies tādās filmās kā "Imperatoru klubs" (2002), "Kalmārs un valis" (2005) un The Education of Charlie Banks (2007). Vēlāk filmā par Facebook sociālā tīkla izveidi "Sociālais tīkls" (2010) attēloja Facebook izveidotāju Marku Zakerbergu. Par lomu šajā filmā Eizenbergs tika nominēts Zelta globusa balvai un Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris. Pēc tam filmējies Holy Rollers (2010) un "Aplaupīt 30 minūtēs" (2011), kā arī ierunājis vienu no galvenajiem varoņiem animācijas filmā "Rio" (2011).

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Ņujorkā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Ebreji
Ebreju kinoaktieri
F-16 Fighting Falcon

General Dynamics (tagad Lockheed Martin) F-16 Fighting Falcon ir iznīcinātājs, ko ASV gaisa spēku vajadzībām izstrādāja General Dynamics. Kopš ražošanas uzsākšanas 1976. gadā ir izgatavoti vairāk kā 4500 eksemplāri. Lai arī ASV gaisa spēki ir pārstājuši F-16 iepirkumus, to turpina ražot eksporta tirgiem. 1993. gadā General Dynamics pārdeva savu lidmašīnu ražošanas biznesu Lockheed Corporation, kas vēlāk pārtapa Lockheed Martin.

Iznīcinātāji
Trenčīna

Trenčīna () ir pilsēta Slovākijā, Trenčīnas apgabala un Trenčīnas apriņķa centrs. Katra gada jūlija sākumā pilsētā notiek mūzikas festivāls "Pohoda".

Vēsture

Pie Trenčīnas pils atrasts romiešu uzraksts, kas tiek datēts ar 179. gadu. Visticamāk, ka Trenčīnas pils dibināta Lielmorāvijas valsts laikā. Kopš 1017. gada  - Ungārijas sastāvā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, pilsētas ungāriskais nosaukums ir Trenčēna (). Kopš 11. gadsimta Trenčēnas komitāta centrs. No 1302. un 1321. gadam Trenčīnas pils bija magnāta Mātes Čāka (Máté Csák, 1260/65 - 1321) rezidence, no kurienes viņš kontrolēja lielu daļu no mūsdienu Slovākijas. 1708. gada 3. augustā pie pilsētas notika Trenčīnas kauja, kurā Habsburgu karaspēks sakāva kurucus Ferenca II Rākoci vadībā. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, Slovākijas Nacionālās sacelšanās laikā, Trenčīna atradās vācu SD un Gestapo galvenā mītne. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.

Cilvēki
Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (95,3 %). Pēc reliģiskās piederības - katoļi (65,8 %), nereliģiozi (22,3 %), luterāņi (7,1 %).

Trenčīna ir hokejistu Mariāna Gāborīka (1982), Zdeno Hāras (1977) un Tomāša Zāborska (1987) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

mūzikas festivāls "Pohoda"

Slovākijas pilsētas
Trenčīnas apgabala pilsētas
Andelska Hora

Andelska Hora () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī.

Vēsture 

Dibināta 1540. gadā kā kalnrūpniecības pilsēta. Pilsētas apkārtnē tika iegūts zelts, kura krājumi beidzās 19. gadsimta otrajā pusē. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Engelsberga (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 
 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Maksims Kathe

Maksims Kathe (, ; dzimis , miris ) bija vācbaltu izcelsmes Krievijas un Lietuvas virsnieks, Svētā Jura ordeņa un Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

Dzimis Jonišķos, Lietuvā (tolaik — Kauņas guberņa Krievijas impērijas sastāvā). 1899. gadā beidzis Pēterburgas militāro akadēmiju un sācis dienestu Krievijas armijā. Piedalījies Krievijas-Japānas karā un Pirmajā pasaules karā, uzdienoties līdz pulkveža pakāpei. 1907. gada 10. augustā piešķirts IV šķiras Svētā Jura odenis.

1919. gada aprīlī iestājies Lietuvas armijā, kur piedalījies cīņās pret lieliniekiem un bermontiešiem Lietuvas brīvības cīņās. Izplānoja Zarasu atbrīvošanas operāciju. Saņēmis III šķiras Lāčplēša Kara ordeni. Bija Lietuvas delegācijas vadītājs sarunās ar Poliju, kuru rezultātā 1920. gada 7. oktobrī tika noslēgts Suvalku līgums. Tika iecelts par Lietuvas armijas ģenerālštāba priekšnieku. Apbalvots ar IV un V šķiras Vīta Krusta ordeni. Vēlāk tika paaugstināts par ģenerālleitnantu. 1921. gada aprīlī organizēja kursus Lietuvas armijas virsniekiem. Atvaļinājās 1922. gadā veselības stāvokļa dēļ.

Jura ordeņa kavalieri
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Lietuvas virsnieki
Vācbaltieši
Komandanteferrasa

Komandanteferrasa () ir vienīgā Brazīlijas vissezonas polārstacija Antarktikā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu lielākās salas Karaļa Džordža salas dienvidos, Admiralitātes līča ziemeļu krastā. Stacija izveidota 1984. gada 8. februārī līdzās bijušajai Lielbritānijas Bāzei G un nosaukta par godu Brazīlijas Kara flotes virsniekam, hidrogrāfam un okeanogrāfam Luišam Antoniu di Karvaļu Ferrasam (Luís Antônio de Carvalho Ferraz). Pirmā pārziemošana tika organizēta 1986. gadā. Staciju pārvalda Brazīlijas Kara flote, zinātniskie pētījumi tiek veikti saskaņā ar valsts programmu PROANTAR. Galvenās izpētes jomas ir klimatoloģija, meteoroloģija, ģeoloģija, okeanogrāfija, astrofizika, ģeomagnētisms, ģeofizika

Atsauces

Ārējās saites 

Brazīlijas polārstacijas
Antarktiskās polārstacijas
Vissezonas polārstacijas
Karaļa Džordža sala
Jānis Leo Briedītis

Jānis Leo Briedītis ( — ) bija latviešu trimdas gleznotājs, grafiķis un tēlnieks.

Biogrāfija 
Jānis Leo Briedītis dzimis 1922. gada 14. oktobrī Rugāju novada Rugāju pagastā. Studējis glezniecību Latvijas Mākslas akadēmijā no 1941. līdz 1944. gadam, kad Otrā Pasaules kara laikā studijas pārtraucis un devies bēgļu gaitās trimdā uz Zviedriju, kur apmetas uz dzīvi un ir pazīstams, īpaši latviešu kopienas vidū kā gleznotājs un grafiķis. Mākslas izglītību pabeidz iegūt Stokholmas Karaliskajā Mākslas akadēmijā tēlniecības nodaļā (1960-1961), no šī laika Zviedrijā viņš ir vairāk uzlūkots kā tēlnieks. Tēlniecībai mākslinieks šajā periodā arī visvairāk pievērsies. 1962. gadā Jānis Leo Briedītis pārceļas uz dzīvi Upsālā, kur nodzīvo savu atlikušo mūžu. Jau 1962. gadā viņš Upsālas mākslinieku kluba darbībā, šajā pilsētā arī tiek turpinātas studijas mākslas zinātnēs Upsālas universitātē, kas tiek pabeigtas 1977. gadā. Otru vārdu Leo mākslinieks pievienoja 1965. gadā. Personālizstāde pirmo un vienīgo reizi Latvijā noritēja Rīga, Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā 1997. gadā. Šajā gadā uzņemts Latvijas radošo savienību padomē. 2008. gadā Jānis Leo Briedītis apciemoja savu dzimto vietu Rugājus. Mākslinieks miris 2007. gada 24. novembrī. Apbedīts Upsālas vecajā kapsētā 2008. gada 28. jūlijā.

Mākslinieciskā darbība 
Mākslinieks ir piedalījies daudzās izstādēs un konkursos Zviedrijā un citās Ziemeļvalstīs, Eiropā un pasaulē. Tēlniecības darbi ieguvuši sudraba medaļas Romā (1971) un Londonā (1972), kā arī zelta medaļu Romā (1973). Mākslinieka darbs ticis novērtēts, 1977.gadā iegūstot Zviedrijas Valsts lielo darba stipendiju, Upsalas pilsētas lielo darba stipendiju un 1978.gadā Sundbībergas kultūras stipendiju. Tēlniecībā iecienītākais tēlnieciskais materiāls bijis nerūsošais tērauds, darbiem raksturīgas galēji lakoniskas, konstruktīvi skaidras formas. Ietekmējies no dabas motīviem, akcentējis strukturējumu un vispārinātu plastiku. Darbu virsmas ir liektas, spoguļgludas, kas raisa bagātas, sarežģītas saspēles ar zemi un debesi, gaisa un gaismas vidi.

Pazīstamākie tēlniecības darbi 
 "Riņķu rotaļas" (1965, Stokholma);
 "Lielais dzīvnieks" (Upsāla, 1967);
 "Vilnis" (Okselēsunda,1975)
 "Nīke" (Jenčēpinga, 1986),
 "Bura" (Kalmāra, 1990)
 "Spārnu vēziens" (Gimo, 1991)

Ārējās saites 
 Mākslinieka mājaslapa www.leo-janis-brieditis.se
 Biogrāfijawww.balvurcb.lv
 Pamatinformācijawww.latgalesdati.du.lv
 Mākslas darbi www.antonia.lv

Atsauces 

1922. gadā dzimušie
2007. gadā mirušie
Balvu novadā dzimušie
Latviešu grafiķi
Latviešu mākslinieki
Latviešu tēlnieki
Latvijas trimdas gleznotāji
Trimdas latvieši
Tims Glīsons

Tims Glīsons (; dzimis 1983. gada 29. janvārī) ir bijušais amerikāņu hokejists, aizsargs, ASV hokeja izlases dalībnieks. 2015.gadā Glīsons noslēdza spēlētāja karjeru.

Spēlētāja karjera 
Pēc vairākām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām, Glīsons profesionāļa karjeru sāka 2003.—04. gada sezonā NHL kluba Losandželosas "Kings" sastāvā. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Glīsons spēlēja AHL, taču tad atgriezās "Kings" sastāvā.

2006. gada septembrī tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes" vienību. Sākot ar 2010. gadu pilda kapteiņa palīga pienākumus. 2013.—14. gada sezonas gaitā tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs", taču pēc sezonas beigām, kļūstot par brīvo aģentu, noslēdza jaunu līgumu ar "Hurricanes". Arī 2014.—15. gada sezonas otrajā pusē "Hurricanes" Glīsonu aizmainīja — šoreiz uz Vašingtonas "Capitals" rindām.

ASV hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļu 2010. gada olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Bruntāla

Bruntāla () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķa centrs. Pilsētas centram ir pieminekļa statuss. ASV volframa pulveru ieguves kompānijas Global Tungsten & Powders Corp. ražotne.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1223. gadā. Attīstījās kā dārgmetālu ieguves centrs. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Freidentāle Silēzijā (), un arī vairums iedzīvotāju līdz Otrā pasaules kara beigām bija etniski vācieši. 1625. gadā pilsēta bija Teitoņu ordeņa īpašums. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Sociālistiskās Čehoslovākijas laikā pie pilsētas atradās Padomju armijas kara bāze (31. tanku divīzija). Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki 

Bruntāla ir vācu futbolista Zigfrīda Helda (Sigfried Held, 1942) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Joni Pitkenens

Joni Pitkenens (; dzimis 1983. gada 19. septembrī) ir somu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2015) Pitkenens ir bez kluba.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Pitkenens sāka 2000.—01. gada sezonā, kad debitēja SM līgas kluba Oulu "Karpat" rindās. "Karpat" rindās aizsargs aizvadīja vēl divas sezonas, pirms 2003. gada vasarā pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2003.—04. gada sezonu Pitkenens aizvadīja NHL kluba Filadelfijas "Flyers" rindās. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja AHL klubā Filadelfijas "Phantoms", kopā ar to izcīnot Kaldera kausu, taču tad atgriezās "Flyers".

2007. gada vasarā tika aizmainīts uz Edmontonas "Oilers", taču gadu vēlāk nonāca jau Karolīnas "Hurricanes" rindās. Tās sastāvā hokejists spēlēja līdz 2013.—14. gada sezonas noslēgumam.

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļu 2010. gada olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Filadelfijas "Flyers" spēlētāji
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Oulu "Karpat" spēlētāji
Ziemeļpohjanmā dzimušie
Brūkss Orpiks

Brūkss Orpiks (; dzimis 1980. gada 26. septembrī) ir bijušais amerikāņu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 16 sezonas un 1035 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Pitsburgas "Penguins" un Vašingtonas "Capitals", divas reizes izcīnījis Stenlija kausu.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Orpiks sāka 2001.—02. gada sezonā AHL kluba Skrentonas "Penguins" rindās. 2002.—03. gada sezonā aizsargs debitēja arī NHL, 2003.—04. gada sezonā nostiprinoties Pitsburgas "Penguins" rindās. 2008. gada oktobrī kļuva par kapteiņa palīgu, sezonas izskaņā kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu.

2014. gada vasarā Orpiks noslēdza piecu gadu līgumu ar Vašingtonas "Capitals". 2018. gadā kopā ar "Capitals" izcīnīja Stenlija kausu. Gadu vēlāk Orpiks paziņoja par karjeras beigšanu.

ASV hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļas 2010. gada Olimpisko spēļu turnīrā.

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bržidlična

Bržidlična (, līdz 1950. gadam Frīdlanta pie Moravices ()) ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī pie Moravices upes.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1320. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Frīdlande pie Moras (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Sudetu apgabals

Sudetu apgabals (, ) ir vēsturisks apzīmējums Čehijas pierobežas apgabaliem ar Vācijas impērijas apgabaliem. Tās iedzīvotāji līdz 1945.-1946. gada izsūtīšanai (Beneša dekrēti) pārsvarā runāja vācu valodā.

Čehijas vēsture
Horni Benešova

Horni Benešova (, līdz 1950. gadam Benešova ()) ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī.

Vēsture

Radusies 1253. gadā zelta, sudraba, vara un dzelzs ieguves rajonā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Benniša (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

Cilvēki 

Horni Benešovā ir dzimis ASV Valsts sekretāra Džona Kerija vectēvs.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Paģiras 3

"Paģiras 3" () ir 2013. gada amerikāņu komēdija, kuras režisors ir Tods Filips. Šis ir turpinājums 2011. gada filmai "Paģiras 2" un noslēdzošā filmu "Paģiru" filmu sērijā. Filmā galvenās lomas atveido Bredlijs Kūpers, Eds Helmss un Zaks Galifianakis.

Filma pirmizrāde notika .

Atsauces

Ārējās saites 
 

 Paģiras 3 Soundtrack Stream (angliski)

2013. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Warner Bros. filmas
Janova

Janova () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī.

Vēsture

Dibināta 1251. gadā. Cerībā, ka, tāpat kā citās reģiona pilsētās, šeit atrodas bagātīgas izrakteņu atradnes. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Johannestāla (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Nasdaq Stockholm

Nasdaq Stockholm AB (agrāk NASDAQ OMX Stockholm, Stockholmsbörsen) ir Zviedrijas fondu birža. Tā atrodas Stokholmā. Birža ietilpst Nasdaq grupas Nasdaq Nordic tirgus segmentā.

Stokholmas biržā tiek apkopots biržas indekss OMX Stockholm 30, kas rāda 30 uzņēmumus ar pārdotākajām akcijām.

Vēsture 
Stokholmas birža (Stockholms Fondbörs) pirmo transakciju veica 1863. gada 4. februārī. 1901. gada 1. oktobrī biržā ieviesta jauna akciju tirgošanas sistēma. Līdz ar telefona ieviešanu, darījumu skaits biržā ievērojami pieauga. 1929. gada ekonomiskā krīze un finansista Īvara Krīgera impērijas sabrukums sagrāva Stokholmas biržu. Birža īsti atguvās tikai 1950. gados.

1993. gadā Stokholmas birža kļuva par kapitālsabiedrību (Stockholms Fondbörs AB).

1998. gadā Stockholms Fondbörs AB apvienojās ar OM Stockholm AB  ar nosaukumu OM Stockholmsbörsen AB, kuras īpašnieks bija OM AB.
2004. gadā OM iegādājās Helsinku biržu un mainīja nosaukumu uz OMX AB. Stokholmas birža pārdēvēta par OMX Stockholm.

2007. gadā tika panākta vienošanās par OMX pārdošanu ASV bāzētajam NASDAQ. 2008. gada 27. februārī darījums tika pabeigts, izveidojot NASDAQ OMX Group. OMX Stockholm tika pārdēvēts par NASDAQ OMX Stockholm.
2009. gadā Stokholmas birža sāka kotēt pārdotākas Norvēģijas akcijas.

2015. gada 1. decembrī NASDAQ OMX Stockholm AB tika pārdēvēts par Nasdaq Stockholm AB.

Atsauces

Ārējās saites 
 NASDAQ OMX Nordic
Lehaiveli "Phantoms"

Lehaiveli "Phantoms" () ir hokeja komanda, kas atrodas Glensfolsā, ASV, un spēlē Amerikas hokeja līgā.

No 2009. līdz 2012. gadam kluba sastāvā epizodiski spēlēja latviešu aizsargs Oskars Bārtulis.

Ārējās saites 
 Eliteprospects.com komandas lapa

ASV hokeja klubi
Amerikas hokeja līgas klubi
Jirži Tlustijs

Jirži Tlustijs (; dzimis 1988. gada 16. martā) ir bijušais čehu hokejists, malējais uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 446 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Toronto "Maple Leafs", Karolīnas "Hurricanes", Vinipegas "Jets" un Ņūdžersijas "Devils", atzīmējies ar 177 rezultativitātes punktiem. Čehijas hokeja izlases rindās spēlējis 2013. gada Pasaules čempionātā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Tlustijs sāka 2005.—06. gada sezonā, kad debitēja Čehijas Ekstralīgas kluba HC Kladno rindās. Jau nākamajā sezonā uzbrucējs devās uz Ziemeļameriku, sezonu aizvadot Ontārio hokeja līgā. 2007.—08. gada sezonā Tlustijs debitēja arī NHL, aizvadot 58 spēles Toronto "Maple Leafs" rindās. 2009.—10. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes". Par spīti lokauta saīsinātajai sezona, 2012.—13. gada sezona bija rezultatīvākā Tlustija NHL karjerā, tajā viņam atzīmējoties ar 38 punktiem "Hurricanes" rindās. 2014.—15. gada sezonas otrajā pusē tika aizmainīts uz Vinipegas "Jets", taču vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Ņūdžersijas "Devils". 2016.—17. gada sezonas pirmajā pusē īslaicīgi spēlēja SM līgas vienībā Oulu "Karpat", vēlāk noslēdzot profesionāļa karjeru.

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Čehijas hokejisti
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Vinipegas "Jets" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Oulu "Karpat" spēlētāji
Centrālčehijas apgabalā dzimušie
Mets Dišēns

Metjū Dišēns (; dzimis 1991. gada 16. janvārī) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2019) Dušeins spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Našvilas "Predators" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru sāka 2009.—10. gada sezonā, kad debitēja NHL kluba Kolorādo "Avalanche" sastāvā. Jau savā debijas sezonā viņš bija viens no kluba rezultatīvākajiem spēlētājiem, 81 spēlē gūstot 55 punktus. 2016. gada Dišēns kļuva par "Avalanche" kapteini.

2017. gada novembrī Dišēns tika aizmainīts uz Otavas "Senators".

2019. gada februārī tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets". 2019. gada jūlijā kā brīvais aģents pievienojās Našvilas "Predators".

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada olimpisko čempionu, divas reizes izcīnījis Pasaules čempionāta zelta medaļas.

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Otavas "Senators" spēlētāji
Našvilas "Predators" spēlētāji
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Kolumbusas "Blue Jackets" spēlētāji
Krnova

Krnova () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī pie Opavas upes, netālu no Polijas robežas. Tradicionāls tekstilrūpniecības, mūzikas instrumentu (ērģeļu un ģitāru) un pārtikas rūpniecības (dzēriens Kofola) ražošanas centrs.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1221. gadā. No 1377. līdz 1523. gadam — hercogistes centrs. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Jēgerndorfa (). No 1918. gada
— Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

Cilvēki 

Krnova ir tramplīnlēcēja Jaroslava Sakalas (Jaroslav Sakala, 1969) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Dzērienu ražotājs "Kofola"
Ērģeļu ražotājs "Rieger-Kloss" 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Mesto Albrehtice

Mesto Albrehtice () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī, netālu no Polijas robežas.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1377. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Olbersdorfa (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Vrbno pie Pradēda

Vrbno pie Pradēda () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķī pie Opavas upes.

Vēsture 

Radusies saplūstot vairākām apdzīvotām zelta ieguves rajonā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Virbentāle (). No 1621. līdz pat 1938. gadam pilsētā bija Teitoņu ordeņa īpašumi. No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. 1961. gada 27. augustā pie pilsētas notika dzelzceļa katastrofa, kurā bojā gāja 19 cilvēki. Kopš 1993. gada — Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 
 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Brušperka

Brušperka () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Frīdekmīstekas apriņķī pie Opavas upes.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1269. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Braunsberga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Zagrebas "Medveščak"

Zagrebas "Medveščak" (KHL Medveščak) ir hokeja klubs, kas bāzēts Zagrebā, Horvātijā un pašlaik spēlē EBEL līgā.

Vēsture 
Komanda tika dibināta 1961. gadā, uzsākot spēlēt Dienvidslāvijas hokeja līgā. 1971. gadā tika uzbūvēta Dom Sportova ledus halle. "Medveščak" bija vidusmēra komanda, tā arī ne reizi neizcīnot Dienvidslāvijas čempiones titulu. 1980. gadu vidū komanda nokļuva finansiālās grūtībās un 1985. gadā teju zaudēja vietu līgā.

1986. gadā komanda ieguva jaunus īpašniekus, kas pārveidoja klubu, piesaistot tam virkni spēcīgu spēlētāju, tostarp agrāko PSRS izlases uzbrucēju Vjačeslavu Aņisinu. Tādējādi komanda no 1989. līdz 1991. gadam trīsreiz kļuva par līgas čempioni.

Izjūkot Dienvidslāvijai un komandai zaudējot jauniegūtos īpašniekus, "Medveščak" kļuva par amatieru komandu, kas spēlēja Horvātijas līgā. Komanda izcīnīja virkni līgas čempiones titulu, līdz 2007. gadā, meklējot spēcīgāku līgu, pievienojās Slovēnijas hokeja līgai, taču divus gadus vēlāk sāka spēlēt Austrijas hokeja līgā.

2013. gada 29. aprīlī KHL vadība paziņoja, ka nākamsezon līgā startēs arī Zagrebas klubs. KHL komanda gan aizvadīja tikai četras sezonas, pēc tam atgriežoties EBEL dalībnieču pulkā.

Visu KHL sezonu rezultāti

Līderi

Kluba KHL spēlētāju rekordi 
 Visvairāk gūto vārtu sezonā: Džonatans Čīču, 19 (2013.—14.)
 Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Frensiss Parē, 26 (2016.—17.)
 Visvairāk gūto punktu sezonā: Paskāls Peletjē, 39 (2014.—15.)
 Visvairāk soda minūšu sezonā: Aleksandrs Boldučs, 120 (2016.—17.)
 Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Marks Katičs, 26 (2016.—17.)

Atsauces

Ārējās saites 
 Kluba oficiālā mājaslapa

Zagrebas "Medveščak"
Frīdekmīsteka

Frīdekmīsteka () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Frīdekmīstekas apriņķī pie Ostravices upes.

Vēsture
Pilsēta izveidota 1943. gadā, kad tika apvienota vēsturiskajā Silēzijā esošā Frīdeka ar Morāvijā esošo Mīsteku. Ilgu laiku abas apdzīvotās vietas atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki 

Frīdekmīsteka ir futbolista Tomāša Galāseka (Tomáš Galásek, 1973) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas