joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Hanna Ēberga

Hanna Linnēa Ēberga (; dzimusi ) ir zviedru biatloniste,  čempione 15 km individuālajā distancē un  čempione stafetē.

Karjera 
Ar biatlonu sākusi nodarboties 2005. gadā klubā Piteå skidskytteklubb, kuru izveidoja viņas tēvs un treneris Tomass Ēbergs. Pirmos starptautiskos panākumus guva 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem Kontiolahti, izcīnot sudraba medaļu stafetē jauniešu (U-19) vecuma grupā. 

2015.—2016. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausā. 2016. gada Pasaules čempionātā junioriem izcīnīja divas zelta medaļas — sprintā un iedzīšanas distancē. Stafetē kļuva par sudraba medaļas ieguvēju.
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2016.—2017. gada sezonas 1. posmā Estešundā ar 6. vietu jauktajā stafetē. Tajā pašā posmā savās pirmajās PK individuālajās sacensībās ieguva 8. vietu 15 km distancē. 2018. gada janvārī Zviedrijas sieviešu stafetes komandas sastāvā izcīnīja 3. vietu PK posmā Rūpoldingā.

 Phjončhanā 15 km individuālajā distancē, veicot šaušanu bez kļūdām, kļuva par olimpisko čempioni. Zviedrijas komandas sastāvā kļuva par sudraba medaļas ieguvēju stafetē.

2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja 3 medaļas — zeltu 15 km individuālajā distancē, sudrabu stafetē un bronzu jauktajā pāru stafetē. 2018.—2019. gada sezonā sasniedza 5. vietu, bet 2019.—2020. gada sezonā — 4. vietu PK kopvērtējumā. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja bronzas medaļu distancē ar kopēju startu. 2021. gada Pasaules čempionātā ieguva sudraba medaļu 15 km individuālajā distancē un divas bronzas godalgas jauktajās stafetēs.

 Pekinā izcīnīja zelta medaļu sieviešu stafetē, jauktajā stafetē ieņēma 4. vietu, bet labāko rezultātu individuāli sasniedza 15 km distancē, ieņemot 16. vietu.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa

1995. gadā dzimušie
Norbotenas lēnē dzimušie
Zviedrijas biatlonisti
Zviedrijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Zviedrijas olimpiskie zelta medaļnieki
Zviedrijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Kristiāns Gamboa

Kristiāns Gamboa (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Vācijas 2. Bundeslīgas kluba VfL Bochum sastāvā.

Sasniegumi 
København

 Dānijas kauss: 2011–12

Celtic

 Skotijas Premjerlīga: 2016–17, 2017–18
 Skotijas Līgas kauss: 2016–17, 2018–19
 Skotijas kauss: 2016–17

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Kostarikas futbolisti
Kostarikas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Celtic F.C. spēlētāji
West Bromwich Albion F.C. spēlētāji
Braiens Ovjedo

Braiens Hosue Ovjedo Himeness (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Dānijas Superlīgas kluba FC København sastāvā.

Sasniegumi 
København

 Dānijas Superlīga: 2009–10
 Dānijas kauss: 2010–11, 2011–12

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Kostarikas futbolisti
Kostarikas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
Sunderland A.F.C. spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Oskars Dvarte

Oskars Dvarte (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, aizsargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē La Liga kluba Levante UD sastāvā.

Sasniegumi 
Club Brugge

 Beļģijas kauss: 2014–15

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Kostarikas futbolisti
Kostarikas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Club Brugge KV spēlētāji
RCD Espanyol spēlētāji
Levante UD spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Armands Zvirbulis (režisors)

Armands Zvirbulis (dzimis ) ir latviešu kino un TV režisors, montāžas režisors un scenārists.

Strādājis LTV (1991—2006), LNT (2006—2008). Kā režisors veicis vairāk kā 80 dažādu Latvijas profesionālo teātru izrāžu ierakstus televīzijā. Bijis režisors TV raidījumam "Kas notiek Latvijā?" (2001—2011), producentu apvienības "Vecais Ratiņš" dokumentālajiem un koncertprojektiem televīzijā (1996—2006) u.c.

Režisors un montāžas režisors spēlfilmām un seriāliem : "Izpostītā ligzda" (1998, kopā ar Uldi Pūcīti), "Rīgas gambīts" (2000), "Saldais pārītis" (2006), "Mazie laupītāji" (2009), "Eņģeļu māja" (2010—2012), "Māja pie ezera" (2015) , "Sarkanais mežs" (2019, sadarbībā ar N.Puci), "Krimināllieta iesācējam" (2022) u.c.

Montāžas režisors spēlfilmām "Vientuļa sala" (2001, režisors .P.Simms), "Džimlai rūdi rallallā" (2013), studijas SB dokumentālajām filmām "Sibīrijas bērni" (2001), "Signe un..." (2002), "Reiz bija Sibīrija" (2005), "Džona Doreda sala" (2007), "Stacija Latvieši 1937" (2011), "Dieva putniņi" (2015), "Katra diena simtgadē. Gadalaiki. Vasara" (2019) u.c.

Atsauces

Ārējās saites 

 Armands Zvirbulis filmas.lv

1972. gadā dzimušie
Latviešu režisori
Askolds Saulītis

Askolds Saulītis (dzimis  Liepājā, miris ) bija latviešu kino režisors un scenārists.

Biogrāfija 
1984. gadā beidzis Liepājas 5. vidusskolu. No 1984. līdz 1986. gadam mācījies Liepājas Lietišķās mākslas vidusskolas Pedagoģijas nodaļā.

1987. gadā devies uz Rīgu, kur kļuvis par palīgstrādnieku filmā "Dzīvīte". Filmā "Ievas paradīzes dārzs" bijis administrators. Paralēli veidojis spēlfilmas kā amatieris. 1990. gadā kļuvis par režisoru, režisora asistentu un operatoru studijā "Kaupo". 1990. gados strādājis par režisoru un operatoru vairākos Latvijas televīzijas kanālos.

1996. gadā iestājies Latvijas Kultūras akadēmijā kā brīvklausītājs. Pusgadu vēlāk kļuvis par pilntiesīgu akadēmijas studentu. 2000. gadā absolvējis akadēmiju ar bakalaura grādu TV režijas specialitātē.

Bijis režisors vairākām filmām, tai skaitā "Astoņas zvaigznes", "Svētku anatomija", "Baltijas brīvības ceļš", "Treniņa stunda", "Parāds Afganistānai" un "Bermontiāda".

Par scenāriju dokumentālajai filmai Keep smiling (2003) kopā ar Viktoru Duku saņēmis Lielā Kristapa balvu kategorijā "Labākais scenārists".

Atsauces

Ārējās saites 
 

1966. gadā dzimušie
2021. gadā mirušie
Latviešu režisori
Latvijas scenāristi
Liepājā dzimušie
Mūsdienu teika

Mūsdienu teika ir pēcindustriālā laikmeta folkloras žanrs, kas ietver dažādas baumas un stāstus par noziegumiem, katastrofām un citiem noslēpumainiem notikumiem. Līdz ar Interneta un citu tehnoloģiju attīstību, mūsdienās šādu teiku izplatības ātrums ir strauji pieaudzis.
Iļģuciema velns

Iļģuciema velns ir mūsdienu teika par noslēpumainu radību, kas kopš 1970. gadiem novērota Rīgas Iļģuciema apkaimē. Sākotnēji tā aprakstīta kā velnam līdzīga būtne ar ilkņiem, nelieliem ragiem, apspalvojumu un sarkani spīdošām acīm, bet vēlāk jau kā divus līdz četrus metrus garš, tievs un tumšs tēls ar neproporcionāli gariem locekļiem.

Arī citur pasaulē sastopamas teikas par līdzīgām radībām, piemēram, Naktstauriņcilvēku, Doveras dēmonu, Džersijas velnu un citiem.

Skatīt arī 
 Naktstauriņcilvēks
 Doveras dēmons
 Džērsijas velns

Atsauces

Ārējās saites 
Ielas garumā. Iļģuciems. Lidoņu, Motoru, Cementa un Stūres ielas (par Iļģuciema velnu sākot no 12:57). Latvijas Sabiedriskais medijs

Iļģuciems
Mūsdienu teikas
Alvis Lapiņš

Alvis Lapiņš (dzimis  Sesavas pagastā) ir latviešu scenārists, darbojies arī kā režisora palīgs.

1967. gadā absolvējis Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultāti. 1970. gadā absolvējis Vissavienības Valsts Kinematogrāfijas institūtu.

Strādājis pie vairākām filmām, tai skaitā "Ūdensbumba resnajam runcim", "Ziemassvētku jampadracis", "Aija", "Saulessvece", "Emīla nedarbi", "Ja nebūtu šī skuķa" un "Tāpēc, ka esmu Aivars Līdaks".

Atsauces 

1946. gadā dzimušie
Jelgavas novadā dzimušie
Latvijas Universitātes absolventi
Latviešu režisori
Latvijas scenāristi
Čristjans Bolanjoss

Kristians Bolanjoss Navarro (; dzimis ) ir Kostarikas futbolists, pussargs, Kostarikas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Primera Division kluba Saprissa sastāvā.

Sasniegumi 
København

 Dānijas Superlīga: 2010–11, 2012–13
 Dānijas kauss: 2011–12

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Kostarikas futbolisti
Kostarikas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Biržas kods

Biržas kods ir īsa publiska uzņēmuma vai finanšu instrumenta abreviatūra, kas tiek lietota biržās. Piemēram, SAF Tehnikas biržas kods Nasdaq Riga biržā ir SAF1R.

Kapitāla tirgus
Kodi
Dieva putniņi

"Dieva putniņi" ir 2015. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisore ir Dzintra Geka-Vaska.

Sižets 
2. Pasaules kara beigās vairāk nekā 150 000 cilvēkiem bija jādodas bēgļu gaitās. Visiem šiem cilvēkiem jau bija "baigā gada" šausmu pieredze.

Atsauces 

2015. gada Latvijas filmas
Latvijas dokumentālās filmas
Žurnāla Sight & Sound 50 visu laiku labākās filmas

Žurnāla Sight & Sound 50 visu laiku labākās filmas ir saskaņā ar britu žurnāla Sight & Sound veikto aptauju sastādīts labāko filmu saraksts. Saraksts publicēts žurnāla 2012. gada septembra numurā. Aptaujas rezultātā tika publicēts "kritiķu balsojums", kas pamatā balstījās uz 846 kritiķu, programmētāju, akadēmiķu un filmu izplatītāju balsojumu, kā arī "režisoru balsojums", kas atspoguļoja 358 filmu režisoru un producentu balsojumu.

Britu Filmu institūta izdotais žurnāls Sight & Sound kopš 1952. gada ik pēc desmit gadiem publicē labāko filmu sarakstu.

50 visu laiku labākās filmas (2012. gada "kritiķu balsojums")

Atsauces 

Filmas
Uzskaitījumi
Katrīna Neiburga

Katrīna Neiburga (dzimusi  Rīgā) ir latviešu māksliniece un scenogrāfe.

Biogrāfija 
Katrīna Neiburga ir rakstnieces Andras Neiburgas un mākslinieka Andra Brežes meita. Ieguvusi maģistra grādu Latvijas Mākslas akadēmijas Vizuālās komunikācijas nodaļā (2002). Veidojusi instalācijas un videomākslas darbus. Piedalījusies vairākās grupu izstādēs, tai skaitā Sidnejas biennālē Austrālijā (2006), Ziemeļvalstu Ars Fennica balvas mākslā nominantu izstādē Kumu muzejā Tallinā (Igaunijā, 2009). Veido instalācijas, gaismas un video projekcijas, scenogrāfiju un video operas un teātra iestudējumiem, kā arī koncertiem.

Darbi scenogrāfijā: Latvijas Nacionālajā operā — R. Vāgnera "Klīstošais holandietis" (2003), P. Čaikovska "Jevgēņijs Oņegins" (2011), A. Dzenīša "Dauka" (2012), Dž. Pučīni "Manona Lesko" (2015); Jaunajā Rīgas teātrī — A. Neiburgas "Stum, stum" (2014), M. Zālītes "Pilna Māras istabiņa" (2016); M. Čehova Rīgas Krievu teātrī — B. Brehta "Krietnais cilvēks no Sečuanas" (2017).

2008. gadā ieguvusi Purvīša balvu mākslā.

2015. gadā kopā ar dzīvesbiedru mākslinieku Andri Eglīti veidojusi Latvijas ekspozīciju 56. Venēcijas mākslas biennālē "Armpit" ("Paduse").

Literatūra 
 Elīna Sproģe. Katrīna Neiburga. Rīga: Neputns, 2015.

Atsauces 

1978. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latviešu mākslinieki
Latviešu scenogrāfi
Purvīša balvas saņēmēji
Frīdrihs Akels

Frīdrihs Kārlis Akels (; 1871—1941) bija igauņu valstsvīrs, Igaunijas ārlietu ministrs, Igaunijas Valsts vecākais (1924), diplomāts un Igaunijas pārstāvis Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā (1927–1932).

Dzīvesgājums 

Dzimis 1871. gada 5. septembrī (24. augustā pēc VS) Vīlandes apriņķa Kaubi muižas (Neu-Bornhusen) īpašnieka Juhana Akela ģimenē.
Mācījās Vīlandes elementārskolā 1881–1883, Vīlandes apriņķa skolā (1883–1887), Tērbatas ģimnāzijā (1889–1892), studēja Tērbatas Universitātes Medicīnas fakultātē (1892–1897), uzņemts igauņu studentu korporācijā Fraternitas Estica. Strādāja par asistentu Tērbatas Universitātes klīnikā (1898–1899), tad Reimersas acu klīnikā Rīgā (1901–1902) un papildinājās Varšavas, Prāgas un Leipcigas klīnikās.  
No 1902. gada strādāja par acu ārstu Tallinā, piedalījās Krievu-japāņu karā (1904–1905). 1912. gadā nodibināja savu acu klīniku Tallinā, bija vairāku biedrību priekšnieks. 

1922. gadā viņu iecēla par Igaunijas sūtni Somijā, vēlāk viņš bija Rīgikogu deputāts (1923–1929), Igaunijas ārlietu ministrs (1923-1924). No 1924. gada marta līdz decembrim viņš bija Igaunijas Valsts vecākais, Tallinas puča laikā Akela dzīvoklī iebuka nemiernieki, tomēr viņam izdevās izglābties no nogalināšanas.

No 1926. gada 23. jūlija līdz 1927. gada novembrim viņš otro reizi Igaunijas ārlietu ministrs. Darbojās SOK, bija Igaunijas vēstnieks Zviedrijā un Vācijā. Konstantīna Petsa autoritārās vadīšanas laikā 1936. gadā atkārtoti kļuva par Igaunijas ārlietu ministru (1936–1938) un parlamenta apakšpalātas (Riiginõukogu) deputātu (1938–1940).   

Pēc Igaunijas okupācijas viņu 1940. gada oktobrī apcietināja NKVD un nošāva 1941. gada 3. jūlijā Tallinā.

Atsauces

Ārējās saites 

Igaunijas Valsts vecākie
Tartu Universitātes absolventi
Viljandi apriņķī dzimušie
Simons Šemps

Simons Šemps (; dzimis ) ir vācu biatlonists.

Karjera 
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2008.—2009. gada sezonā. Pirmo individuālo uzvaru izcīnīja  Antholcā sprinta distancē, pirmo vietu dalot ar Itālijas biatlonistu Lūkasu Hoferu.

Piedalījies trīs ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). 2014. gadā Sočos Vācijas komandas sastāvā izcīnīja sudraba medaļu stafetē. 2018. gadā Phjončhanā 15 km distancē ar kopējo startu uzrādīja vienādu laiku ar uzvarētāju Martēnu Furkadu, piekāpjoties tikai pēc fotofiniša rezultātiem un iegūstot savu otro olimpisko sudraba medaļu. Stafetē kopā ar Ēriku Leseru, Benediktu Dollu un Arndu Peiferu ieguva bronzas medaļu.

Pasaules čempionātos piedalās kopš 2010. gada, kad guva uzvaru jauktajā stafetē. Kopumā izcīnījis četras zelta, divas sudraba un divas bronzas godalgas. Līdz šim vienīgo reizi individuāli par pasaules čempionu kļuva 2017. gadā Hohfilcenē, uzvarot masu startu.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

1988. gadā dzimušie
Vācijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Kalidu Kulibali

Kalidu Kulibali (Kalidou Koulibaly; dzimis ) ir Francijā dzimis senegāliešu izcelsmes futbolists, aizsargs, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba Chelsea sastāvā.

Sasniegumi 
Genk

 Beļģijas kauss: 2012–13

Napoli

 Coppa Italia: 2019–20
 Supercoppa Italiana: 2014

Individuālie sasniegumi

 Itālijas Serie A labākais aizsargs: 2018–19

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Senegālas izlases futbolisti
Senegālas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
FC Metz spēlētāji
KRC Genk spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Lamins Gasama

Lamins Gasama (Lamine Gassama; dzimis ) ir Senegālas futbolists, aizsargs, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Turcijas futbola Superlīgas kluba Göztepe S.K. sastāvā.

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Senegālas izlases futbolisti
Senegālas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Lionas "Olympique" spēlētāji
Idrisa Gveje

Idrisa Gana Gveje (Idrissa Gana Gueye; dzimis ) ir Senegālas futbolists, pussargs, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba Everton sastāvā.

Sasniegumi 
Lille

 Francijas 1. līga: 2010–11
 Coupe de France: 2010–11

Paris Saint-Germain

 Francijas 1. līga: 2019–20, 2021–22
 Coupe de France: 2019–20, 2020–21
 Coupe de la Ligue: 2019–20
 Trophée des Champions: 2022
Senegāla

 Āfrikas Nāciju kauss: 2021

Individuālie sasniegumi

 Everton sezonas labākais spēlētājs: 2018–19

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Senegālas izlases futbolisti
Senegālas futbolisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
LOSC Lille spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Šeihu Kujate

Šeihu Kujate (Cheikhou Kouyaté; dzimis ) ir Senegālas futbolists, pussargs, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Anglijas futbola Premjerlīgas kluba Nottingham Forest sastāvā.

Sasniegumi 
Anderlecht

 Beļģijas Pro līga: 2009–10, 2011–12, 2012–13, 2013–14
 Beļģijas Superkauss: 2010, 2012, 2013

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Senegālas izlases futbolisti
Senegālas futbolisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Crystal Palace F.C. spēlētāji
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Žogi (Krišjāņu pagasts)

Žogi ir ciems Balvu novada Krišjāņu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Krišjāņiem, 46 km no novada centra Balviem un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V493 (Ruskulova–Bērzpils), Tilžas upes krastā.

Atsauces
Mežupe (Krišjāņu pagasts)

Mežupe ir ciems Balvu novada Krišjāņu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 7 km no pagasta centra Krišjāņiem, 39 km no novada centra Balviem un 261 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V492 (Kubuli–Dvorupe), netālu no Mežupes ietekas Dūkšupē.

Atsauces
Afanasijs Ņikitins

Afanasijs Ņikitins () ir krievu tirgotājs, rakstnieks un ceļotājs kurš dzīvoja 15. gadsimtā, Tverā, miris 1472. gadā, Lietuvas lielkņazistē, netālu no Maskavijas robežas. Viņš rakstīja par krievu tirgotāju ceļojumiem 15. gadsimtā, tulkoja tekstus no arābu un turku valodām uz krievu.

Savā grāmatā "Ceļojums pāri trīs jūrām" viņš aprakstīja ceļojumu uz Persiju un Anatoliju, un viņš bija viens no pirmajiem eiropiešiem, kurš ceļoja un pierakstīja savu pieredzi Indijā.

Tiek uzskatīts, ka sava ceļojuma laikā uz Indiju Afanasijs iespējami ir kļuvis par islāmticīgo, tomēr ne visi tam piekrīt. Esot arābu zemēs, viņš zaudēja savas saites ar kristietību, un pats par to bieži uztraucās, nespējot atcerēties svētku datumus. Viņš svinēja islāma svētkus, toties joprojām turpināja izmantot kristīgo gadu skaitīšanas sistēmu un ilgojās atgriezties Maskavijā.

Ņikitina piemiņa mūsdienās 
1955. gadā par godu Ņikitinam Tverā, Volgas krastā tika uzsliets bronzas piemineklis, kuru izveidoja skulptors Sergejs Orlovs. Pastāv nostāsts, ka piemineklis izveidots, jo Ņikita Hruščovs savas vizītes uz Indiju laikā samelojis par pieminekļa esamību. 2005. gadā piemineklis attēlots uz pastmarkas, lai pieminētu Tveras apgabala 75. gadadienu.

1958. gadā padomju kinokompānija "Mosfilm" kopā ar indiešu "Naya Sansar International" uzņēma filmu "Ceļojums pāri trīs jūrām".("Хожение за три моря")

1997. gadā, pieminot Ņikitina ceļojuma uz Indiju 525. gadadienu, tika izdota melna 2 rubļu piemiņas monēta.

2000. gadā Revdandā, Indijā, netālu no Mumbajas, tika uzsliets melns obelisks, atzīmējot vietu, kur Ņikitins pirmo reizi spēris kāju uz Indijas zemes.

2006. gadā Indijas organizācija "Adventures & Explorers" ar Indijas vēstniecības Maskavā un Tveras apgabala pārstāvju atbalstu sponsorēja "Ņikitina ekspedīciju", kurā 14 ceļotāji veica Ņikitina ceļojumu no Tveras līdz Indijai caur Tuvajiem Austrumiem un Centrālāziju. Vēlāk, 2007. gada martā, divi dalībnieki veica paši savu ceļojumu, sekojot Ņikitina ceļojumam cauri Indijai.

2016. gada 3. februārī krievu rokgrupa "Akvarium" izlaida dziesmu "Afanasy Nikitin Boogie".

2017. gada janvārī krievu smagā metāla grupa "Epidemija" izlaida dziesmu par Ņikitina pierakstiem "Хождение за три моря".

Ņikitina vārdā nosaukta zemūdens kalnu grēda netālu no austrumindijas un Šrilankas piekrastes.

Ņikitina vārdā ir nosaukts Tveras alus zīmols "Афанасий".

Atsauces

Ārējās saites 

Tveras apgabalā dzimušie
Ceļotāji
Rakstnieki
Džalāls Hoseinī

Seijeds Džalāledīns Hoseinī (; dzimis ) ir Irānas futbolists, aizsargs, bijušais Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada spēlē Irānas Pro Līgas kluba Persepolis sastāvā.

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Simons Destjē

Simons Destjē (; dzimis ) ir franču biatlonists,  čempions jauktajā stafetē.

Karjera 
2011. gadā Nove Mesto kļuva par pasaules čempionu junioriem 15 km individuālajā distancē. Gadu vēlāk pasaules junioru čempionātā Kontiolahti ieguva bronzas medaļu sprintā.

Pasaules kausa sacensībās startē kopš 2012.—2013. gada sezonas. Pasaules čempionātā debitēja 2013. gadā Nove Mesto ar 67. vietu sprintā. 2017. gadā Hohfilcenē izcīnīja sudraba medaļu stafetē.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2014. gadā Sočos labāko individuālo rezultātu sasniedza iedzīšanas distancē (21. vieta), kā arī ieguva 8. vietu stafetē.  Phjončhanā kopā ar Marī Dorēnu-Abēru, Anaisu Beskonu un Martēnu Furkadu uzvarēja jauktajā stafetē. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā stafetē ieguva zelta medaļu. 2021. gada Pasaules čempionātā Pokļukā izcīnīja sudraba medaļu sprintā. 

Piedalījās arī  Pekinā , kur ieguva sudrabu vīriešu sfafetē, bet individuāli labāko rezultātu sasniedza iedzīšanā, ieņemot 7. vietu.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Ēnā dzimušie
Francijas biatlonisti
Francijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Francijas olimpiskie zelta medaļnieki
Francijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Liza Vitoci

Liza Vitoci (; dzimusi ) ir itāļu biatloniste.

Karjera 
2013. gadā izcīnījusi 2. vietu Pasaules čempionātā jauniešiem un junioriem U19 vecuma grupā. 2014. gadā Nove Mesto kļuva par divkārtēju pasaules jauniešu (U19) čempioni, uzvarot sprinta un iedzīšanas disciplīnās, kā arī ieguva 2. vietu individuālajā klasikā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2014. gada decembrī Estešundā. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla izcīnīja 2017. gada martā Kontiolahti, iegūstot 3. vietu iedzīšanā. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2015. gadā, izcīnot bronzas medaļu stafetē.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā labāko individuālo rezultātu (4. vieta) sasniedza masu startā, savukārt jauktajā stafetē kopā ar Doroteju Vīreri, Lūkasu Hoferu un Dominiku Vindišu izcīnīja bronzas medaļu.

2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja sudraba medaļu 15 km individuālajā distancē un bronzu jauktajā stafetē. 2018.—2019. gada sezonā ieguva 2. vietu PK kopvērtējumā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Itālijas biatlonisti
Itālijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Sārcene (upe)

Sārcene (arī Kulpju upīte, Skujupīte) ir Imulas labā krasta pieteka Saldus un Tukuma novados. Izteka no Sārcenes dīķa. Līkumojot tek ziemeļaustrumu virzienā. Lielākās pietekas - Pormaļu grāvis, Skatrumu strauts. Caurtek Vānes dzirnavu dīķi. Ietek Imulā pie Aizupe. Sārcenei šķērso valsts autoceļš V1430 (Vāne–Saldus). Tās krastos atrodas Sārcene un Vāne.

Atsauces 

Saldus novada upes
Tukuma novada upes
Ventas baseina upes
Lūkass Hofers

Lūkass Hofers (; dzimis ) ir Itālijas biatlonists no Dienvidtiroles, divkārtējs ziemas olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs jauktajā stafetē.

Karjera 
2009. gada Pasaules čempionātā junioriem Kenmorā izcīnījis divas zelta medaļas — sprintā un iedzīšanā. Pasaules kausā debitējis 2009. gada janvārī Oberhofā ar 53. vietu sprintā. Pirmo un līdz šim vienīgo individuālo uzvaru PK posmos izcīnīja  Antholcā sprinta distancē, pirmo vietu dalot ar Vācijas biatlonistu Simonu Šempu.

Pasaules čempionātā lielākais panākums individuāli ir 3. vieta masu startā 2011. gadā Hantimansijskā.

Piedalījies trīs ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). Izcīnījis divas bronzas medaļas jauktajā stafetē — 2014. gadā Sočos un 2018. gadā Phjončhanā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Itālijas biatlonisti
Itālijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Anders Errera

Anders Errera (dzimis ) ir Spānijas futbolists, pussargs, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) Errera pārstāv La Liga komandu Athletic Bilbao, kas viņu īrē no Parīzes "Saint-Germain".

Sasniegumi 
Manchester United

 FA kauss: 2015–16
 Anglijas Līgas kauss: 2016–17
 FA Community Shield: 2016
 UEFA Eiropas līga: 2016–17

Paris Saint-Germain

 Francijas 1. līga: 2019–20
 Coupe de France: 2019–20
 Coupe de la Ligue: 2019–20
 Trophée des Champions: 2019, 2020

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Basku Zemē dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
Athletic Bilbao spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Serhio Riko

Serhio Riko (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, vārtsagrs, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē La Liga kluba RCD Mallorca sastāvā, kas viņu īrē no Paris Saint-Germain.

Sasniegumi 
Sevilla

 UEFA Eiropas līga: 2014–15, 2015–16

Paris Saint-Germain

 Francijas 1. līga: 2019–20
 Coupe de France: 2019–20, 2020–21
 Coupe de la Ligue: 2019–20
 Trophée des Champions: 2020

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Andalūzijā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Futbola vārtsargi
Sevilla FC spēlētāji
Fulham FC spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
59. autobusu maršruts (Rīga)

59. autobusu maršruts bija Rīgas sabiedriskā transporta minibusu, vēlāk autobusu maršruts, kas kursēja no Latvijas Universitātes Inženieru ielas un Raiņa bulvāra krustojumā līdz Televīzijas centram Zaķusalā. Bija visīsākais un vismazāk noslogotais autobusu maršruts Rīgā.

Vēsture 
Maršruts tika atklāts , aizstājot 20. trolejbusu maršrutu, kuru slēdza mazās pasažieru plūsmas dēļ. 2020. gada martā, sakarā ar Latvijā izsludināto ārkārtas situāciju, tika pieņemts lēmums uz laiku slēgt 59. autobusu maršrutu pasažieru skaita krituma dēļ.

2020. gada 1. septembrī 59. autobusu maršruts atsāka kustību, mikroautobusu vietā to sāka nodrošināt "Rīgas Satiksmes" Ikarus E91 modeļa autobusi, iekāpšana tajos tika organizēta pa priekšējām durvīm. No 2020. gada 22. oktobra iekāpšanas kārtība pa pirmajām durvīm tika atcelta, pārvadājumus sāka nodrošināt ar divpadsmitmetrīgajiem Solaris Urbino un Mercedes-Benz Citaro autobusiem.

No 2021. gada 16. janvāra līdz 31. augustam maršruts uz laiku atkal bija slēgts, saistībā ar otrā ārkārtas stāvokļa izsludināšanu valstī un COVID-19 pandēmijas izraisīto reisu samazināšanu.

2022. gada 31. augustā pēdējais 59. autobusu maršruta reiss izbrauca no Televīzijas centra galapunkta plkst. 23:30 un pienāca Latvijas Universitātes galapunktā plkst. 23:41. Pēdējā šeit kursējušā autobusa borta numurs bija 77032.

No 2022. gada 1. septembra ir aizvietots ar 20. trolejbusu maršrutu.

Pieturvietas

Skatīt arī 
 Autobusu satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Minibusu satiksme Rīgā

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv

59
Skatrumu strauts

Skatrumu strauts ir Sārcenes labā krasta pieteka Tukuma un Saldus novados. Iztece no Stulbespurva. Tek dienvidaustrumu virzienā. Vidustecē caurtek Dambaru dīķim. Ietek Sārcenē lejpus Sārcenes ciema.

Atsauces 

Tukuma novada upes
Saldus novada upes
Kandavas novada upes
Ventas baseina upes
Jurģis Krāsons

Jurģis Krāsons (dzimis  Tukumā) ir latviešu mākslinieks un animācijas filmu režisors. Organizē Rojā notiekošo kino, mākslas un kultūras festivālu "Rojal", kura idejas autors ir viņš pats.

Mācījies Rojas vidusskolā un Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolā. 1994. gadā absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas Monumentālās glezniecības nodaļu. 1996. gadā ieguvis maģistra grādu mākslā.

1989. gadā kļuvis par mākslinieku un izstāžu iekārtotāju Dekoratīvi lietišķās mākslas muzejā, kā arī radoši darbojies dažādos medijos. 90. gadu beigās sācis strādāt par mākslinieku vairākās Latvijā veidotās filmās.

Vairākas reizes nominēts Lielajam Kristapam; kopumā ieguvis četras Lielā Kristapa balvas. Krāsona otrā animācijas filma " Norīt krupi"  (2010) atnesa viņam ne tikai Lielā Kristapa balvu kā labākajam animācijas režisoram, bet arī iespēju piedalīties Kannu starptautiskā kinofestivāla īsfilmu konkursā, kurā Krāsona filma iekļuva deviņu balvas pretendentu sarakstā no vairākiem tūkstošiem festivālam iesniegto filmu. 2020. gadā Krāsons ieguva Lielā Kristapa balvu "Labākais mākslinieka darbs" par filmu "Ko zina Klusā Gerda".

Atsauces 

1970. gadā dzimušie
Latviešu mākslinieki
Latviešu režisori
Latvijas kinorežisori
Latviešu animatori
Skutule

Skutule (arī Skutelis, Skutulis, Skutuls, Skutuļupīte; ) ir Ventas kreisā krasta pieteka Lietuvā un Saldus novada dienvidrietumos. Iztece Lietuvā, uz dienvidaustrumiem no Piķeļiem. Plūst austrumu virzienā, sasniedzot ORLEN Lietuva naftas pārstrādes uzņēmumu pagirežas uz ziemeļiem. Lejtecē caurtek Griezes dzirnavezeru. Ietek Ventā lejpus Griezes muižas. Upi šķērso Lietuvas valsts autoceļš KK219 (Buģeļi-Piķeļi) un Latvijas valsts autoceļš V1167 (Nīgrande–Dziras–Lietuvas robeža).

Atsauces 

Saldus novada upes
Lietuvas upes
Ventas baseina upes
Valdis Villerušs

Valdis Villerušs (dzimis  Ikšķilē) ir latviešu grafiķis, mākslas zinātnieks un pedagogs.

1956. gadā beidzis Ikšķiles Elkšņu septiņgadīgo skolu. 1960. gadā beidzis Rīgas 3. vidusskolu. 1968. gadā absolvējis Latvijas Valsts Mākslas akadēmijas Grafikas nodaļu. Strādājis Mākslas akadēmijā gan par vecāko pasniedzēju, gan docentu,
gan profesoru.

1986. gadā kļuvis par Mākslinieku savienības biedru. Kopš 1968. gada piedalās izstādēs. 2002. gadā nosaukts par Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktoru.
Vairākos starptautiskos grāmatu mākslas konkursos ieguvis godalgas.

Atsauces 

1942. gadā dzimušie
Latviešu grafiķi
Latvijas goda doktori
Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktori
Leonīds Lencs

Leonīds Lencs (dzimis  Prokopjevskā, Kemerovas apgabalā, PSRS) ir latviešu aktieris un Latvijas Puškina biedrības priekšsēdētājs.

Dzimis staļinisma laikā izsūtīto – no Līgatnes nākušā Dmitrija Lenca un ukrainietes Marijas Poļetunas – ģimenē, kura 1953. gadā pārcēlās uz Līgatni.

1971. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas aktierkursu; tajā pašā gadā kļuvis par Krievu teātra aktieri. Vēlāk strādājis arī Kirovas apgabala teātrī un Rīgas Jaunatnes teātrī. 1988. gadā atgriezies Krievu drāmas teātrī.

Attēlojis lomas filmās "Tēvs Nakts" (2018), "Pelnu sanatorija" (2016), "Sarkanā kapela", "Likteņa līdumnieki", "Rīgas gambīts", "De Granšānu ģimenes noslēpumi" un "Zītaru dzimta".

Apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni (2013. gadā), Latvijas Pareizticīgās Baznīcas I šķiras Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa medaļu, Krievijas Puškina medaļu, Krievu Pareizticīgās baznīcas Svētā Radoņežas Sergija medaļu (2000. g.) un Krievijas Rakstniecības akadēmijas medaļu. 2020. gadā ieguva Spēlmaņu nakts balvu par mūža ieguldījumu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Leonīds Lencs filmas.lv
 

1947. gadā dzimušie
Latvijas kinoaktieri
Latvijas teātra aktieri
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Irina Ļeščanka

Irina Ļeščanka (; dzimusi Krivko (Крыўко) ) ir baltkrievu biatloniste.

Karjera 
Ar panākumiem startējusi pasaules jauniešu un junioru čempionātos. Jauniešu (U-19) vecuma grupā izcīnījusi vienu sudraba un vienu bronzas medaļu stafetē. 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem Kontiolahti U-21 vecuma grupā izcīnīja bronzu iedzīšanas distancē. 

Pasaules kausā piedalās kopš 2011.—2012. gada sezonas. Savu pirmo individiālo medaļu PK posmos izcīnījusi 2017. gada decembrī Ansī, iegūstot otro vietu 12,5 kilometru distancē ar kopēju startu.

 Phjončhanā Baltkrievijas komandas sastāvā kopā ar Nadeždu Skardino, Dzinaru Alimbekavu un Darju Domračevu kļuva par čempioni stafetē.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Baltkrievijas biatlonisti
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Baltkrievijas Republikas Nopelniem bagātie sporta meistari
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Miši Batšuaji

Miši Batšuaji (dzimis ) ir Beļģijas futbolists, uzbrucējs, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Turcijas Superlīgas kluba Beşiktaş sastāvā, kas viņu īrē no Chelsea.

Sasniegumi 
Chelsea

 Anglijas Premjerlīga: 2016–17

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Beļģijas futbolisti
Beļģijas izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
Valencia CF spēlētāji
Crystal Palace F.C. spēlētāji
Stambulas "Beşiktaş" spēlētāji
Briseles galvaspilsētas reģionā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Marsels Halstenbergs

Marsels Halstenbergs (dzimis ) ir Vācijas futbolists, aizsargs, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada spēlē Vācijas futbola Bundeslīgas kluba RB Leipzig sastāvā.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Vācijas izlases futbolisti
Vācijas futbolisti
RB Leipzig spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Stūrupīte

Stūrupīte (arī Stūrupe, augštecē Dūrupīte) ir Smukupītes labā krasta pieteka Saldus un Dobeles novados. Iztece no Stūru purva. Tek austrumu virzienā, apliecot Stūru ciemu. Ietek Smukupītē augšpus Pona dīķa. Stūrupīti šķērso valsts autoceļi V1120 (Lielauce–Bejas) un V1157 (Blīdene–Stūri).

Atsauces 

Dobeles novada upes
Saldus novada upes
Brocēnu novada upes
Lielupes baseina upes
Blīdenes pagasts
Sudrabstrauts (Ventas pieteka)

Sudrabstrauts ir Ventas labā krasta pieteka Saldus novada dienvidrietumos. Iztece uz austrumiem no Pakalniem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Ventā lejpus Nīgrandes. Sudrabstrautu šķērso valsts autoceļš V1169 (Pampāļi–Lukas).

Atsauces 

Saldus novada upes
Ventas baseina upes
Susta

Susta ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Gaviezes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumdaļā Otaņķes upes krastā pie autoceļa V1224  no pagasta centra Gaviezes,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Sustas muižas (Susten) centru. No 1945. līdz 1954. gadam Sustas ciema padomes centrs.

Atsauces
Timbru strauts

Timbru strauts (arī Timbru strautiņš) ir Cieceres ezera pieteka Saldus novadā. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Cieceres ezera dienvidrietumu krastā pie Timbru mājām.

Atsauces 

Saldus novada upes
Brocēnu novada upes
Ventas baseina upes
Cieceres ezera pietekas
Veine Vuolijoki

Hugo Roberts Veine Vuolijoki (Hugo Robert Wäinö Wuolijoki; dzimis , miris ) bija Somijas agronoms, sociāldemokrātu politiķis, diplomāts. Bijis ministrs, Eduskuntas deputāts, parlamenta priekšsēdētājs.

Veines Vuolijoki vecāki bija zemnieki Johana Roberta Vuolijoki un Serafina Lagervika. Veines brālis bija advokāts un politiķis Sulo Vuolijoki, kura sieva bija rakstniece, uzņēmēja un politiķe Hella Vuolijoki.
1911. gadā Veine Vuolijoki apprecējās ar Sjlviju Adelaidi Rošīru (Sylvia Adelaide Roschier).

1896. gadā Vuolijoki ieguva filozofijas bakalaura grādu agronomijā. 1900. gadā viņš ieguva maģistra grādu.
No 1904. līdz 1905. gadam Vuolijoki bija skolotājs Mustialas lauksaimniecības skolā.
Vuolijoki vadīja savu zemnieku saimniecību Hauho no 1911. līdz 1947. gadam, un īsu periodu Hivinkē no 1918. līdz 1922. gadam.

1907. gadā Veine Vuolijoki tika ievēlēts Eduskuntā.
Pēc tam, kad tika gāzts Krievijas imperators, 1917. gada 26. martā sociāldemokrāta Oskari Tokoi vadībā izveidots jauns Senāts (valdība), kurā Vuolijoki, arī sociāldemokrāts, ieguva Palātas darba vadītāja posteni. 31. jūlijā Vuolijoki atkāpās.

1919. gadā Veine Vuolijoki ievēlēts Eduskuntā, vairākkārt pārvēlēts, kur darbojās līdz 1927. gadam. No 1921. līdz 1922. gadam un 1925. gadā viņš bija parlamenta priekšsēdētājs. Bija vairāku parlamenta komisiju priekšsēdētājs.

1926. un 1927. gadā Veine Vuolijoki bija transporta un darba lietu ministrs Tannera ministru kabinetā.
Pēc tam Vuolijoki darbojās Somijas ārlietu dienestā. Viņš bija vēstnieks Berlīnē un Vīnē no 1927. līdz 1933. gadam, Oslo no 1933. līdz 1940. gadam un Hāgā no 1933. līdz 1938. gadam.

Ārējās saites 
 Wäinö Wuolijoki Eduskunta

|-

Somijas politiķi
Boulings

Boulings ir sportiska brīvā laika pavadīšanas aktivitāte, kurā spēlētājs virza vai met boulinga bumbu mērķa — ķegļu — virzienā. Spēlē uzvar tas spēlētājs, kurš gūst visvairāk punktu, ko var iegūt, nogāžot ķegļus. Ir dažādi punktu iegūšanas veidi, par kuriem ir atšķirīgs punktu skaits. Straiks tiek iegūts tad, kad ar pirmo bumbas metienu tiek nogāzti visi ķegļi, spare — kad ar otro bumbas metienu tiek nogāzti visi ķegļi. Maksimālais punktu skaits, ko var iegūt, ir 300 punkti, kas tiek iegūti ar 12 uzmestiem straikiem.

Atsauces 

Spēles
Karaļu maiņa

"Karaļu maiņa" ir 2016. gadā izdota Igna Miškiņa režisēta Latvijas un Lietuvas filma.

Sižets 
Kāds jauns policists nomaļā klīnikā apsargā komā esošu slimnieku, kuru tur aizdomās par 2. pasaules kara noziegumiem. Lai arī policista dežūrmaiņa ir jau kādu laiku beigusies, neviens neierodas viņu nomainīt. Arī priekšniecība ar viņu nesazinās, tomēr likumsargs no palātas prom nedodas, jo ir pārliecināts par savas misijas svarīgumu,

Diemžēl vienatne, nogurums un izsalkums liek viņam pārvērsties bumbā ar laika degli, kura uzsprāgst visnepiemērotākajā brīdī — tieši tad, kad policistam jāpieņem grūtākais lēmums viņa dzīvē.

Lomās 
 Vaiņus Sodeika
 Aiste Diržūte
 Pauļus Ignatavičus
 Dainius Gavenonis
 Vids Petkevičus
 Jozas Rapalis
 Arvīds Virgilijs Matuļonis
 Ieva Miškiniene
 Ieva Norviliene

Atsauces 

2016. gada Latvijas filmas
Lietuvas filmas
Ēriks Lesers

Ēriks Lesers (; dzimis ) ir vācu biatlonists, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs, 2015. gada pasaules čempions iedzīšanā un stafetē.

Viņa vectēvs Aksels Lesers ir bijis distanču slēpotājs, piedalījies trīs olimpiskajās spēlēs (, , ).

Karjera 
2009. gada Pasaules čempionātā junioriem ieguvis bronzas medaļu individuālajā distancē un zeltu stafetes komandas sastāvā. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2010. gada martā Kontiolahti.

Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2013. gadā Nove Mesto, izcīnot bronzu stafetē. 2015. gada Pasaules čempionātā Kontiolahti kļuva par pasaules čempionu iedzīšanā un stafetē. 2016. gadā ieguvis sudraba medaļu stafetē. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja sudraba medaļu jauktajā pāru (1+1) stafetē kopā ar Francisku Preisu un bronzu stafetē vīriešiem.

Piedalījies divās ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2014. gadā Sočos izcīnīja divas sudraba medaļas — 20 kilometru individuālajā distancē un stafetē. 2018. gadā Phjončhanā kļuva par bronzas medaļas ieguvēju stafetē.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

1988. gadā dzimušie
Tīringenē dzimušie
Vācijas biatlonisti
Vācijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Morteza Puraligandži

Morteza Puraligandži (; dzimis ) ir Irānas futbolists, aizsargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Kataras kluba Al-Arabi sastāvā.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ramins Rezaejans

Ramins Rezaejans (; dzimis ) ir Irānas futbolists, aizsargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Kataras kluba Al Shahania sastāvā.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ehsāns Hādžsafī

Ehsāns Hādžsafī (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Irānas kluba Tractor Sazi sastāvā.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Sajeds Ezatollāhī

Sajeds Ezatollāhī Afāgs (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Dānijas Superlīgas kluba Vejle Boldklub sastāvā.

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
FK Rostov spēlētāji
Reading FC spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Omīds Ebrāhīmī

Omīds Ebrāhīmī (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Kataras kluba Al Ahli sastāvā.

Sasniegumi 
Sepahan

 Irānas Pirmā divīzija: 2010–11, 2011–12

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Vahīds Amīrī

Vahīds Amīrī (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Irānas kluba Perspolis sastāvā.

Sasniegumi 
Perespolis

 Irānas Pirmā divīzija: 2016–17, 2017–18, 2019–20
 Irānas Superkauss: 2017, 2018

Individuālie sasniegumi

 Irānas gada futbolists: 2018

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Trabzonspor spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Alīreza Džahānbahšs

Alīreza Džahānbahšs (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Eredivisie kluba Feyenoord sastāvā.

Sasniegumi 
NEC

 Eerste Divisie: 2014–15

Individuālie sasniegumi

 Eredivisie labākais vārtu guvējs: 2017–18

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
AZ Alkmaar spēlētāji
Brighton & Hove Albion F.C. spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Aškāns Dežāga

Sejeds Aškāns Dežāga (; dzimis ) ir Irānas futbolists, pussargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Irānas kluba Tractor Sazi sastāvā.

Sasniegumi 
VfL Wolfsburg

 Vācijas Bundeslīga: 2008–09

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Berlīnes "Hertha" spēlētāji
VfL Wolfsburg spēlētāji
Fulham FC spēlētāji
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
Karīms Ansārifards

Karīms Ansārifards (; dzimis ) ir Irānas futbolists, uzbrucējs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Grieķijas Superlīgas kluba AEK Athens sastāvā.

Sasniegumi 
Olympiacos

 Grieķijas Superlīga: 2016–17

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Mehdī Tāremī

Mehdī Tāremī (; dzimis ) ir Irānas futbolists, uzbrucējs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Portugāles Premjerlīgas kluba Rio Ave FC sastāvā.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Sardārs Azmūns

Sardārs Azmūns (; dzimis ) ir Irānas futbolists, uzbrucējs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Vācijas Bundeslīgas kluba Bayer Leverkusen sastāvā.

Sasniegumi 
Sephan

 Irānas Pro līga: 2011–12

Zenit

 Krievijas Premjerlīga: 2018–19, 2019–20, 2020–21
 Krievijas kauss: 2019–20
 Krievijas Superkauss: 2020, 2021

Individuālie sasniegumi

 Krievijas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 2019–20

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Irānas izlases futbolisti
Irānas futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Kazaņas "Rubin" spēlētāji
FK Rostov spēlētāji
Sanktpēterburgas "Zenit" spēlētāji
Leverkūzenes "Bayer" spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Aļona Savčenko

Aļona Savčenko (; dzimusi ) ir ukraiņu daiļslidotāja, kas startē pāru slidojumos un sacensībās pārstāv Vāciju. Kopš 2017. gada startē pārī ar Bruno Maso.

Karjeru sākusi kā Ukrainas pārstāve (līdz 2002. gadam). Piecas reizes startējusi ziemas olimpiskajās spēlēs (, , , , ). 2010. un 2014. gada olimpiskajās spēlēs izcīnījusi bronzas medaļu (ar Robinu Šolkoviju), 2018. gadā — zelta medaļu (ar Maso). Vēl ar Šolkoviju un Maso ir izcīnījusi piecas zelta, trīs sudraba un divas bronzas medaļas Pasaules čempionātā.

2009. gadā Savčenko un Šolkovija pāris bija pirmie, kas jaunajā ISU sistēmā no viena no tiesnešiem ieguva 10 punktus.

Atsauces

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Vācijas daiļslidotāji
Ukrainas daiļslidotāji
Daiļslidotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki daiļslidošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki daiļslidošanā
Tīna Veirātere

Kristīna Tīna Veirātere (; dzimusi ) ir Lihtenšteinas kalnu slēpotāja.

Divas reizes piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). Bija aizbraukusi arī uz , bet sacensībās nestartēja, jo treniņā guva traumu. 2018. gadā Phjončhanā izcīnīja bronzas medaļu supergigantā.

Pasaules kausā startē kopš 2007. gada sezonas, lielākos panākumus guvusi supergigantā, kur sezonas kopvērtējumā bijusi 1., 2., 3. vietā. Kopējā ieskaitē veiksmīgākā bijusi 2016. gada sezona, kad ierindojās 4. vietā. Uzvarējusi 9 pasaules kausa posmos.

Veirāterei ir dubultā Lihtenšteinas un Austrijas pilsonība. Viņas tēvs Harti Veirāters (Austrija) un māte Hanni Vencele (Lihtenšteina) arī bijuši kalnu slēpotāji. Māte bijusi divu Pasaules kausa sezonu uzvarētāja, kā arī divu olimpisko zelta medaļu laureāte. Mātes brālis Andreass Vencels bijis Lielā kristāla globusa ieguvējs.

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Lihtenšteinas kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki kalnu slēpošanā
Andreass Vellingers

Andreass Vellingers (; dzimis ) ir vācu tramplīnlēcējs.

Divas reizes startējis ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2014. gadā Sočos kļuva par čempionu komandu sacensībās. 2018. gadā Phjončhanā kļuva par čempionu sacensībās uz normālā tramplīna, izcīnīja sudrabu sacensībās uz lielā tramplīna un komandu sacensībās.

Pasaules čempionātā ir izcīnījis zelta un divas sudraba medaļas. Pasaules kausā augstākais sasniegums ir 4. vieta 2016.—2017. gada sezonas kopvērtējumā.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Vācijas tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Bavārijā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki tramplīnlēkšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki tramplīnlēkšanā