joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ivars Kabucis

Ivars Kabucis (1958) ir latviešu biologs, botāniķis, specializējies floras un veģetācijas pētīšanā.

Dzīvesgājums 

Dzimis 1958. gada 24. martā Saldus rajona Remtē. Mācījies Remtes astoņgadīgajā skolā un Saldus vidusskolā. 1982. gadā absolvējis LU Bioloģijas fakultāti botānikas specialitātē un turpinājis mācības aspirantūrā ZA Bioloģijas institūtā līdz 1985. gadam.

Darba gaitas I. Kabucis uzsācis 1986. gadā Liepājas Pedagoģiskajā institūtā kā bioloģijas pasniedzējs. Lasījis lekcijas botānikā, augu ekoloģijā, dabas aizsardzībā, vadījis laboratorijas darbus un studentu lauku prakses. Bijis arī Studentu lauksaimniecības vienību Kuldīgas rajona štāba vadītājs.

No 1989. līdz 1996. gadam I. Kabucis strādājis ZA Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijā, sākumā kā vecākais biologs, no 1991. gada — jaunākais zinātniskais līdzstrādnieks. Piedalījies Latvijas floras, reto un aizsargājamo sugu un biotopu izpētē.
Pēc 1996. gada I. Kabucis strādājis kā konsultants vairākos starptautiskos projektos, Latvijas Dabas fondā u.c.

Latvijas Botāniķu biedrības biedrs. Strādājot Liepājas Pedagoģiskajā institūtā, vadījis institūta Latvijas Dabas un pieminekļu aizsardzības biedrības pirmorganizāciju. I. Kabucis ir viens no Latvijas Dabas Fonda dibinātājiem un padomes priekšsēdētājiem.

Ivara Kabuča ievāktais ziedaugu un paparžaugu herbārijs glabājas LU Bioloģijas institūta Botānikas laboratorijas herbārijā (starptautiskais herbārija kods — LATV).

Darbi 
 Kabucis I., Pakalne M., Laime B. Dažas aizsargājamo augu atradnes Liepājas rajonā. Retie augi un dzīvnieki. Rīga, 1989.
 Kabucis I. Šķēplapu ķiverene — Scutellaria hastifolia L. Latvijas florā. Retie augi. Rīga, 1991.
 Kabucis I. Reto un aizsargājamo augu sugu apsekošana Latvijā 1991.gadā. Dabas saglabāšanas jautājumi. Rīga, 1992.
 Kabucis I. Conservation of rare biotopes in Latvia. Strasbourg, 1993.
 Spuņģis V., Kabucis I. Biodiversity research, information and conservation in Latvia.Biodiversity and conservation biology. Upsala, 1997.
 Kabucis I. Galv.red. Biotopu rokasgrāmata. Eiropas Savienības aizsargājamie biotopi Latvijā. Rīga, 2000.

Rakstījis arī enciklopēdijai “Latvijas Daba”, Pasaules Dabas Fonda projektam “Dabas daudzveidības plāns Latvijai”, 1992, National report on biological diversity: Latvia, 1998., Latvijas Sarkanā grāmata, Vaskulārie augi. Rīga, 2003.

Atsauces 

1958. gadā dzimušie
Latvijas biologi
Botāniķi
Latvijas Universitātes absolventi
Meksika olimpiskajās spēlēs

Meksika olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1900. gadā, kad tās notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Taču turpmakajās spēlēs tā ilgstoši nepiedalījās. Olimpiskajās spēlēs Meksika atgriezās 1924. gadā un kopš tā laika ir piedalījusies visās vasaras olimpiskajās spēlēs. Savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs tā pirmo reizi piedalījās 1928. gadā, kad tās notika Šveices pilsētā Sanktmoricā. Taču pēc tam ilgu laiku tajās nepiedalījās un atgriezās ziemas olimpiskajās spēlēs 1984. gadā, kad tās notika Dienvidslāvijas galvaspilsētā Sarajevā. 

1968. gadā Meksikas galvaspilsēta Mehiko kļuva par pirmo Latīņamerikas pilsētu, kurā rīkotas olimpiskās spēles. 

Līdz šim olimpiskajās spēlēs Meksikas sportisti ir izcīnījuši 72 medaļas (13 zelta, 24 sudraba un 35 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk no olimpiskajiem sporta veidiem Meksikas sportisti ir izcīnījuši medaļas daiļlēkšanā (14 medaļas), otrajā vietā ir bokss (13 medaļas). Kopumā Meksikas sportisti olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši medaļas 16 dažādos olimpiskajos sporta veidos. 

Ar medaļām bagātākais Meksikas sportists ir daiļlēcējs Hoakins Kapilja, kurš olimpiskajās spēlēs, kopumā ir izcīnījis 4 medaļas (1 zelta, 1 sudraba un 2 bronzas medaļas). Savukārt Umberto Mariless (jāšanas sports) ir vienīgais Meksikas sportists, kurš ir izcīnījis divas zelta medaļas. Bet tekvondo sportiste Marija Espinosa kļuva par pirmo Meksikas sportisti, kura olimpiskās medaļas ir izcīnījusi trijās olimpiskajās spēlēs (no 2012. — 2016. gadam). 

Meksika savas pirmās medaļas olimpiskajās spēlēs izcīnīja jau 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļas (9) tā izcīnīja 1968. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles tika rīkotas pašu mājās Mehiko.

Rīkotās olimpiskās spēles 
Meksika līdz šim rīkosi vienas olimpiskās spēles.

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Meksiku ir ieguvuši trīs vai vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.

Karognesēji

Atsauces

Ārējās saites 
 
 
 

olimpiskās spēles
Valstis olimpiskajās spēlēs
Jānis Buks

Jānis Buks (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, finansists un sporta funkcionārs. Pašlaik viņš ir Latvijas Volejbola federācijas prezidents. Iepriekš vadījis Nordea Latvijas filiāli, pirms tam ieņēmis vadošus amatus "UniCredit līzings" un "Unilīzings".

Biogrāfija 
Vidējo izglītību ieguvis Rīgas 4. vidusskolā (tagad Rīgas Angļu ģimnāzija), ko pabeidzis 1988. gadā. Paralēli, sākot no 1982. gada, pievērsies volejbolam, kļūstot par Rīgas volejbola skolas audzēkni, trenējoties grupā Andra Leiša vadībā. 1993. gadā pabeidzis Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti kā jurists ar tiesību zinātņu bakalaura grādu.

Kopš 1993. gada Jānis Buks darbojies dažādos amatos finanšu sektorā Latvijā, specializējoties uz līzinga pakalpojumiem un tā uzņēmumiem. Paralēli, laika posmā no 1997. gada līdz 2009. gadam darbojies Latvijas Līzinga asociācijā, ieņemot padomes locekļa pozīciju. Redzamākā amata pozīcija bijusi Nordea bankas Latvijas filiāles vadītājs. Jānis Buks pievienojās Nordea kolektīvam 2010. gadā un 2011. gada oktobrī kļuva bankas vadītājs Latvijā, Korporatīvo klientu departamenta vadītājs. Banku sektora karjeras laikā, kopš 2014. gada vasaras līdz 2018. gadam, Jānis Buks ieņēma padomes locekļa pozīciju Latvijas komercbanku asociācijā. Pilnveidojis zināšanas London Business School: Stratēģiskās līderības (Strategic Leadership) programmā, Londonā un Menedžmenta attīstības programmā (Management development Programm) Vīnē.

 ievēlēts par Latvijas Volejbola federācijas (LVF) prezidentu, amatā nomainot odiozo uzņēmēju Ati Sausnīti.

Sabiedriskā darbība 

Sākot no 2002. gada, Jānis Buks darbojies asociācijā "Dzīvesprieks", aktīvi piedaloties projektos, kuru mērķis ir nodrošināt sociālo aprūpi, sociālo rehabilitāciju un arodizglītību bāreņiem, bez vecāku gādības palikušajiem un jauniešiem no disfunkcionālām un riska ģimenēm.

Kopš 2014. gada Jānis Buks ir "Junior Achievement Latvija" padomes loceklis, Līderu programmas mentors.

2018. gada sākumā Jānis Buks tika nosaukts par kompromisa figūru — potenciālo Latvijas Volejbola federācijas vadītāju, kas spētu profesionāli vadīt volejbola sabiedrību, kuras aktīvākie opozicionāri, biedrība "Es Par Volejbolu", sistemātiski un mērķtiecīgi rosinājusi virkni pārmaiņu un plašākai sabiedrībai norādījusi uz federācijas darba nepilnībām un finanšu nesakārtotību, kas rezultējās biedrības izslēgšanā no federācijas biedru rindām. Jānis Buks paudis, ka uzņemas Latvijas Volejbola federācijas vadību, motivēts ieguldīt enerģiju, lai apvienotu un saliedētu volejbola sabiedrību vienota mērķa izvirzīšanai un sasniegšanai un iedzīvinātu Latvijas volejbola ilgtermiņa stratēģiju.

Jānis Buks tika ievēlēts LVF prezidenta amatā ar pārliecinošu klātesošo kopsapulces biedru vairākumu un viena no piecām tuvākā laika darbībām jaunievēlētajam vadītājam būs gada laikā pārveidot LVF vadības struktūru un izveidot LVF padomi, kurai par savu darbu atskaitītos valdes locekļi.

Atsauces

Ārējās saites 
 Jānis Buks — Linkedin profils

1969. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas cilvēki
Latvijas juristi
Volejbols Latvijā
Elsīte (upe)

Elsīte (arī Eliste, Elksnīte, Lietuvā - Alsinta) ir Dienvidsusējas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā un Lietuvā. 

Iztece purvainā apvidū Lietuvas pierobežā ar Latviju. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Vidustecē veido valsts robežu, lejtecē upe ir robeža starp Aknīstes pagastu un Gārsenes pagastu. Ietek Dienvidsusējā iepretim Aknīstes pilsētas kapiem. Pie ietekas Dienvidsusējā Elsīti šķērso valsts autoceļš V709 (Aknīste–Gārsene–Ausmas). Elsītes krastos atrodas Elsītes ciems.

Atsauces

Dienvidsusējas pietekas
Jēkabpils novada upes
Aknīste
Aknīstes pagasts
Gārsenes pagasts
Lietuvas upes
Lielupes baseina upes
Latvijas robežupes
Aknīstes novada upes
Radžupe

Radžupe (arī Radžupīte, Skirsa, augštecē - Šķerstene, Šķērse, Šķērstene) ir Dienvidsusējas labā krasta pieteka Jēkabpils novadā. 

Iztece no Tīreļu purva. Tek dienvidrietumu virzienā. Lielākās pietekas - Audriņu grāvis, Putraimiņu grāvis, Upesgala upīte. Ietek Dienvidsusējā Aknīstes ziemeļu pievārtē. Pie ietekas Dienvidsusējā Radžupi šķērso valsts autoceļš P74 (Siliņi—Aknīste).

Upes kreisajā krastā Aknīstes Velnala jeb Radžupes ala.

Atsauces

Dienvidsusējas pietekas
Jēkabpils novada upes
Aknīste
Aknīstes pagasts
Asares pagasts
Lielupes baseina upes
Radžupe
Aknīstes novada upes
Audriņu grāvis

Audriņu grāvis  ir Radžupes labā krasta pieteka Jēkabpils novadā. 

Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Radžupē Lielā Aknīstes purva austrumu pievārtē. Augštecē Audriņu grāvi šķērso valsts autoceļš V790 (Leimaņi–Mežgale–Grāvīši).

Atsauces

Jēkabpils novada upes
Aknīstes pagasts
Lielupes baseina upes
Radžupes pietekas
Aknīstes novada upes
Goba (Arālītes pieteka)

Goba (arī Gobas strauts, lejtecē - Gobāja) ir Arālītes kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā. 

Iztece uz ziemeļiem no Lielā Aknīstes purva. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Arālītē pie Kungudruvām. Augštecē Gobu šķērso valsts autoceļš P74 (Siliņi—Aknīste).

Atsauces

Arālītes pietekas
Jēkabpils novada upes
Aknīstes pagasts
Lielupes baseina upes
Aknīstes novada upes
Dārgie pīšļi

"Dārgie pīšļi" () ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Elisas Seboldas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Pīters Džeksons. Galvenās lomas filmā atveido Sērša Runena, Marks Volbergs, Reičela Vaisa, Stenlijs Tuči, Sūzana Sarandona un Maikls Imperioli. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets notiek 1973. gadā, kad četrpadsmitgadīgo Sjūziju Selmonu nogalina viņas kaimiņš. Pēc slepkavības Sjūzija nonāk vietā starp debesīm un zemi, kur viņa vēro gan savu ģimeni, gan savu slepkavu. Sjūzijai šajā vietā jāsaprot, ko viņa vēlas vairāk — atriebties savam pāridarītājam vai to, lai viņas ģimene pēc traģēdijas atlabtu.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Pītera Džeksona filmas
Spēle sākas

"Spēle sākas" () ir 2018. gada zinātniskās fantastikas filma, kas balstīta uz Ernesta Klaina tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Stīvens Spīlbergs. Galvenās lomas filmā atveido Tajs Šeridans, Olīvija Kuka, Bens Mendelsons, T. Dž. Millers, Saimons Pegs, Lena Vaite un Marks Railenss. Filmas pirmizrāde notika  South By Southwest festivālā.

Filmas sižets notiek 2045. gadā, kad lielākā daļa cilvēces izmanto virtuālās realitātes programmu "OASIS", lai izbēgtu no īstās realitātes. Pusaudzis Veids Votss atklāj pavedienus uz programmā paslēptu spēli, kuras uzvarētājam tiek apsolītas "OASIS" īpašumtiesības. Veids kopā ar vairākiem sabiedrotajiem cenšas spēli pabeigt pirms to izdara liela kompānija ar Nolanu Sorento priekšgalā.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Piedzīvojumu filmas
LDM: Lielais draudzīgais milzis

"LDM: Lielais draudzīgais milzis" () ir 2016. gada piedzīvojumu filma, kas balstīta uz Rūalla Dāla tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Stīvens Spīlbergs. Galvenās lomas filmā ierunājuši Marks Railenss, Rūbija Bārnhila, Penelope Viltone, Rebeka Hola, Reifs Spols, Bills Heiders un Džemeins Klements. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Meitene, kuras vecāki ir miruši, sadraudzējas ar labestīgu milzi. Abi dodas ceļojumā uz Milžu Valsti, kur viņi cenšas apturēt milžus-cilvēkēdājus, kuri cenšas iebrukt cilvēku pasaulē.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Piedzīvojumu filmas
7 dienas un naktis ar Merilinu Monro

"7 dienas un 7 naktis ar Merilinu Monro" () ir 2011. gada drāma, kuras režisors ir Saimons Kērtiss. Galvenās lomas filmā atveido Mišela Viljamsa, Edijs Redmeins, Emma Votsone, Kenets Brana un Džūdija Denča. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkas filmu festivālā.

Kolins Klārks ir Sera Lorensa Olivjē darbinieks. Kolinam ir jādokumentē Olivjē un Merilinas Monro savstarpējās attiecības 1957. gada filmas "Princis un koriste" uzņemšanas laikā.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Ilgu tramvajs (filma)

Ilgu tramvajs () ir 1951. gada ASV filma, kas balstīta uz Tenesija Viljamsa tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors ir Elija Kazans, galvenās lomas attēlo Vivjena Lī, Marlons Brando, Kima Hantera un Kārls Maldens. Filma stāsta par angļu valodas skolotājas Blānšas Dibuā attiecībām ar savu svaini Stenliju Kovaļski.

Filma nominēta 12 Amerikas Kinoakadēmijas balvām un iegūtas četrās nominācijās: Labākā aktrise galvenajā lomā, Labākais aktieris otrā plāna lomā, Labākā aktrise otrā plāna lomā un Labākais mākslinieka darbs.

Atsauces

Ārējās saites 

1951. gada filmas
ASV filmas
Elija Kazana filmas
Kaišadores katedrāle

Kaišadores Kristus pārveidošanās katedrāle () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Lietuvā, Kaišadores pilsētā. Katedrāle ir 1926. gadā dibinātās Kaišadores diacēzes centrs.

Lai arī baznīcas celšanas organizatoriskie, finansēšanas un projektēšanas darbi noritēja no 1906. gada, baznīca tika uzcelta tikai 1932. gadā. 1936. gadā tā kļuva par katedrāli. Baznīcas ēka cieta 1944. gadā Otrā pasaules kara laikā, pēc kara atjaunota. Katedrālē ir trīs zvani, senākais no tiem izgatavots 1665. gadā. Pie katedrāles apglabāts Vecmēmelē dzimušais muzikologs Teodors Brazis.

Ārējās saites 

 Kaišiadorių katedra

Atsauces 

Baznīcas Lietuvā
Kauņas apriņķis
Devil You Know

Devil You Know ir 2013. gada trilleris, kura režisors un viens no producentiem ir Džeimss Ouklijs. Galvenās lomas filmā atveido Lena Olina, Rozamunda Paika, Dženifere Lorensa, Dīns Vinterss, Mollija Praisa, Barbara Gerika un Berns Kouens. Filmas pirmizrāde notika .

Katrīna Veila ir bijusī filmu zvaigzne ar tumšu noslēpumu. Viņai ir meita, kura cer sekot mātes pēdās un kļūt par filmu zvaigzni. Kad Katrīna cenšas atjaunot savu karjeru, viņu sāk apdraudēt kāds anonīms šantažētājs. Tam sekojošie notikumi Katrīnai liek saprast patiesību par sevi un apkārtējiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
House at the End of the Street

House at the End of the Street ir 2012. gada psiholoģisks trilleris, kura režisors ir Marks Tonderejs. Galvenās lomas filmā atveido Dženifere Lorensa, Makss Terjē, Elizabete Šū, Džils Belovss, Eva Linka, Nolans Džerards Fanks un Ellija Makdonalda. Filmas pirmizrāde notika .

Pusaudze Elīza kopā ar māti Sāru pārceļas uz mazpilsētu. Jau pašā sākumā abas uzzina, ka mājā, kas atrodas viņu ielas beigās notika dubultslepkavība, kuru pastrādāja meitene Kerija-Anna, kura pēc šī notikuma pazuda bez vēsts. Elīza drīz vien sāk draudzēties ar Kerijas-Annas brāli Raienu, kurš vēl joprojām dzīvo tajā pašā mājā, un laika gaitā par mājā notikušo traģēdiju uzzina patiesību.

Atsauces

Ārējās saites 

2012. gada filmas
ASV filmas
Kanādas filmas
Relativity Media filmas
Degošais līdzenums

"Degošais līdzenums" () ir 2008. gada drāma, kuras  režisors un scenārija autors ir Giljermo Arjaga. Galvenās lomas filmā atveido Šarlīze Terona, Kima Beisingere un Dženifere Lorensa. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Sižets 
Filmā tiek parādīts sievietes Marianas dzīvesstāsts. Pusaudža gados viņa nejauši nogalina savu māti Džīnu un viņas mīļāko Niku. Pēc bērēm Mariana sāk attiecības ar Nika dēlu Santjago, kā rezultātā Mariana paliek stāvoklī. Pēc meitas Marijas piedzimšanas Mariana pamet ģimeni un nomaina savu vārdu uz vārdu Silvija. Vairāk nekā desmit gadus pēc šiem notikumiem Silvijas dzīvē caur Santjago biznesa partneri un draugu Karlosu atkal ienāk Marija un Santjago.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Meksikas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Meksikas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Pirmo reizi Meksika vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1900. gadā, savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs — 1928. gadā.

Vasaras olimpiskajās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Meksika olimpiskajās spēlēs
 Meksikas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Meksika
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Stefans Cicips

Stefans Cicips (; dzimis  Atēnās, Grieķijā) ir profesionāls grieķu tenisists.

Cicips ir bijis junioru ranga līderis. 2016. gadā uzvarēja Vimbldonas čempionāta junioru dubultspēļu turnīrā kopā ar Igaunijas tenisistu Kenetu Raismu. 2018. gadā kļuva par Next Gen ATP Finals uzvarētāju.

2018. gada oktobrī Stokholmas ATP World Tour 250 sērijas turnīrā izcīnīja savu pirmo ATP titulu, finālā uzvarot Latvijas tenisistu Ernestu Gulbi. 2019. gada Austrālijas atklātajā čempionātā pirmo reizi karjerā sasniedza Grand Slam turnīra pusfinālu, 4. kārtas mačā uzvarot Rodžeru Federeru, bet ceturtdaļfinālā — Roberto Bautistu-Agutu.

Sasniegumi Grand Slam turnīros

Sniegums vienspēlēs 

|}

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Grieķijas tenisisti
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Atēnās dzimušie
Sergejs Lazovskis

Sergejs Lazovskis (dzimis  Ludzā) ir bijušais latviešu svarcēlājs, kurš 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs svara kategorijā līdz 94 kg izcīnīja 18. vietu.

Karjera 
Sergejs Lazovskis ar svarcelšanu sāka nodarboties deviņu gadu vecumā. Vienpadsmit reizes kļuvis par Latvijas čempionu (1988, 1994, 1995, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005). Vairākkārt pārstāvējis Latviju Eiropas un pasaules čempionātos.

1998. gadā sportists tika diskvalificēts par aizliegto vielu (anaboliskie steroīdi) lietošanu, taču vēlāk viņš tika attaisnots un Starptautiskā federācija diskvalifikāciju atcēla. 2000. gada jūlijā Kauņā, Lietuvā S. Lazovskis sev nopelnīja ceļazīmi uz olimpiskajām spēlēm. Pēc tam S. Lazovskis darbojās kā treneris un uz sacensībām gatavoja savu meitu Mariju Lazovsku.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 

 Rezultāti 
 LOK profils
 Olimpisko spēļu rezultāti

1976. gadā dzimušie
Latvijas svarcēlāji
Ludzā dzimušie
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Dopinga lietas svarcelšanā
Nikaragva olimpiskajās spēlēs

Nikaragva olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1968. gadā, kad tās notika Meksikas galvaspilsētā Mehiko. Kopš tā laika Nikaragva ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1988. gada Seulas spēles, kuras boikotēja. Nikaragva nav piedalījies nevienās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz šim neviens Nikaragvas pārstāvošs sportists olimpiskajās spēlēs nav izcīnījis kādu no medaļām.

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas 
Skatīt arī: olimpisko medaļu skaits pēc valsts

Vasaras olimpiskajās spēlēs

Karognesēji

Ārējās saites 
 
 

Nikaragva
Valstis olimpiskajās spēlēs
Krievu—persiešu karš (1826—1828)

Krievu—persiešu karš (1826—1828) bija pēdējais lielais karš starp Krievijas Impēriju un kādžāru dinastiju. Iepriekšējais karš bija beidzies ar kādžāru dinastijai neizdevīgo 1813. gada Gulistānas miera līgumu. Karš beidzās ar kādžāru dinastijas sakāvi un Krievijas impērijas armijas ieiešanu Tebrīzā. 1828. gada Turkmenčajas miera līgums Krievijai deva pilnīgu kontroli Dienvidkaukāzā, kādžāru dinastijai atsakoties no mūsdienu Azerbaidžānas dienvidiem un Armēnijas.

Vēsture 
1826. gada maijā Krievijas karaspēks ieņēma Mirakas pilsētu Armēnijā. Konflikta risināšanai kādžāru dinastija uz Sanktpēterburgu nosūtīja sūtni, kuru Kaukāza ģenerālgubernators Aleksejs Jermolovs aizturēja Tiflisā. Jūlija vidū 35 000 liela kādžāru armija kroņprinča un Azerbaidžānas provinces vietvalža Abasa Mirzas vadībā iebruka Karabahas un Tališas hanistēs, salauza vietējās zemessardzes pretestību un tuvojās Baku. Kādžāru mērķis bija iekarot Tiflisu, un atmest krievus aiz Terekas upes. Jermolovam bija 3500 kareivju un sākumā viņš nevarēja izrādīt pretestību, reģionā izvietotajām vienībām atkāpjoties uz Vanadzoru un Šušu. Musulmaņu iedzīvotāju un augstmaņu vairākums atbalstīja kādžāru dinastiju, kamēr armēņi saglabāja uzticību Krievijai, pievienojoties armijai un ciešot musulmaņu uzbrukumos civiliedzīvotājiem. Smagi cieta vācu Katrīnfeldas kolonija, kuras iedzīvotāju lielu daļu nogalināja. Reģionā darbojās arī kurdu kavalērija, kas vairāk nodarbojās ar uzbrukumiem armēņu ciemiem un mājlopu laupīšanu. Pēc papildspēku saņemšanas, krievi sāka uzbrukumu, izbeidzot kādžāru virzību Tiflisas virzienā, pārraujot Šušas aplenkumu un atgūstot Elizavetpoli. Oktobra beigās kādžārus atmeta aiz Araksas upes. 

1827. gada 28. martā Jermolovu aizvietoja ģenerālis Ivans Paskevičs. Jūnijā krievi iekaroja Nahčivanu. Armijā izcēlusies epidēmija lika krieviem pārtraukt Erevānas aplenkumu. Lai novērstu Krievijas uzbrukumu pāri Araksai, kādžāri sāka uzbrukumu Erevānas hanistē, kuru krievi atsita pie Aštarakas. 1. oktobrī Krievijas armija ieņēma Erevānu. Neklausot Paškeviča pavēlei saglabāt aizsardzību, neliela krievu vienība izmantoja kādžāru vājumu, lai 14. oktobrī ieņemtu Tebrīzu, kas padevās bez kaujas. Sākās miera sarunas, kuru laikā turpinājās sadursmes un krievu uzbrukums dziļāk kādžāru valstī. 

1828. gada 10. februārī parakstīja Turkmenčajas miera līgumu, ar kuru Krievija ieguva Erevānas un Nahčivanas hanistes, kā arī Īgdiras apgabalu. Kādžāru dinastija apņēmās izmaksāt 20 miljonus sudraba rubļu kā kompensāciju, un atļaut armēņu kristiešiem emigrēt uz Krievijas iekaroto teritoriju. Krievijas karaflotei piešķīra tiesības kontrolēt Kaspijas jūru, un Krievijas tirgoņiem brīvas tiesības tirgoties kādžāru valsts teritorijā.

Kari ar Persiju
Kari ar Krieviju
Azerbaidžānas vēsture
Armēnijas vēsture
Nikaragvas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Nikaragvas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Pirmoreizi Nikaragva vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1968. gada. ziemas olimpiskajās spēlēs tā līdz šim vēl nav piedalījusies.

Vasaras olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Nikaragva olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Nikaragva
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Panama olimpiskajās spēlēs

Panama olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1928. gada, kad tās tika Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā. Kopš tā laika tā ir piedalījusies 17 vasaras olimpiskajās spēlēs. Līdz šim Panama nav piedalījusies ziemas olimpiskajās spēles. 

Līdz šim Panamas sportisti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 3 medaļas (1 zelta un 2 bronzas medaļas). No šīm trim medaļām divas medaļas (abas bronzas) ir izcīnījis vieglatlēts Lloids La Bīčs, abas šīs medaļas tas izcīnīja 1948. gada Londonas vasaras spēlēs. Savukārt trešo medaļu (zelta medaļu) Panama izcīnīja tikai pēc 60 gadiem, 2008. gada Pekinas vasaras spēlēs. Zelta medaļu Panamai izcīnīja vieglatlēts Īrvings Saladino. Visas Panamas olimpiskās medaļas ir izcīnītas vieglatlētikā.

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Panamu ir ieguvuši divas vai vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.

Karognesēji

Ārējās saites 
 
 
 

olimpiskās spēles
Valstis olimpiskajās spēlēs
Māt! (filma)

"Māt!" () ir 2017. gada psiholoģiska šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Darens Aronovskis. Galvenās lomas filmā atveido Havjers Bardems, Dženifere Lorensa, Eds Heriss un Mišela Feifere. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Kāds pāris mierīgi dzīvo savās mājās. Tomēr kādu dienu pie viņiem ierodas nelūgti viesi, kuru klātbūtne pārbauda pāra attiecības.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Sarkanais zvirbulis

"Sarkanais zvirbulis" () ir 2018. gada spiegu trilleris, kas balstīts uz Džeisona Metjūza tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Frānsiss Lorenss. Galvenās lomas filmā atveido Džoels Edžertons, Dženifere Lorensa, Šārlota Remplinga, Marija-Luīze Pārkere, Džeremijs Aironss un Matiass Šoenerts. Filmas pirmizrāde notika  Vašingtonā.

Balerīna Dominika Jegorova tiek pieņemta darbā "Sparrow School", krievu izlūkdienestā, kur viņai savs ķermenis jāizmanto kā ierocis. Viņas pirmā misija ir saistīta ar nodevēja atrašanu starp savējiem. Lai misija izdotos, Dominikai nepieciešams nodibināt kontaktu ar CIP pārstāvi, kurš agrāk strādāja Krievijā. Tomēr abu attiecības progresē un apdraud gan misiju, gan abu valstu drošību.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Tālis Linkaits

Tālis Linkaits (dzimis ) ir latviešu ekonomists un politiķis. Pašlaik ir Latvijas satiksmes ministrs un bijis 13. Saeimas deputāts, pārstāv partiju "Konservatīvie" (agrāk Jaunā konservatīvā partija).

Dzīvesgājums 
Beidzis Rīgas 1. vidusskolu, ieguvis ekonomista izglītību Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultātē.

Uzreiz pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas uzsācis darbu valsts pārvaldē, strādājot Ministru Padomes Valsts īpašuma konversijas departamentā, Ekonomisko reformu ministrijā, Ekonomikas ministrijā un Privatizācijas aģentūrā. Bijis Latvijas Ekonomikas attīstības foruma valdes priekšsēdētājs, Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas (vēlāk Valsts reģionālās attīstības aģentūras) sekretariāta "Vīzija un stratēģijas apkārt Baltijas jūrai" (VASAB) vadītājs. No 2016. gada maija līdz 2018. gada decembrim bijis starptautiskās lidostas "Rīga" padomes loceklis. Sniedzis konsultanta pakalpojumus publiskajā sektorā.

T. Linkaits ir precējies ar žurnālisti Baibu Rulli.

Politiskā darbība 
2018. gadā iestājies Jaunajā konservatīvajā partijā. Tās sarakstā kandidēja Saeimas vēlēšanās un tika ievēlēts 13. Saeimā. 2019. gadā kļuvis par satiksmes ministru Krišjāņa Kariņa valdībā.

T. Linkaits kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču partijas "Konservatīvie" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

Atsauces

Ārējās saites 

 Personīgais emuārs

1970. gadā dzimušie
Jaunās konservatīvās partijas politiķi
Latvijas satiksmes ministri
13. Saeimas deputāti
Latvijas ekonomisti
Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventi
Latvijas Universitātes absolventi
Panamas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Panamas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Pirmo reizi Panama olimpiskajās spēlēs piedalījās 1928. gadā. Līdz šim tā ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs.

Vasaras olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Panama olimpiskajās spēlēs
 Panamas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Panama
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Vija Blūzma

Vija Blūzma (dzimusi  Gārsenes pagasta "Eglītēs") ir latviešu režisore.

1995. gadā kļuvusi par Latvijas Leļļu teātra režisori un iestudējusi vairākas izrādes, tajā skaitā "Zaķīšu pirtiņa", "Sniega karaliene", "Princese" un "Pasaka par zelta zivtiņu". Pirms kļūšanas par režisori 20 gadus kā aktrise piedalījusies dažādās izrādēs. No 1999. līdz 2016. gadam bijusi Leļļu teātra mākslinieciskā vadītāja. Bijusi arī divu Latvijas Kultūras akadēmijas leļļu teātra aktieru kursu vadītāja. Iestudējusi izrādes Igaunijā, Polijā un Krievijā.

Izrādes saņēmušas vairākas balvas gan Latvijā, gan ārzemēs. 2018. gadā Blūzma iekļauta Teātra Zelta fondā.

Atsauces 

1950. gadā dzimušie
Latviešu teātra režisori
Emari gaisa spēku bāze

Emari gaisa spēku bāze (; ICAO:EEEI) ir Igaunijas Gaisa spēku aviācijas bāze, kas atrodas 37 km uz dienvidrietumiem no Tallinas, Rietumharju pagastā.

Emari militārais lidlauks tika nodibināts 1945. gadā un tā nosaukums PSRS laikos bija Sūrkilas lidlauks (, ). Šeit dažādos laikos bāzējās padomju MIG-17, MIG-21, MIG-27 un Su-24 lidmašīnas. Pēc Krievijas armijas izvešanas no Igaunijas lidlauku pārņēma Igaunijas Gaisa spēki.

Pēc Igaunijas iestāšanās NATO Emari lidlauks kļuva par vienu no diviem Baltijas Gaisa patrulēšanas misijas lidlaukiem (otrs ir Šauļu pievārtē esošā Šauļu lidosta). Pēc Krimas krīzes Emari lidlauks kalpo arī kā viena no trijām aviācijas bāzēm operācijas Atlantic Resolve darbībā (citas ir Pāpas lidlauks Ungārijā un Trešā aviobāze Bulgārijā).

Ārējās saites 

 Emari lidlauks

Militārisms Igaunijā
Harju apriņķis
Lidostas Igaunijā
Kariņa Ministru kabinets

Artura Krišjāņa Kariņa vadībā Latvijas Republikas Ministru kabinets darbojas kopš , Valsts prezidentam Raimondam Vējonim nominējot Kariņu Ministru prezidenta amatam un Saeimai apstiprinot valdību. Šis ir Latvijas Republikas 40. Ministru kabinets, kas tiek dēvēts arī par Artura Krišjāņa Kariņa valdību un ir pirmais Ministru kabinets, kuru vada Arturs Krišjānis Kariņš, kurš pārstāv partiju apvienību Jaunā Vienotība. Šajā valdībā strādā 13 ministri.

Kabineta koalīcijas sastāvā ir Jaunā konservatīvā partija, Attīstībai/Par!, Jaunā Vienotība un Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK". Iepriekš koalīcijas sastāvā bija arī KPV LV, taču pārējie koalīcijas partneri  nolēma turpināt strādāt Ministru kabinetā bez šīs partijas, pārdalot ministru amatus.

2022. gada 5. janvārī K. Kariņa vadītā valdība kļuva par visilgāk strādājošo valdību demokrātiskās Latvijas vēsturē, pie varas esot 1078 dienas (līdz šim visilgāk pie varas bijusī bija iepriekšējā — Māra Kučinska vadītā valdība).

Koalīcijas sastāvs

Partiju sadalījums

Ministru kabineta sastāvs

Krišjāņa Kariņa darba novērtējums

Atsauces

Ārējās saites 
 Latvijas Republikas Ministru kabineta oficiālā mājas lapa
 

Latvijas Republikas Ministru kabineti
Paragvaja olimpiskajās spēlēs

Paragvaja olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1968. gadā, kas vasaras olimpiskās spēles notika Meksikas galvaspilsētā Mehiko. Kopš tā laika Paragvaja ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada Maskavas spēles, kad tā tās boikotēja. Paragvaja ir piedalījusies ziemas olimpiskajās spēlēs, gan tikai vienu reizi, 2014. gadā, kad tās notika Krievijas pilsētā Sočos.

Līdz šim Paragvaja olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi vienu medaļu — sudraba. Šo medaļu izcīnīja Paragvajas U-23 nacionālā futbola komanda 2004. gada Atēnu spēlēs, kad finālā zaudēja ar 1—0 Argentīnas izlasei.

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļnieki 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Paragvaju ir ieguvuši olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.

Karognesēji

Ārējās saites 
 
 
 

olimpiskās spēles
Valstis olimpiskajās spēlēs
Sfēra (filma)

"Sfēra" () ir 2017. gada trilleris, kas balstīts uz Deiva Egersa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džeimss Ponsoldts. Galvenās lomas filmā atveido Emma Votsone, Toms Henkss, Džons Bojega, Kārena Gilana, Ellars Koltreins, Patons Osvalts, Glenne Hedlija un Bills Pakstons. Filmas pirmizrāde notika  Trebekas filmu festivālā.

Jauna sieviete Meja tiek pie sapņu darba ietekmīgā tehnoloģiju kompānijā "The Circle". Drīz viena Meja atklāj, ka darba kārtība var ietekmēt ne tikai viņas, bet visas cilvēces dzīvi.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Karalisks piedāvājums

"Karalisks piedāvājums" () ir 2016. gada drāma, kas balstīts uz Deiva Egersa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no mūzikas autoriem ir Toms Taikvers. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Aleksandrs Bleks, Sarita Čoudurija, Bens Višovs, Toms Skerits un Sidse Babete Knudsena. Filmas pirmizrāde notika  Trebekas filmu festivālā.

Alans Klejs, neveiksmīgs amerikāņu tirdzniecības pārstāvis dodas uz Saūda Arābiju, lai censtos atgūt zaudējumus un pārdotu uzņēmuma produkciju turīgam monarham.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Francijas filmas
Meksikas filmas
Vācijas filmas
Drāmas
Kinokomēdijas
Brīnumainā izglābšanās Hudzonā

"Brīnumainā izglābšanās Hudzonā" () ir 2016. gada ASV biogrāfiska drāmas filma, kas balstīts uz Džefrija Zaslova un Česlija Salenbergera autobiogrāfiju Highest Duy. Filmas režisors un viens no producentiem ir Klints Īstvuds. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Ārons Ekharts un Laura Linnija. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā.

Filmas galvenais varonis ir amerikāņu pilots Česlijs Salenbergers, kurš kļuva par varoni pēc tam, kad ar bojātu lidmašīnu nolaidās Hudzonā, izglābjot pasažierus un apkalpi.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Biogrāfiskas filmas
Klinta Īstvuda filmas
Pamestais

"Pamestais" () ir 2000. gada izdzīvošanas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Roberts Zemekis. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Helēna Hanta un Niks Sīrsijs. Filmas pirmizrāde notika . Tā guva gan kritikas, gan komerciālus panākumus, nopelnot 429 miljonus dolāru. T. Henkss par lomu filmā "Pamestais" tika nominēts kā Labākais aktieris galvenajā lomā 73. Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremonijā (balvu saņēma Rasels Krovs par galveno lomu filmā "Gladiators").

Čaks Nolands ir kompānijas FedEx darbinieks, kurš pēc lidmašīnas avārijas Klusā okeāna dienvidu daļā nokļūst uz neapdzīvotas salas. Nu Čakam, izmantojot lidmašīnas kravas atlikumus, ir jāmēģina uz salas izdzīvot līdz brīdim, kad viņu atradīs.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gada filmas
ASV filmas
Roberta Zemeka filmas
Tev pienācis pasts

"Tev pienācis pasts" () ir 1998. gada romantiska komēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir Nora Efrona. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Mega Raiena, Pārkers Pouzijs, Džīna Steipltona, Deivs Čapelle, Stīvs Zāns un Gregs Kinnīrs. Filmas pirmizrāde notika .

Divi biznesa konkurenti Ketlīna Kellija un Džo Fokss reālajā dzīvē nicina viens otru. Viss mainās, kad abi nenojaušot sāk sarakstīties internetā un lēnām iemīlas viens otrā.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Papers, Please

Papers, Please ir videospēle, kuru izveidojis datorspēļu izstrādātājs Lukass Poups. Spēle tika izdota 2013. gada 8. augustā, tā tika veidota Microsoft Windows un macOS sistēmām. Spēle saņēma pozitīvus kritiķu un lietotāju vērtējumus un tika nominēta vairākām balvām. Spēle ļauj kļūt par muitas darbnieku un pārbaudīt iebraucēju dokumentus izdomātā komunistiskā valstī Arstotzka 1982. gadā. Spēlētājam robežkontrolpunktā ir tiesības atļaut cilvēkam iebraukt valstī, ja dokumenti ir kārtībā. Ja dokumentos ir neprecizitāte, var atteikt personai iebraukt vai aizturēt ar mērķi noķert dažādus likumpārkāpējus. Spēlei ir iespējami 20 beigu scenāriji.

Atsauces

Ārējās saites 

  

PC spēles
IOS spēles
Linux spēles
Mac OS X spēles
PlayStation Vita spēles
Atjautības datorspēles
Simulācijas datorspēles
2013. gada videospēles
Paragvajas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Paragvajas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Pirmo reizi Paragvaja vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1968. gadā, savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs — 2014. gadā.

Vasaras olimpiskajās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Paragvaja olimpiskajās spēlēs
 Paragvajas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Paragvaja
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Peru olimpiskajās spēlēs

Peru olimpiskajās spēlēs piedalās no 1900. gada, kad vasaras olimpiskās spēles notika Francijas galvaspilsētā Parīzē. Kopš tā laika Peru kopumā piedalījusies 17 vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot periodā no 1904. līdz 1932. gadam, kā arī nepiedalījās 1952. gada Helsinku spēlēs. Pirmo reizi Peru ziemas olimpiskajās spēlēs piedalījās 2010. gadā, kad tās notika Kanādas pilsētā Vankūverā. Arī nākamajās ziemas olimpiskajās spēlēs - 2014. gada Soču spēlēs - tā piedalījās, bet 2018. gada spēlēs Peru nepiedalījās.

Peru olimpiskajās spēlēs kopumā ir izcīnījusi 4 medaļas (1 zelta un 3 sudraba medaļas). Trīs no četrām medaļām ir izcīnītas šaušanā un viena volejbolā. Pirmo medaļu Peru izcīnīja 1948. gada Londonas spēlēs, kad šāvējs Edvīns Vaskess izcīnīja līdz šim vienīgo zelta medaļu Peru. Nākamo medaļu Peru izcīnīja tikai 1984. gada Losandželosas spēlēs, to paveica Fransisko Bosa izcīnot sudraba medaļu šaušanā. Savukārt 1988. gada Seulas spēlēs subraba medaļu izcīnīja Peru sieviešu volejbola izlase. Bet trešo sudraba medaļu, 1992. gada Barselonas spēlēs izcīnīja Huans Hiha šaušanā. Kopš 1992. gada Peru vairs nav izcīnījusi nevienu olimpisko medaļu.

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļu sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļnieki 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Peru ir ieguvuši olimpiskās zelta medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.

Karognesēji

Ārējās saites 
 
 
 

olimpiskās spēles
 
Valstis olimpiskajās spēlēs
Mākoņu atlants

"Mākoņu atlants" () ir 2012. gada fantāzijas filma, kas balstīta uz Deivida Mičela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisori un scenārija autori ir Toms Taikvers, Lilija Vačovska un Endijs Vačovskis. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Halle Berija, Džims Brodbents, Hugo Vīvings, Džims Sturdžess, Dūna Bae, Bens Višovs, Džeimss D'Ārsijs, Žū Ksuns, Kīts Deivids un Deivids Giasi. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Filmā tiek pētīts tas, kā individuāla cilvēka darbi ietekmē citu cilvēku dzīves gan pagātnē, gan tagadnē, gan nākotnē.

Atsauces

Ārējās saites 

2012. gada filmas
ASV filmas
Vācijas filmas
Ralfs izposta internetu

Ralfs izposta internetu () ir 2018. gada ASV datoranimācijas filma, kuras režisori ir Ričs Mūrs un Fils Džonstons. Filmā Ralfs un viņa draudzene Vanelope dodas internetā, lai uzzinātu, kā labot Vanelopes bojāto spēļu automātu. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "Ralfs-postītājs".

Oriģinālvalodā lomas ieskaņojuši Džons Reilijs, Sāra Silvermane, Gala Gadota, Džeks Makbraiens, Džeina Linča un Eds O'Nīls, bet latviski – Ģirts Šolis, Santa Didžus, Linda Leen, Ērika Eglija un Artūrs Putniņš. 

Filma tika nominēta 91. Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja filmai "Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē".

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu

"Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu" () ir 2011. gada drāma, kas balstīts uz Džonatana Safrana Foera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Stīvens Daldrijs. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Sandra Buloka, Tomass Horns, Makss fon Sīdovs, Vaiola Deivisa, Džons Gudmens, Džefrijs Raits un Zoja Kaldvela. Filmas pirmizrāde notika .

Deviņgadīgā izgudrotāja Frankofīla tēvs, kurš nomira 2001. gada 11. septembrī atstāj viņam noslēpumainu atslēgu. Gadu vēlāk Frankofīls kopā ar nesen ievākušos pacifistu Ņujorkā sāk meklēt slēdzeni, kas atbilst atslēgai.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Fils Hartmans

Filips Edvadrs Hartmans (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Viņš bija pazīstams ar lomām šovos Saturday Night Live un NewsRadio. Ieskaņoja Laionelu Hacu un Troju Maklūru animācijas seriālā "Simpsoni". 1998. gada 28. maijā Hartmanu nošāva viņa sieva Brinna, būdama narkotisko vielu ietekmē. Vēlāk viņa pati izdarīja pašnāvību.

Atsauces

Ārējās saites 

1948. gadā dzimušie
1998. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktieri
Ontārio dzimušie
Lerijs Krauns

"Lerijs Krauns" () ir 2011. gada romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Toms Henkss. Citas lomas filmā atveido Džūlija Robertsa, Braians Krenstons, Cedric the Entertainer, Vilders Valderama, Taradži Hensone un Pema Grīra. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Vīrietis pusmūža vecumā zaudē savu darbu un izlemj atgriezties koledžā.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Naudas bedre

"Naudas bedre" () ir 1986. gada komēdija, kuras režisors ir Ričards Bendžamins. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Šellija Longa, Aleksandrs Godunovs un Morīna Steipltona. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenie varoņi ir kāds jauns pāris, kas cenšas atjaunot savu spēcīgi bojāto māju.

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Savējo līga

"Savējo līga" () ir 1992. gada sporta komēdija, kuras režisore ir Penija Māršala. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Džīna Deivisa, Madonna, Rouzija O'Donela, Lori Petija, Džons Lovics, Deivis Stratērns, Gerijs Māršals un Bills Pulmans. Filmas pirmizrāde notika .

Divas māsas, Dotija un Kita, pievienojas pirmajai sieviešu profesionālajai beisbola līgai un cīnās, lai padarītu līgu konkurējošu, kā arī, lai tiktu pāri faktam, ka abas spēlē konkurējošās komandās.

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Peru karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Peru pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Pirmo reizi Peru vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1900. gadā, savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs — 2010. gadā.

Vasaras olimpiskajās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Peru olimpiskajās spēlēs
 Peru olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
Puertoriko olimpiskajās spēlēs

Puertoriko olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1948. gada, kad tās notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā. Kopš tā laika tā ir piedalījusies visas vasaras olimpiskajās spēlēs. Savukārt 1984. gada Sarajevas spēlēs Puertoriko pirmo reizi piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs, bet izlaida 2006., 2010. un 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 

Puertoriko olimpiskajās spēlēs līdz šim ir izcīnījusi 9 olimpiskās medaļas (1 zelta, 2 sudraba un 6 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Šis deviņas medaļas ir izcīnītas 4 olimpiskajos sporta veidos — boksā, cīņas sportā, tenisā un vieglatlētikā. No šīm sporta veidiem visvairāk, 6 medaļas ir izcīnītas boksā. Monika Puiga ir vienīgā Puertoriko sportiste, kura izcīnījusi zelta medaļu. Šo medaļu viņa ieguva 2016. gada Riodežaneiro spēlēs tenisā. 

1988. gada Seulas spēlēs Puertoriko beisbola izlase izcīnīja trešo vietu (bronzas medaļu), taču šajās spēlēs beisbols bija demonstrācijas sporta veids. Šī iemesla dēļ iegūtā medaļa netiek oficiāli ieskaitīta.

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas 
Skatīt arī: olimpisko medaļu skaits pēc valsts

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļu sadalījums olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļnieki 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Puertoriko ir ieguvuši olimpiskās zelta medaļas.

Karognesēji

Ārējās saites 
 
 
 

olimpiskās spēles
Valstis olimpiskajās spēlēs
Pirmie Dubeņi

Pirmie Dubeņi (agrāk — Dubeņi 1 vai Dubeņi-1) ir vasarnīcu ciems Grobiņas novada Grobiņas pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos daļā 2,5 km no pagasta centra Dubeņiem, 7,5 km no novada centra Grobiņas un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P113. Pirmie Dubeņi ir administratīvi apvienojot vasarnīcu kooperatīvus Otros Dubeņus un Trešos Dubeņus, ietilpst ciemā Jaundubeņi.

Ciema apkārtnē atrodas Dubeņu karjers.

Atsauces
Otrie Dubeņi

Otrie Dubeņi (agrāk — Dubeņi 2 vai Dubeņi-2) ir vasarnīcu ciems Grobiņas novada Grobiņas pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos daļā 2,5 km no pagasta centra Dubeņiem, 7,5 km no novada centra Grobiņas un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P113. Otrie Dubeņi ir administratīvi apvienojot vasarnīcu kooperatīvus Pirmos Dubeņus un Trešos Dubeņus, ietilpst ciemā Jaundubeņi.

Atsauces
Trešie Dubeņi

Trešie Dubeņi (agrāk — Dubeņi 3 vai Dubeņi-3) ir vasarnīcu ciems Grobiņas novada Grobiņas pagastā. Atrodas pagasta dienvidrietumos daļā 2,5 km no pagasta centra Dubeņiem, 7,5 km no novada centra Grobiņas un 212 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P113. Trešie Dubeņi ir administratīvi apvienojot vasarnīcu kooperatīvus Pirmos Dubeņus un Otros Dubeņus, ietilpst ciemā Jaundubeņi.

Atsauces
Tilti (Grobiņas pagasts)

Tilti ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Grobiņas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidos Otaņķes krastā pie autoceļa P113  no pagasta centra Dubeņiem,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies kā mežistrādes centrs — pie tiltā pār Otaņķi atradušās Tiltu, Kalnišķu un Ošenieku mežniecības.

Atsauces
Puertoriko karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Puertoriko pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Pirmo reizi Puertoriko vasaras olimpiskajās spēlēs piedalījās 1948. gadā, savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs — 1984. gadā.

Vasaras olimpiskajās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Puertoriko olimpiskajās spēlēs
 Puertoriko olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
2019. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas

2019. gada Latvijas prezidenta vēlēšanas notika 2019. gada 29. maijā, kad 13. Saeima par Valsts prezidentu ievēlēja Egilu Levitu.

Valsts prezidenta ievēlēšanas likuma 6. pants paredz, ka kārtējām Valsts prezidenta vēlēšanām Saeimas Prezidijs sasauc Saeimas sēdi ne agrāk kā 40 dienas un ne vēlāk kā 30 dienas pirms esošā Valsts prezidenta pilnvaru laika beigām. Iepriekšējais Valsts prezidents Raimonds Vējonis amatā oficiāli stājās 2015. gada 8. jūlijā. Vējonis 2019. gada 7. maijā paziņoja par nekandidēšanu uz otro termiņu Valsts prezidenta amatā.

Līdz ar 2018. gada 4. oktobrī Satversmē veiktajiem grozījumiem pirmoreiz Valsts prezidentu ievēlēja atklātā balsojumā.

Partiju nominētie kandidāti 
 Egils Levits, Eiropas Savienības tiesas tiesnesis, atbalsta AP!, JKP, NA, JV un KPV LV;
 Juris Jansons, tiesībsargs, atbalsta ZZS, kā arī atsevišķi KPV LV deputāti;
 Didzis Šmits, politiķis, atbalsta atsevišķi KPV LV deputāti.

Vēlēšanu norise

1. balsojums 

Kopā bija 95 zīmes, no kurām nederīgas bija 2.

Atsauces

Ārējās saites 
 Valsts prezidenta ievēlēšanas likums

Prezidenta vēlēšanas
Latvijas prezidenta vēlēšanas
Lieliskais Baks Hovards

"Lieliskais Baks Hovards" () ir 2008. gada komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Šons Makginlijs. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Džons Malkovičs, Kolins Henkss, Emilija Blanta, Rikijs Džejs, Grifins Danns un Stīvs Zāns. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Jauns vīrietis par spīti savam tēvam kļūst par kāda iluzionista palīgu.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Čārlija Vilsona karš

"Čārlija Vilsona karš" () ir 2007. gada ASV biogrāfiska kinokomēdija, kas balstīta uz Džordža Krila tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir Maiks Nikolss. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Džūlija Robertsa, Filips Sīmors Hofmans, Emilija Blanta, Eimija Adamsa un Neds Bītijs. Filmas pirmizrāde notika .

Filma balstīta uz Teksasas kongresmeņa Čārlija Vilsona dzīvesstāstu un slēptajām darbībām Afganistānā. Vilsons centās palīdzēt nemierniekiem viņu karā ar Padomju Savienību, tomēr šīm darbībām bija neparedzētas un ilgstošas sekas.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Relativity Media filmas
Maika Nikolsa filmas