joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ļevs Psahiss

Ļevs Psahiss (, ; dzimis  Krasnojarskā) ir Krievijā dzimis Izraēlas starptautiskais lielmeistars šahā (1985).

Biogrāfija 
1980. gadu sākumā bijis viens no perspektīvākajiem PSRS jaunajiem šahistiem. Divas gadus pēc kārtas uzvarējis PSRS šaha čempionātos: 1980. gadā Viļņā kopā Aleksandru Beļavski un 1981. gadā Frunzē kopā ar Gariju Kasparovu, kuru uzvarējis savstarpējā partijā 2. kārtā. 1982. gadā Laspalmasā piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā nospēlējis neveiksmīgi, kopā ar Jožefu Pintēru un Džonatanu Mestelu dalot tikai 8.-10. vietu (uzvarēja Zoltāns Ribli).

Kopš 1990. gada pārcēlies uz dzīvi Izraēlā. 1997. gadā uzvarējis Izraēlas šaha čempionātā, bet 1999. gadā šajā turnīrā dalījis 1.-2. vietu. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Sarajevā (1981, 1986), Hosē Raula Kapablankas memoriālā Kubā (1983), Sirakā (Ungārija, 1986), Kopenhāgenā (2001) un Andorā (2002).

Trīs reizes piedalījies Pasaules šaha čempionātos pēc izslēgšanas sistēmas (1999, 2000, 2001), kuros lielāko panākumu guvis 1999. gadā, kad iekļuvis 3. kārtā, kurā zaudējis Veselinam Topalovam.

Pārstāvējis PSRS un Izraēlas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1990-2002);
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1983, 1992, 1999). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (1983) medaļu. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 zelta (1983, 1999) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 1980. gadā Psahim piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1982. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1958. gadā dzimušie
Krasnojarskas novadā dzimušie
PSRS šahisti
Krievijas šahisti
Izraēlas šahisti
Ludzas pilsētas vidusskola

Ludzas pilsētas vidusskola ir Ludzas novada pašvaldības dibināta vispārējās izglītības iestāde, kura īsteno vispārējās pamatizglītības un vispārējās vidējās izglītības programmas.

Vēsture 

Līdz Pirmajam pasaules karam darbojās Ludzas apriņķa skola.
 Ludzā atvēra privātu reālģimnāziju.
 aprīlī skolu savā pārziņā pārņēma valsts, tās nosaukums laikā no  līdz 1940. gadam bija Ludzas Valsts ģimnāzija.
 ģimnāzija darbu sāka jaunuzbūvētajā ēkā, kuru atklāja toreizējais izglītības ministrs Rainis.
Otrā pasaules kara laikā skolas telpās izvietoja vācu armijas hospitāli.
, vācu armijai atkāpjoties, skolas ēku uzspridzināja.

Šajā pašā gadā nodibināja Ludzas 1. vidusskolu, kas darbojās dažādās pilsētas ēkās.
 uzcēla jaunu skolas ēku Blaumaņa ielā 4 ar 600 skolēnu vietām.
 Ludzas vidusskolu reorganizēja, izveidojot Ludzas 1. vidusskolu ar latviešu mācībvalodu un Ludzas 2. vidusskolu ar krievu mācībvalodu. Telpu trūkuma un lielā skolēnu skaita dēļ mācību darbs notika divās maiņās.

 skola pēc akreditācijas kļuva par Ludzas pilsētas ģimnāziju.
 par Pasaules bankas līdzekļiem un ar pašvaldības atbalstu skolā veica renovācijas darbus.
 skola ieguva otro korpusu, kas deva iespēju mācību darbu organizēt vienā maiņā.  2. korpusā ierīkoja pašvaldības finansētu skolas ēdnīcu.
 skolā ierīkoja slidotavu,  rekonstruēja skolas stadionu, 2014. gadā pie stadiona ierīkoja āra trenažieru laukumu,  skola saņēma Veselību veicinošas izglītības iestādes statusu.

2021. gadā skolai atgrieza vidusskolas nosaukumu.

Izglītības programmas 

Skola īsteno Izglītības un zinātnes ministrijas licencētas mācību programmas:
 pamatizglītības programma (IP kods 21011111)
 vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (IP kods 31013011)
 vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (IP kods 31011011)
 speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (IP kods 21015611)
Skola un izglītības programmas akreditētas līdz 2021.gada 16.aprīlim.

Ārpusklases nodarbības un interešu pulciņi 

Skolēniem ir iespēja darboties ārpusstundu aktivitātēs un interešu izglītības pulciņos:
 pamatskolas koris, zēnu koris, 9. —12. klašu koris „Campanella”,
 folkloras ansamblis,
 tautas deju kolektīvs „Žiks” (5 grupas),
 sports un koriģējošā vingrošana,
 jaunsargu kustība ar stabilām tradīcijām,
 Junior Achievement skolēnu mācību uzņēmumu programma,
 Vislatvijas skolu projekts „Esi Līderis!”,
 datorika, legotronika,
 skolas mācību priekšmetu metodisko komisiju izglītojošie pasākumi skolēniem.

Direktori 

 Felicija Brice (1921—1923)
 Jānis Turkopuls (1923—1939)
 Kārlis Sangovičs (1939—1940)
 Staņislavs Rasnačs (1940—1941)
 Osvalds Jansons (1941—1944)
 Vladislavs Minčenoks (1944—1945)
 Jānis Pārpucis (1945—1946)
 Jāzeps Zīmelis (1946)
 Veronika Turčina (1946—1961)
 Zofija Vekša (1961—1962)
 Leonīds Bogdanovs (1962—1966)
 Jevģēnijs Lazarevs (1966—1989)
 Janīna Kušnere (1989—1993)
 Veronika Putāne (1993—2006)
 Dzidra Dukšta (2006—2020)
 Andris Joksts (2021—)

Ārējās saites 
 Vidusskolas mājaslapa

Atsauces 

Ludza
Ferdinands I Sakss-Koburgs-Gota

Ferdinands I (; dzimis , miris ) bija Bulgārijas kņazistes kņazs no 1887. līdz 1908. gadam un Bulgārijas karalistes cars no 1908. līdz 1918. gadam.

Tika ievēlēts par Bulgārijas kņazu pēc tam, kad 1886. gadā puča rezultātā no troņa bija spiests atteikties Aleksandrs I. Iesākumā atradās Bulgārijas premjerministra Stefana Stambolova ēnā, tomēr 19. gadsimta beigās palielināja savu ietekmi valstī. 1908. gadā deklarēja pilnīgu Bulgārijas neatkarību no Osmaņu impērijas un pieņēma cara titulu. Vadīja Bulgāriju Pirmā Balkānu kara laikā no 1912. gada oktobra līdz 1913. gada maijam, kad Balkānu valstis karoja pret Osmaņu impēriju, kā arī Otrā Balkānu kara laikā 1913. gada vidū, kad, nespēdamas vienoties pēc uzvaras karā, pārējās valstis karoja ar Bulgāriju. Ferdinanda I ietekmē Bulgārija Pirmā pasaules karā karoja Vācijas impērijas un Austroungārijas pusē. Pēc zaudējuma karā Ferdinands I bija spiests atdot troni dēlam Borisam III un devās trimdā uz Vāciju, kur nodzīvoja līdz savai nāvei jau pēc Otrā pasaules kara.

Ārējās saites 

1861. gadā dzimušie
1948. gadā mirušie
Vīnē dzimušie
Bulgārijas monarhi
Saksijas-Koburgas un Gotas dzimta
Ainažu iela

Ainažu iela var būt:
 Ainažu iela — iela Jūrmalā;
 Ainažu iela — iela Rīgā;
 Ainažu iela — iela Saulkrastos;
 Ainažu iela — iela Valmierā.
Viskaļu iela (Rīga)

Viskaļu iela ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Čiekurkalnā apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Čiekurkalna 1. līniju un Džutas ielu pie dzelzceļa līnijas Rīga—Lugaži un beidzas krustojumā ar Ezermalas ielu. Ielas garums ir 1295 metri.

Ielu savienojumi 
Viskaļu iela krustojas ar:
 Čiekurkalna 1. līniju,
 Džutas ielu,
 Skultes ielu,
 Čiekurkalna 2. līniju,
 Stienes ielu,
 Liepupes ielu,
 Krustabaznīcas ielu,
 Ezermalas ielu.

Skatīt arī 
 Čiekurkalns
 Ziemeļu rajons

Atsauces 

Ielas Čiekurkalnā
Čiekurkalna 1. līnija

Čiekurkalna 1. līnija ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona Čiekurkalnā apkaimē. Tā sākas pie krustojuma ar Gaujas ielu un beidzas krustojumā pie Viskaļu un Džutas ielu. Ielas garums ir 1742 metri.

Ielu savienojumi 
Čiekurkalna 1. līnija krustojas ar:
 Gaujas iela,
 Augstrozes ielu,
 Čiekurkalna 1. šķērslīniju,
 Čiekurkalna 2. šķērslīniju,
 Čiekurkalna 3. šķērslīniju,
 Čiekurkalna 4. šķērslīniju,
 Čiekurkalna 5. šķērslīniju,
 Čiekurkalna 6. šķērslīniju,
 Čiekurkalna 7. šķērslīniju,
 Čiekurkalna 8. šķērslīniju,
 Viskaļu ielu,
 Džutas ielu.

Vēsture 

Ielu kartēs Čiekurkalna 1. līnija atrodama kopš 1902. gada ar nosaukumu "Šreienbušas 1. līnija", bet no 1922. gada kā Čiekurkalna 1. garā līnija. 
1932. gada augustā Rīgas pilsētas valde nolēma 1933. gadā ierīkot trotuārus Ķīšezera ielā līdz Gaujas ielai, Čiekurkalna 1. garajā līnijā, Čiekurkalna 2. garajā līnijā, kā arī Čiekurkalna 1. šķērslīnijā.

Ēkas 
 Rīgas 37. vidusskolas ēka (arhitekts Alfrēds Grīnbergs), celta funkcionālisma stilā Čiekurkalna 1. līnijā 53

Skatīt arī 
 Čiekurkalns
 Ziemeļu rajons

Atsauces 

Ielas Čiekurkalnā
Friča Brīvzemnieka iela (Rīga)

Friča Brīvzemnieka iela ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Kopējais ielas garums ir 650 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta un bruģa segumu. Pa Friča Brīvzemnieka ielu visā garumā iet 10. tramvaja līnija.

Iela nosaukta Friča Brīvzemnieka — folklorista, sabiedriska darbinieka, publicista, dzejnieka un tulkotāja, ievērojama jaunlatviešu kustības dalībnieka vārdā.

Ielas raksturojums 
Friča Brīvzemnieka iela sākas krustojumā ar Ojāra Vācieša ielu pie Māras dīķa, Mārupītes un Arkādijas parka. Iela netālu no Torņakalna dzelzceļa stacijas šķērso divas dzelzceļa līnijas: Rīga—Tukums un Rīga—Jelgava pa vienotu satiksmes pārvadu. Posmā starp O. Vācieša ielu un dzelzceļu ielas nepāra numuru pusē ir Arkādijas parks, bet pāra numuru pusē pārsvarā saimnieciska apbūve. Otrpus dzelzceļa līnijai — pārsvarā dzīvojamā apbūve, kā arī Torņakalna kapi pāra numuru pusē pirms krustojuma ar Vienības gatvi, kur iela beidzas.

Vēsture 
Friča Brīvzemnieka iela pirmo reizi Rīgas pilsētas plānos sastopama 1844. gadā ar nosaukumu Marijas Dzirnavu iela. 1921. gada Rīgas adrešu grāmatās tā minēta ar nosaukumu Sudmalu iela. Abi nosaukumi saistīti ar dzirnavām uz Mārupītes pie Māras dīķa (jau 1226. gadā šeit bija uzceltas Rīgas bīskapa dzirnavas, pēdējās dzirnavas nojauktas 1920. gados). 1923. gadā tā ieguva nosaukumu Brīvzemnieka iela, bet 1987. gadā — Friča Brīvzemnieka iela.

Ielu savienojumi 
Friča Brīvzemnieka iela ir savienota ar šādām ielām:
 Vienības gatve
 Indriķa iela
 Grobiņas iela
 Cigoriņu iela
 Ojāra Vācieša iela

Atsauces

Skatīt arī 
 Torņakalns

Ārējās saites 
 Torņakalna ielas Citariga.lv

Ielas Torņakalnā
Zemgales priekšpilsēta
Mena (pilsēta)

Mena () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala centrālajā daļā, Menas rajona centrs.

Vēsture 
Rakstos zināma no 1408. gada kā apdzīvotā vieta Lietuvas lielkņaziastē, pēc Ļubļinas ūnijas - Žečpospoļitā. 17. gadsimtā Menai bija piešķirtas Magdeburgas tiesības. Pēc Bohdana Hmeļnicka sacelšanās iekļāvās Hetmanščinā, kas bija Krievijas autonoms apgabals. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. 1966. gadā Menai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

Atsauces

Ārējās saites
Vienādojums ar nezināmajiem

"Vienādojums ar nezināmajiem" () ir 2016. gada ASV biogrāfiskā drāma, kuras režisors ir Teodors Melfi. Filmas sižets veidots pēc Margotas Lī Šeterlijas grāmatas ar tādu pašu nosaukumu.

Filma ir par afroamerikāņu matemātiķēm, kas strādāja NASA un izrēķināja lidošanas trajektorijas Mercury un citiem projektiem. Tajā galvenās lomas attēlo Taradži Hensone, Oktāvija Spensere, Džanele Mone, Kevins Kostners, Kirstena Dansta, Džims Pārsonss.

Filmas pirmizrāde notika 2016. gada decembrī un tā tikusi nominēta vairākiem apbalvojumiem, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā filma.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Nosivka

Nosivka () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala dienviddaļā, Nosivkas rajona centrs.

Vēsture 
Rakstos zināma no 1147. gada Hipatija hronikā. 14. gadsimtā iekļāvās Lietuvas lielkņazistē, pēc Ļubļinas ūnijas noslēgšanas — Žečpospoļitā. Pēc Bohdana Hmeļnicka sacelšanās iekļāvās Hetmanščinā, kas bija Krievijas autonoms apgabals. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. 1960. gadā Nosivkai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

Nosivkas pilsētā dzimis PSRS ģenerālprokurors Romāns Rudenko (Роман Андреевич Руденко, 1907—1981).

Atsauces

Ārējās saites
Maheršala Ali

Maheršala Ali (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Kļuvis pazīstams pēc filmēšanās zinātniskās fantastikas seriālā The 4400. Pirmā lielā loma kino — 2008. gada filmā "Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu". Vēl filmējies tādās filmās kā "Plēsoņas" (2010), "Ņujorkas ēnā" (2012), Free State of Jones (2016), "Vienādojums ar nezināmajiem" (2016) un "Bada spēļu" sērijā.  Ali pazīstams arī ar lomām TV seriālos "Kāršu nams" (nominēts Emmy balvai) un "Lūks Keidžs" (Luke Cage).

Saņēmis kritiķu atzinību par lomu filmā "Mēnessgaisma" (2016), par kuru saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris otrā plāna lomā, kā arī nominācijas Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai.

Ārējās saites 

1974. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Vizla (ciems)

Vizla ir ciems Smiltenes novada Grundzāles pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,6 km no pagasta centra Grundzāles, 30,2 km no novada centra Smiltenes un 151,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V249 (Lankaskalns–Vidaga), Vizlas upes krastā.

Atsauces
Kūdras iela (Rīga)

Kūdras iela ir Rīgas iela Kurzemes rajonā, Zasulauka apkaimē. Kūdras iela sākas krustojumā ar Vīlipa un Dzirciema ielām un beidzas krustojumā ar Elvīras ielu. Kopējais ielas garums ir 192 metri, tā klāta ar asfalta segumu. 

Pirmoreiz sastopama 1885. gada kartogrāfiskajā materiālā ar tagadējo nosaukumu. Rīgas adrešu grāmatās sastopama no 1963. gada ar nosaukumu Torfa iela.

Ielu savienojumi 
Kūdras iela ir savienota ar šādām ielām:
 Vīlipa iela
 Dzirciema iela
 Elvīras iela (T veida krustojums)

Skatīt arī 
 Kurzemes rajons
 Zasulauks

Atsauces 

Ielas Zasulaukā
Kurzemes rajons
Olīvu iela (Rīga)

Olīvu iela ir Rīgas iela Torņakalna apkaimē Pārdaugavā. Olīvu iela sākas krustojumā ar Vienības gatvi un beidzas krustojumā ar Indriķa ielu. Kopējais ielas garums ir 350 metri.

Vēsture 
Olīvu iela pirmo reizi Rīgas pilsētas plānos minēta 1876. gadā ar savu tagadējo nosaukumu, kas laika gaitā nav mainījies.

Ielu savienojumi 
Olīvu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Vienības gatve
 Gustava iela
 Indriķa ielu

Skatīt arī 
 Zemgales priekšpilsēta
 Torņakalns

Ārējās saites 
 Torņakalna ielas Citariga.lv

Ielas Torņakalnā
Zemgales priekšpilsēta
Ceidzelīte

Ceidzelīte (arī Ceizelīte) ir Vecpalsas labā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Iztece pēc vienām ziņām — no Lejas Bužezera, pēc citām — uz ziemeļiem no Melnā purva. Tek apmēram ziemeļu virzienā. Ietek Vecpalsā lejpus Grundzāles. Ceidzelīti šķērso valsts autoceļš A2 (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)).

Atsauces 

Smiltenes novada upes
Apes novada upes
Gaujas baseina upes
Vecpalsas pietekas
Apšova

Apšova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 5 km no novada centra Baltinavas un 261 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45.

Atsauces
Bahmati

Bahmati ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 3 km no novada centra Baltinavas un 258 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45, Kūkovas upes krastā.

Atsauces
Bārzulova

Bārzulova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada austrumu daļā 3 km no novada centra Baltinavas un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45, Kūkovas upes krastā.

Atsauces
Austrijas futbola Bundeslīga

Austrijas futbola Bundeslīga () ir augstākā profesionālā futbola līga Austrijā. Līgā piedalās 10 komandas, katra ar katru spēlējot 4 reizes — pa divām reizēm savā un pretinieku laukumā. Līdz ar to katra komanda sezonas laikā aizvada 36 spēles. Sezona parasti sākas jūlijā un noslēdzas nākamā gada maijā vai jūnijā. Sezonas beigās pirmā vieta izcīna Austrijas čempionu titulu, bet komanda, kas ierindojas pēdējā vietā, tiek pazemināta uz Austrijas 2. līgu. 

Austrijas čempionāts futbolā notiek kopš 1911. gada, bet Bundeslīga izveidota 1974. gadā. Visvairāk čempionu titulu (32) ir izcīnījusi Vīnes "Rapid" komanda (ieskaitot Austrijas čempionātus pirms Bundeslīgas izveides). 2016. gada UEFA koeficientu rangā Austrijas līga bija 16. vietā.

Klubi 2022.—2023. gada sezonā

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Līgas profils UEFA vietnē 

Futbola līgas
Bundeslīga
Bleivas

Bleivas ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada austrumu daļā 4 km no novada centra Baltinavas un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45.

Atsauces
Klaudio Bravo

Klaudio Andress Bravo Munjoss (; dzimis ) ir profesionāls Čīles futbola vārtsargs, kurš šobrīd pārstāv La Liga klubu Seviljas "Real Betis" un Čīles izlasi.

Spēlētāja karjeru viņš uzsāka Čīles komandā Colo-Colo, bet 2006. gadā pārcēlās uz Real Sociedad, šajā klubā aizvadot 237 oficiālās spēles. 2014. gadā viņu par 12 miljoniem eiro iegādājās Barcelona, ar ko viņš kopā pirmajā sezonā uzvarēja trijos turnīros un saņēma Rikardo Samoras balvu kā vidēji vismazāk vārtus ielaidušais La Liga. 2016. gada vasarā viņš pārcēlās uz Manchester City.

Bravo ir Čīles izlases visvairāk spēles aizvadījušais spēlētājs ar 110 spēlēm pēc 2016. gada sezonas. Izlasē viņš debitēja 2004. gadā un pārstāvējis to divos Pasaules kausa finālturnīros un piecos Copa América turnīros. Viņš bija komandas kapteinis 2015. un 2016. gada turnīrā.

Sasniegumi 
Real Sociedad

 Spānijas Segunda Division: 2009–10

Barcelona

 Spānijas La Liga: 2014–15, 2015–16
 Copa del Rey: 2014–15, 2015–16
 Supercopa de España: 2016
 UEFA Čempionu līga: 2014–15
 UEFA Superkauss: 2015
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2015

Manchester City

 Anglijas Premjerlīga: 2017–18
 Anglijas Līgas kauss: 2017–18, 2019–20
 FA Community Shield: 2018, 2019

Čīle

 Copa América: 2015, 2016

Atsauces

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Čīles futbolisti
Čīles izlases futbolisti
Futbola vārtsargi
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Sansevastjanas "Real Sociedad" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
Real Betis spēlētāji
Aleksandrs Hildebrands

Aleksandrs Hildebrands (; dzimis , miris ) bija zviedru šaha problēmists.

Dzimis Tallinā. 1938. gadā beidzis krievu privāto ģimnāziju. Studējis ekonomiku Tartu Universitātē. 1944. gadā emigrējis uz Zviedriju. Mācījies socioloģiju Upsalas Universitātē. Bijis žurnālists, etīžu nodaļas redaktors žurnālos Tidskrift för Schack no 1956. līdz 1961. gadam un Stella Polaris no 1966. līdz 1974. gadam.

Šaha kompozīcija 
Pirmo uzdevumu publicējis 1937. gadā. Kopš tā laika sastādījis ap 500 šaha kompozīcijas, tai skaitā vairāk nekā 150 etīdes, pārējie — dažādu žanru uzdevumi. Mīļākā tematika: uzdevumos — albino, pikenini, bandinieka pārvēršanās; etīdēs — pozicionāls neizšķirts.

No 1956. gada starptautiskais tiesnesis, no 1977. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā.

Piemērs 

Uzdevuma risinājums:
 1. Zd3 Txe6 (1... Lxd1 2. Zxe5 Kb6 3. Kd5 Kc7 4. e7 Lh5 5. Ke6 Le8 6. Kf5 Kd6 7. Kf6 +-) 
 2. Zc5+ Ka5 3. Tb1! Txc6 4. Tb8 Tc7 5. Ta8+ Kb6 6. Ta6#

Baltie upurē divus brīvbandiniekus un iegūst izšķirošu uzbrukumu melno karalim.

Bibliogrāfija 
 Alexander Hildebrand: Studier av Axel Ericsson, Uppsala 1982

Atsauces

Ārējās saites 
 A. Hildebranda šaha kompozīcijas vietnē PDB

Igaunijas šahisti
Zviedrijas šahisti
Šaha problēmisti
Tallinā dzimušie
19 gadi pirms sākuma

19 gadi pirms sākuma bija latviešu avangarda un elektroniskās mūzikas grupa, kas darbojās no 1988. līdz 1991. gadam.

Vēsture 
Šī grupa ir dziedātājas un multiinstrumentālistes Ingunas Černovas (Rubenes) projekts (viņa iepriekš jau sadarbojusies ar NSRD), kas tapis kopā ar mūzikas kritiķi Daigu Mazvērsīti un "Dzelteno Pastnieku" dalībniekiem Viesturu Slavu un Ilgvaru Rišķi. Sastāvs sanca kopā, lai sagatavotu programmu dalībai izstādē "Kurmis alā". 

Šis projekts ierakstīja albumu, tajā piedalījās arī Uldis Vanags (trompete, sintezators), Uģis Šēriņš (saksofons), Roberts Gobziņš (reps) un Zigmunds Streiķis (sintezatoru). 1988. gadā grupa koncertēja arī Rietumberlīnes avangarda mūzikas festivālā "Transmission" kopā ar tur dzīvojošo latviešu un igauņu izcelsmes ģitāristu Kalli Lāru.

Turpmāk grupa uzstājās koncertos Anglikāņu baznīcā Rīgā, Ogres muzikālajā saietā "Randiņš", festivālos "Roks par neatkarību" 1989. un 1990. gadā, pēdēja uzstāšanās notika 1991. gada pavasarī Vides aizsardzības kluba festivālā Arkādijas parkā Rīgā.

1989. gadā iznāk grupas albums "19 gadi pirms sākuma" kasetes formātā ar 15 kompozīcijām. 2005. gadā albums tiek pārizdots CD formātā Ingus Baušķenieka ierakstu kompānijā, tajā nedaudz mainīta dziesmu secība un pievienota dziesma "Nakts ir mana zemapziņa", savukārt dziesma "Rudais lauks" atstāta ārpus tā.. 2017. gadā tas iekļauts mūzikas žurnālista Ulda Rudaka radioraidījumu ciklā "Zibens pa dibenu", kas veltīts 100 visu laiku labākajiem latviešu populārās mūzikas albumiem.

2019. gadā Beļģijā izdota grupas izlase vinila platē ar astoņām dziesmām.

Grupas dziesma „Nakts ir mana zemapziņa” iekļauta izdevniecības „Melodija” Latvijas avangarda grupu izlasē „Ienāc ausīs” (1990).

Diskogrāfija

Albums 
 19 gadi pirms sākuma. Aptuvenās mākslas aģentūra, 1989. (AAA 2010, MC) 
 19 gadi pirms sākuma. Ingus Baušķenieka ieraksti, 2005. (IBCD 205, CD)

Izlase 
 19 Years Before The Beginning. STROOM (Belgium), 2019. (STRLP-033, LP)
 1988 Archives. First Recordings. Underbed Storage, 2020. (UNST20, MC)

Dziesmas izlasēs 
 "Nakts ir mana zemapziņa". Ienāc ausīs. Melodija, 1990. (С60 30541 002, LP)
 "Singapūras vējš". Jaunais vilnis: 80tie. Pasadena, 2001. (PAS CD 2001 2, CD)

Atsauces 

1980. gadu mūzikas grupas
Latvijas elektroniskās mūzikas grupas
Latvijas rokgrupas
Latvijas jaunā viļņa grupas
Dokti

Dokti ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada austrumu daļā 6 km no novada centra Baltinavas un 256 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V479, aptuveni 2 kilometrus no Latvijas—Krievijas robežas.

Atsauces
Duļbova

Duļbova ir ciems Baltinavas novada Baltinavas novadā. Atrodas novada ziemeļu daļā 5 km no novada centra Baltinavas un 251 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta daļēji izzudusi.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P45. Duļbovas motordzirnavas un saimniecības ēkas ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Atsauces
Dupurova

Dupurova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 10 km no novada centra Baltinavas un 265 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V461, pie Kupsas upes iztekas no Obeļovas ezera.

Atsauces
Dursprīde

Dursprīde ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada rietumu daļā 12 km no novada centra Baltinavas un 266 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V474, uz austrumiem no Blauzgovas purva.

Atsauces
Ezerova

Ezerova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 3 km no novada centra Baltinavas un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava).

Atsauces
Gnilki

Gnilki, arī Gņilki, ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada ziemeļaustrumu daļā 7 km no novada centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V478, Kūkovas upes krastā.

Atsauces
Semeņivka

Semeņivka () ir pilsēta Ukrainas ziemeļaustrumu daļā, Čerņihivas apgabala ziemeļaustrumos, Semeņivkas rajona centrs.

Vēsture 
Rakstos zināma no 1680. gada kā Hetmanščinā, kas bija Krievijas autonoms apgabals, apdzīvotā vieta. Pēc Oktobra revolūcijas ietilpa Ukrainas PSR. 1958. gadā Semeņivkai tika piešķirtas pilsētas tiesības. No 1991. gada — neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

Atsauces

Ārējās saites
Snovskas rajons

Snovskas rajons (), līdz 2016. gadam — Ščorsas rajons (Щорський район) ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala ziemeļos. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Korjukivkas rajonu austrumos, Menas rajonu dienvidos un Horodņas rajonu rietumos, kā arī Krieviju ziemeļos. 

Snovskā dzimis Sarkanās armijas komandieris Nikolajs Ščorss (Микола Олександрович Щорс, 1895 – 1919). kura vārdā no 1935. gada līdz 2016. gadam bija nosaukts rajons.

Ārējās saites

Čerņihivas apgabala administratīvais iedalījums
Robežupīte (Vizlas pieteka)

Robežupīte ir Vizlas labā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Iztece - pie Grundzāles pagasta Berzkalnu mājām. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Vizlā starp Vizlu un Vidagu. Robežupīti nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Smiltenes novada upes
Apes novada upes
Gaujas baseina upes
Vizlas pietekas
Vidaga (upe)

Vidaga (arī Videga, augštecē - Baltupe) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Smiltenes un Gulbenes novados. 

Iztece - Smiltenes novada dienvidaustrumu stūrī. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Gaujā pie Vidagas. Vidagu šķērso valsts autoceļi V254 (Vidaga–Grošļi–Krustakmens) un V411 (Velēna–Vireši), tās krastos atrodas Vidaga.

Atsauces 

Smiltenes novada upes
Gulbenes novada upes
Gaujas baseina upes
Apes novada upes
Vizla (upe)

Vizla ir Gaujas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Iztece - no Lielā purva. Tek ziemeļu virzienā, pie Vizlas pagriežoties uz austrumiem. Ietek Gaujā lejpus Vidagas. Vizla caurtek Vizlas HES ūdenskrātuvei. Lielākās pietekas - Bukšupīte, Palsa, Robežupīte. Vizlu šķērso valsts autoceļi V254 (Vidaga–Grošļi–Krustakmens), V268 (Ķeņģi–Variņi–Rudbārži) un V411 (Velēna–Vireši), tās krastos atrodas Lindes, Mačāni, Vizla, Vidaga.

Atsauces 

Smiltenes novada upes
Gaujas baseina upes
Vizla
Apes novada upes
Haime II

Haime II Taisnīgais (, , ; dzimis , miris ) bija Sicīlijas karalis no 1285. līdz 1296. gadam, Aragonas karalis, Valensijas karalis un Barselonas grāfs no 1291. gada līdz 1327. gadam, 1297. gadā viņam tika piešķirts arī Sardīnijas un Korsikas karaļa tituls. 

Pēc tēva Pedro III nāves 1285. gadā mantoja Sicīlijas karalisti, bet vecākais brālis Alfonso III mantoja Aragonas, Barselonas un Valensijas troni. Pēc brāļa nāves 1291. gadā mantoja arī Aragonu, Valensiju un Barselonu. 1295. gadā, vēloties izlīgt ar Anžū dinastiju, atteicās no Sicīlijas troņa un apprecēja Kārļa II meitu Anžū Blanku. Kā kompensāciju Romas pāvests Bonifācijs VIII piešķīra Haimem Sardīnijas un Krosikas karaļa titulu. Tomēr Sardīnija nonāca Haimes II kontrolē tikai 1323. gadā pēc militāras kampaņas.

Ārējās saites 

1267. gadā dzimušie
1327. gadā mirušie
Valensijas apgabalā dzimušie
Barselonas dinastija
Aragonas karaļi
Sicīlijas karaļi
Kļangova

Kļangova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada rietumu daļā 11 km no novada centra Baltinavas un 265 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V474.

Atsauces
Kotlova

Kotlova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 2 km no novada centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45.

Atsauces
Kožurki

Kožurki ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada dienvidaustrumu daļā 11 km no novada centra Baltinavas un 286 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P45, 500 metrus no Latvijas—Krievijas robežas.

Atsauces
Kraukļova (Baltinavas novads)

Kraukļova, arī Kraukļeva, Kraukļi, ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 2 km no novada centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V460.

Atsauces
Filips Šeidemanis

Filips Heinrihs Šeidemanis (; dzimis , miris ) bija Vācijas Sociāldemokrātiskā partijas politiķis un Vācijas kanclers no  līdz .

Filips Šeidemanis bez savas partijas vai valdības akcepta 1918. gada 9. novembrī no Reihstāga balkona proklamēja Vāciju par republiku. Tika ievēlēts Veimāras Nacionālās asamblejas sastāvā un 1919. gada 13. februārī Vācijas pagaidu prezidents Frīdrihs Eberts uzaicināja Šeidemani sastādīt jauno, pirmo demokrātiski ievēlēto valdību. Šeidemanis vaica savus pienākumus 127 dienas, kad demisionēja, protestējot pret Versaļas miera noteikumiem. Pēc demisijas bija reihstāga deputāts un no 1920. līdz 1925. gadam - dzimtās Kaseles mērs. Pēc nacistu nākšanas pie varas emigrēja.

Ārējās saites 

1865. gadā dzimušie
1939. gadā mirušie
Vācijas kancleri
Hesenē dzimušie
Kuzņecova (ciems)

Kuzņecova, agrāk Perdunova, ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 4 km no novada centra Baltinavas un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P45, Zvaigas upes krastā.

Atsauces
Ķēvesdruva

Ķēvesdruva () ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 3 km no novada centra Baltinavas un 254 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45.

Atsauces
Ļevaškova

Ļevaškova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada ziemeļu daļā 4 km no novada centra Baltinavas un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no  autoceļa P45.

Atsauces
Barselonas grāfiste

Barselonas grāfiste bija sākotnēji Karolingu dinastijas valdījumu robežreģions, bet kopš 10. gadsimta - de facto neatkarīga valsts, kas atradās nepārtrauktā karadarbībā ar Kordovas kalifātu un tā mantinieci Taifu. Barselonas grāfi, caur precībām un līgumiem, pamazām pārņēma savā valdījumā arī citas katalāņu grāfistes. 1162. gadā grāfs Alfons I mantoja Aragonas karalisti, kļūstot par karali Alfonso II un izvedojot Aragonas kroni.

Barselona
Bijušās valstis Eiropā
Karolingu dinastija
Katalonija
Spānijas vēsture
Mačusola

Mačusola ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 4 km no novada centra Baltinavas un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45.

Atsauces
Merkuzīne

Merkuzīne ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 1 km no novada centra Baltinavas un 256 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V468, pie pavisam netālu uz ziemeļiem no Baltinavas.

Atsauces
Mežupe (Baltinavas novads)

Mežupe ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 2 km no novada centra Baltinavas un 258 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45, Kūkovas upes krastā.

Atsauces
Mišāni

Mišāni ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 3 km no novada centra Baltinavas un 259 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V468, Kaņepes upes krastā.

Atsauces
Motrīne

Motrīne () ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada dienvidu daļā 11 km no novada centra Baltinavas un 289 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, uz dienvidaustrumiem no Motrīnes ezera.

Atsauces
Sosnicjas rajons

Sosnicjas rajons () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņihivas apgabala ziemeļaustrumu daļā. Robežojas ar Čerņihivas apgabala Novhorodas-Siverskas rajonu ziemeļaustrumos, Koropas rajonu austrumos, Borznas rajonu dienvidos, Menas rajonu rietumos un Korjukivkas rajonu ziemeļrietumos.

Sosnicjā dzimis kinorežisors Aleksandrs Dovženko (Алекса́ндр Петро́вич Довже́нко/Олекса́ндр Петро́вич Довже́нко, 1894—1956).

Ārējās saites

Čerņihivas apgabala administratīvais iedalījums
Serhio Rodrigess

Serhio Rodrigess Gomess (; dzimis  Sankristovalā de la Lagunā, Kanāriju salās, Spānijā) ir spāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā, Spānijas basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2017) pārstāv NBA klubu Filadelfijas "76ers".

Profesionāļa karjeras sākumā spēlēja Spānijas klubā Madrides "Estudiantes". 2006. gada NBA draftā viņu izraudzījās Fīniksas "Suns" ar kopējo 27. kārtas numuru, bet jau drafta dienā tika aizmainīts uz Portlendas "Trail Blazers" pret naudas kompensāciju. "Trail Blazers" sastāvā spēlēja līdz 2009. gadam, kad viņu aizmainīja uz Sakramento "Kings". 2010. gadā S. Rodrigess nokļuva Ņujorkas "Knicks" plaša 9 spēlētāju maiņas darījuma ietvaros, kura galvenās personas bija Treisijs Makgreidijs un Kevins Mārtins.

2010. gada vasarā, pēc četrām NBA aizvadītām sezonām, S. Rodrigess atgriezās Eiropā un noslēdza 3 gadu līgumu ar Spānijas ACB līgas klubu Madrides "Real", ko pēc tam vēl pagarināja. Šajā laikā viņš kļuva par Eirolīgas čempionu 2015. gadā un labāko spēlētāju 2014. gadā. Abās sezonās S. Rodrigess tika atzīts arī par Eiropas Gada labāko basketbolistu.

2016. gada vasarā S. Rodrigess atgriezās NBA, noslēdzot līgumu ar Filadelfijas "76ers".

Spānijas izlase 
Spānijas izlases sastāvā ieguvis divas olimpiskās medaļas (sudraba Londonā 2012. gadā un bronzas Riodežaneiro 2016. gadā). Tāpat viņš ir pasaules čempions basketbolā (21 gada vecumā spēlēja 2006. gada pasaules čempionātā Japānā, kur Spānija spēja apsteigt ASV izlasi un kļūt par čempioniem), kā arī Eiropas čempions un vairākkārtējs medaļnieks.

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Kanāriju Salās dzimušie
Spānijas basketbolisti
Saspēles vadītāji
Portlendas "Trail Blazers"
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Pasaules čempioni basketbolā
Eiropas čempioni basketbolā
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Saltupi

Saltupi ir vasarnīcu ciems Smiltenes novada Launkalnes pagastā. Atrodas Smiltenes austrumu pievārtē 16,5 km no pagasta centra Launkalnes, 3,0 km no novada centra Smiltenes un 132,7 km no Rīgas.

Apdzīvoto vietu ar autoceļu P27 (Smiltene—Gulbene) savieno autoceļš V255 (Smiltene–Pavāri), tā atrodas Abula upes labajā krastā.

Atsauces
Fēnikss (grupa)

Fēnikss bija smagā metāla grupa no Ludzas, kas aktīvi darbojās 20. gs. 80. gadu beigās un 90. gadu sākumā.

Vēsture 
Grupas līderis Aleksandrs Čunskis kopā ar klasesbiedriem sāka nodarboties ar muzicēšanu 1978. gadā. Grupas sastāvs vairākkārt mainījās. Grupas dalībnieki jūsmoja par ārzemju rokmūziku, sevišķi par ansambļiem “Led Zeppelin”, “Rainbow”, “Aerosmith” un “Judas Priest”, tādēļ vēlējās radīt līdzīgu mūziku. Jauns pacēlums grupas attīstībā notika 1988. gada sākumā - nomainījās tās sastāvs un par vokālistu kļuva Viktors Baikovs. Tābrīža Atmodas ideju iedvesmoti, grupas dalībnieki sacerēja un izpildīja dziesmas latgaliešu dialektā. "Fēnikss" ieguva ceturto vietu republikāniskajā vokāli instrumentālo ansambļu skatē Latgales zonā. Pēc tam grupa sāka gūt panākumus. Turpmākajos gados tā spēlēja festivālā "Liepājas dzintars" un Latgales mūzikas televīzijas festivālā. 1991. gada martā grupa piedalījās mazpazīstamo grupu konkursā "Durvis 91", iegūstot 2. vietu un balvā saņemot braucienu uz festivālu Polijā. Par grupas uzstāšanos publicēta cildinoša atsauksme: ""Fenikss" — pagaidām laikam vienīgais latgaliešu dialekta nesējs latviešu rokmūzikā — visprofesionālākais izpildījums, visprofesionālākais vokāls, par vislabāko instrumentālistu atzīts grupas bundzinieks. Un smagais roks, kas atbilst viņu mūzikas uztverei — citādi tas neskanētu tik īsti."

Līdzās kompozīcijām ar latgaliešu tekstiem ansamblis izpildīja dziesmas arī angļu valodā. Grupa piedalījās krievu rokmūzikas koncertā "Звёздный дождь" Rīgas sporta manēžā 1992. gada janvārī, Krievijas festivālā "Gradus ad Parnassum" 1992. gadā un citur, piedalījās "Mikrofona" aptaujā ar dziesmu "Never Come Back Again".

Pēc tam grupas darbība apsīka. V. Baikovs kopš 1994. gada darbojās smagā roka grupā "Taizels", uzstādamies ar skatuves vārdu Pinočets.

2017. gada 5. maijā bija grupa paredzējusi atkalapvienoties Pirmā Latgales latviešu kongresa simtgadei veltītās “Latgaliešu mūzikas nakts” ietvaros.

Sastāvs 
 Aleksandrs Čunskis – ğitāra
 Oļegs Sivohins – basğitāra
 Viktors Baikovs – balss
 Andris Boļševics - sitamie instrumenti

Atsauces
1961. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

1961. gada Eirovīzijas Dziesmu konkurss bija 6. Eirovīzijas Dziesmu konkurss. Tas notika 1961. gada 18. martā, sestdienā. Šī bija pirmā reize, kad konkurss notika sestdienā. 1961. gada Eirovīzija notika Francijas kinofestivālu pilsētā - Kannās, Festivālu un konferenču namā, kurā mūsdienās notiek Kannu kinofestivāls. Šeit notika arī 1959. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss. Konkursa vadītāja bija Žaklīna Žubēra. Konkursā laurus pirmo reizi plūca Luksemburga, kuru pārstāvēja dziedātājs Žans-Klods Paskāls ar dziesmu "Nous les amoureux". Dziesma tika izpildīta franču valodā.

Dalībvalstis 
Šajā gadā bija veselas 3 debitējošās valstis  Somija, Dienvidslāvija un Spānija.

Dalībnieki, kas atgriežas

Norises vieta 
1961.gada konkurss notika Kannu Festivālu un konferenču  namā (attēls) , kas bijis rīkojis arī 1959.gada Eirovīzijas Dziesmu konkursu.

Balsojums 
Katru valsti pārstāvēja 10 žūrijas locekļi, kuri deva 1 punktu, viņuprāt, labākajam.

Atsauces 
 https://web.archive.org/web/20170308060847/http://eurovisionworld.com/?eurovision=1961
 https://web.archive.org/web/20160711091052/http://esc-history.com/details.asp?key=77

Eirovīzijas dziesmu konkurss
Eirovīzijas dziesmu konkursi pēc gada
Strādnieku kustība

Strādnieku kustība ir vispārīgs termins, ar kuru apzīmē strādnieku organizēšanos savu interešu aizstāvībai — iegūtu labākus darba apstākļus, lielākas algas un labāku attieksmi no darba devējiem un, izmainot darba likumu, arī no valsts. Parasti šī organizēšanās notiek, izmantojot arodbiedrības.

Dažās valstīs, piemēram, Lielbritānijā un Austrālijā strādnieku kustībai ir sava politiskā partija, kuru sauc par "Darba partiju" vai "Strādnieku partiju" (piemēram, Leiboristu partija Lielbritānijā).

Vēsture 

Strādnieku kustība sākās rūpnieciskās revolūcijas laikā, darbavietām koncentrējoties rūpniecības centros. Kustībai bija liela pretestība. Cilvēkus sodīja par iesaistīšanos arodbiedrībās, kas tolaik bija nelegālas.

1864. gadā Londonā izveidojās Starptautiskā darbaļaužu asociācija (I Internacionāle) — pirmais mēģinājums starptautiski apvienot strādnieku kustību. Galvenās risināmās problēmas tolaik bija tiesības iesaistīties arodbiedrībās un astoņu stundu darbadiena. 1871. gadā Francijā notika strādnieku sacelšanās un izveidojās Parīzes komūna.

Laika gaitā strādnieku kustībai izdevās sasniegt vairākus no saviem mērķiem — tiesības organizēties, minimālo algu, astoņu stundu darbadienu, bērnu darba aizliegšanu, divas brīvdienas nedēļas nogalē un bērna kopšanas atvaļinājumus.

Strādnieku kustība pa valstīm

Latvijā 

19. gs Latvijā strādnieku kustības idejas aizstāvēja jaunā strāva. Īpaši strauji strādnieku kustība attīstījās 20. gs. sākumā, kad nodibināja un strauji popularitāti ieguva Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija (LSDSP). Toreiz viens no svarīgākajiem jautājumiem bija tiesības organizēties arodbiedrībās. 1906. gadā Krievijas impērijas cara valdība aizliedza arodbiedrību darbību. 1913. gadā notika vispārējs streiks, kurā piedalījās 120 000 strādnieku visā Latvijā. Drīz pēc tam arodbiedrības tika atjaunotas.
 
Pēc neatkarības pasludināšanas arodbiedrības bija sašķēlušās — komunistiskās arodbiedrības apvienojās Rīgas Arodbiedrību Centrālbirojā, bet sociāldemokrātiskās — Latvijas Arodbiedrību Centrālbirojā. 1928. gadā valdība kreisās arodbiedrības aizliedza, taču tā paša gada 22. jūlijā pret slēgšanu notika vispārējs streiks, valdība atļāva kreisās arodbiedrības atjaunot.

Pēc Kārļa Ulmaņa apvērsuma 1934. gadā visa arodbiedrību darbība tika apturēta. 1935. gadā to darbību pamazām atjaunoja valsts izveidotās un pārvaldītās organizācijās — "kamerās". Sākoties Padomju okupācijai Latvijā, visa neatkarīgu arodbiedrību darbība tika pilnībā aizliegta, arodbiedrības darbojās tikai valsts pakļautībā.

Skatīt arī 

 Sociāldemokrātija
 Jaunā strāva

Atsauces 

Politiskās kustības
Kreisa politika
Sociāldemokrātija
Kļavaisa

Kļavaisa (arī Klavaisa, Klavaiša, Kļavaiša) ir Palsas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Iztece - uz austrumiem no Krievu purva. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Palsā lejpus Palsmanes. Lielākās pieteka - Kumeļupe. Kļavaisu šķērso valsts autoceļi P27 (Smiltene—Gulbene) un V243 (Blome–Birzuļi–Palsmane), tās krastos atrodas Palsmane.

Atsauces 

Smiltenes novada upes
Gaujas baseina upes
Palsas pietekas
Veļimirs Hļebņikovs

Veļimirs Hlebņikovs (; dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks — modernists, kopā ar Vladimiru Majakovski viens no krievu futūrisma pamatlicējiem. Valodas novators un eksperimentētājs, dzejā izmantoja neoloģismus un fonētiskas konstrukcijas (zaumu (заумь)). Darbos slāvu mitoloģijas un pitagoriešu numeroloģijas motīvi. Ietekmējis tālāko krievu dzejas attīstību.

Ārējās saites 
 
 

Krievu valodā rakstošie
Futūrisms
Putrova

Putrova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 2 km no novada centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, Kaņepes upes krastā.

Atsauces
Safronovka

Safronovka ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada austrumu daļā 4 km no novada centra Baltinavas un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45, aptuveni kilometru no Latvijas—Krievijas robežas.

Atsauces
Sarkaņi (Baltinavas novads)

Sarkaņi ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 3 km no novada centra Baltinavas un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, Kaņepes upes krastā.

Atsauces
Silagaiļi (Baltinavas novads)

Silagaiļi ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 2 km no novada centra Baltinavas un 255 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P45 (Viļaka—Kārsava).

Atsauces
Kaņepe (upe)

Kaņepe ir Kūkovas kreisā krasta pieteka Balvu novadā. 

Upe savu tecējumu sāk starp Grūšļevas un Dukuļevas ciemu, ietek Kūkovas upē pie Slobodas. Tek austrumu virzienā. Lielākā pieteka - Nārstes riucs. Upi šķērso valsts autoceļi P45 (Viļaka — Kārsava) un V478 (Upītes – Demerova). Tās krastos atrodas Misāni, Putrova, Sarkaņi, Ķēvesdruva, Sloboda.

Atsauces 

Balvu novada upes
Kūkovas pietekas
Narvas baseina upes
Baltinavas novada upes
Nikolajs Gumiļovs

Nikolajs Gumiļovs (; dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks, literatūrkritiķis, ceļotājs un virsnieks, viens no akmeisma pamatlicējiem. Dzejnieces Annas Ahmatovas vīrs un vēsturnieka Ļeva Gumiļova tēvs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1886. gadā. Mācījās ģimnāzijā Carskoje Selo, kur viņa skolotājs bija Inokentijs Aņņenskis. Pirmā publikācija — 1902. gadā. Dzīves laikā daudz ceļoja, tostarp uz Āfriku. 1909. gadā romantiski sarakstījās ar noslēpumainu dzejnieci Čerubīni de Gabriaku, kas izrādījās literāra mistifikācija un noveda pie Gumiļova dueļa ar dzejnieku Maksimiliānu Vološinu.

1910. gadā apprecējās ar Annu Ahmatovu. 1911. gadā Gumiļovs bija viens no grupas "Dzejnieku cehs" (Цех поэтов) dibinātājiem, kuras sastāvā citu starpā darbojās Osips Mandelštams un Māte Marija. 1912. gadā Gumiļovs deklarēja jauna literārā virziena — akmeisma rašanos.

Sākoties Pirmajam pasaules karam, 1914. gada augustā kā brīvprātīgais iestājās armijā. Cīnījās frontē, tostarp Latvijas teritorijā. Tagadējā Vārkavas novada Arendoles muižā 1915. gadā tika izmitināts Viņa Augstības Ķeizariskās Imperatrises Aleksandras Fjodorovnas 5. Aleksandrijas pulka štābs, kurā dienēja Gumiļovs. 2016. gada 13. augustā pie Arendoles pils viņam tika atklāts piemiņas akmens.

1918. gadā izšķīrās no Annas Ahmatovas.

1921. gadā arestēts Taganceva lietas ietvaros, 1921. gada 26. augustā sodīts ar nāvi. Patiesie lietas apstākļi vēl aizvien nav zināmi vēsturniekiem, jo 250 (no 253) lietas sējumiem mūsdienās nav atslepenoti.

Atsauces

Ārējās saites 

Krievu valodā rakstošie
Krievu dzejnieki
Akmeisms
Padomju represijās nogalinātie
Ar nāvi sodītie cilvēki
Sanktpēterburgā dzimušie
Vegasas "Golden Knights"

Vegasas "Golden Knights" () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Lasvegasā, ASV. Sākot ar 2017.—18. gada sezonu, klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā. Tā ir pirmā profesionālā Lasvegasas sporta komanda. Komanda savas mājas spēles aizvada T-Mobile Arena.

Vēsture 
Pirmās mediju spekulācijas par komandas izveidi Lasvegasā izskanēja 2014. gadā. 2015. gada 21. jūlijā NHL komisārs Gerijs Betmens paziņoja, ka interesi par pievienošanos līgai izrādījis pieteikums no Lasvegasas un uzņēmuma, kas vēlējās atjaunot Kvebekas "Nordiques". Visbeidzot, 2016. gada 22. jūnijā NHL apstiprināja, ka sākot ar 2017.—18. gada sezonu par 31. NHL komandu kļūs Lasvegasa. Tāpat tika paziņots, ka 2017. gada vasarā notiks līgas paplašināšanās drafts. 2016. gada 22. novembrī tika paziņots, ka komandas nosaukums būs Vegasas "Golden Knights".

Jau savā pirmajā sezonā "Golden Knights" kļuva par vienu no līgas spēcīgākajām komandām, regulāro sezonu noslēdzot Klusā okeāna divīzijas pirmajā vietā. "Golden Knights" bija pirmā komanda kopš 1980. gada, kas savā debijas sezonā iekļuva Stenlija kausa izslēgšanas kārtā. Vegasai izdevās sasniegt kausa finālsēriju, tajā gan sērijā ar 1—4 piekāpjoties Vašingtonas "Capitals".

Spēlētāji

Šobrīdējais sastāvs 
Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 9. oktobrī.

Vārtsargi 
36  Logans Tomsons
39  Lorēns Brosuā
90  Robins Lēners

Aizsargi 
2  Zehs Vaitklauds
3  Breidens Maknebs
7  Alekss Petrandželo
17  Bens Hatons
23  Aleks Martiness
27  Šī Teodors

Uzbrucēji 
8  Fils Kesels
9  Džeks Aihels
10  Nikolā Ruā
15  Džeiks Lesčišins
19  Railijs Smits (Kapteiņa palīgs)
20  Čendlers Stīvensons
21  Brets Houdens
22  Maikls Amadio
28  Viljams Karjē
41  Nolans Patriks
55  Kīgans Kolesars
61  Marks Stouns (Kapteinis)
71  Viljams Kārlsons
81  Džonatans Maršesols

Līderi

Kluba spēlētāju rekordi 
 Visvairāk gūto vārtu sezonā: Viljams Kārlsons, 43 (2017.—18.)
 Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Deivids Perons, 50 (2017.—18.)
 Visvairāk gūto punktu sezonā: Viljams Kārlsons, 78 (2017.—18.)
 Visvairāk soda minūšu sezonā: Kolins Millers, 53 (2017.—18.)
 Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Kolins Millers, 41 (2017.—18.)
 Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Alekss Taks, 37 (2017.—18.)

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā mājaslapa
Jaunais pāvests

Jaunais pāvests () ir Itālijas televīzijas seriāls angļu valodā, ko izveidojis un režisējis Paolo Sorrentīno pēc Sky Atlantic, HBO un Canal+ pasūtījuma. Seriālā galvenās lomas attēlo Džūds Lo un Daiena Kītone.

Seriāla pasaules pirmizrāde notika 2016. gada 3. septembrī 73. Venēcijas kinofestivālā, kur ārpus konkurs a tika demonstrētas pirmās divas sērijas. Tā bija pirmā reize festivāla vēsturē, kad tā programmā bija iekļauts televīzijas seriāls. Televīzijas pirmizrāde notika 2016. gada 21. oktobrī Itālijas Sky Atlantic kanālā. 20. oktobrī Wildside producents Lorenco Mjeli paziņoja, ka tiek gatavota arī seriāla otrā sezona.

Seriālā izmantoti arī latviešu komponista Pētera Vaska skaņdarbi.

Seriāls Latvijā pieejams ar nosaukumu "Jaunais pāvests" un skatāms MTG ViaPlay un Lattelecom Shortcut platfromā.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

Televīzijas seriāli
Slostova

Slostova ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada centrālajā daļā 5 km no novada centra Baltinavas un 261 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P45, Zvaigas upes krastā.

Atsauces
Teležnīki

Teležnīki ir ciems Baltinavas novadā. Atrodas novada austrumu daļā 9 km no novada centra Baltinavas un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V479, pie pašas Latvijas—Krievijas robežas.

Atsauces
Asking Alexandria

Asking Alexandria ir  2008. gadā dibināta britu metālkora grupa no Jorkas, Ziemeļjorkšīras. Grupas sastāvā ietilpst Denijs Vorsnops (vokālists, taustiņinstrumenti), Bens Bruss (ģitāra, bekvokāls), Kamerons Lidejs (ģitāra), Sems Betlejs (basģitāra) un Džeims Kassels (sitaminstrumenti).

Diskogrāfija 
 Stand Up And Scream (2009)
 Reckless & Relentless (2011)
 From Death To Destiny (2013)
 The Black (2016)
 Asking Alexandria (2017)

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites 
 

Asking Alexandria
2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
Jaunais Rīgas latviešu teātris

Jaunais Rīgas latviešu teātris (JRLT) bija profesionāls latviešu teātris tagadējā Lāčplēša ielā 25, Rīgā. Dibināts 1902. gadā, likvidēts 1905. gadā, 1908. gadā atjaunots kā Rīgas Jaunais teātris, likvidēts 1915. gadā.

Vēsture 
Jauno Rīgas latviešu teātri 1902. gadā dibināja Rīgas latviešu amatnieku biedrība, kas bija opozīcijā Rīgas Latviešu biedrības teātrim. Teātrim būvēto ēku atklāja 1902. gadā 9. novembrī ar Kreicera operas "Naktsmājas Granādā" iestudējumu, kam sekoja operas Karmena, Fausts un Trubadūrs. 1904. gadā lielu popularitāti ieguva Aspazijas "Sidraba šķidrauta" izrāde. 1905. gada revolūcijas laikā teātri slēdza.
Pēc Rīgas Latviešu biedrības nama nodegšanas 1908. gada 28. jūlijā Rīgas latviešu teātra atjaunošanai nodibināja Skatuves biedrību, kas savu darbību sāka 1908. gada 7. septembrī ar Blaumaņa Indrānu izrādi. Teātri slēdza 1915. gadā sakarā par Pirmā pasaules kara sākšanos. 

Jaunā Rīgas latviešu teātrā ēkā no 1920. gada līdz 1979. gadam atradās Dailes teātris, līdz 1992. gadam Jaunatnes teātris, no 1992. gada Jaunais Rīgas teātris.

Režisori 
 Frīdrihs Podnieks (1902-1905)
 Jēkabs Duburs 
 Aleksis Mierlauks
 Alfreds Amtmanis-Briedītis

Atsauces 

Teātri Rīgā