Māris Kučinskis

Māris Kučinskis (dzimis ) ir latviešu politiķis, bijušais Latvijas Republikas Ministru prezidents (2016—2019). Bijušais Valmieras pilsētas domes priekšsēdētājs un reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs. M. Kučinskis ir bijis septiņu Saeimas sasaukumu deputāts, ievēlēts 14. Saeimā no apvienības "Apvienotais saraksts". Liepājas partijas, agrāk Tautas partijas biedrs.

Dzīves gājums 
Dzimis Limbažu novadā. Mācījās Ķirbižu pamatskolā (1969—1977) un Valmieras 4. vidusskolā (tagadējā Valmieras Pārgaujas ģimnāzijā, 1977—1980). Uzsāka strādāt par Valmieras rajona padomes Finanšu nodaļas ekonomistu (1980—1981). Pēc dienesta Padomju armijā strādāja par Ugunsdzēšanas iekārtu rūpnīcas galveno grāmatvedi (1984—1987) un Valmieras rajona dzīvokļu komunālās saimniecības ekonomistu (1987—1991), līdztekus studēdams Latvijas Valsts universitātes Vadības un ekonomiskās informācijas fakultātē (1983—1988), ko absolvēja ekonomista specialitātē.

Bija SIA "Apgāds" direktora vietnieks (1991—1994) un direktors (1994—1996, 1997—1998).

Vecākais dēls no pirmās laulības Gints Kučinskis ir zinātnieks, specializējies fundamentālajā fizikā, dzīvo un strādā Latvijā. Dzīvesbiedre — Laine Kučinska, ar kuru laulībā dzimuši trīs dēli.

Politiskā darbība 
1994. gadā tika ievēlēts Valmieras pilsētas domē, 1996.—1997. bija Valmieras pilsētas domes priekšsēdētājs. 1998. gadā kļuva par Tautas partijas biedru un nesekmīgi kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās. Toties pēc partijas biedra Kārļa Greiškalna ievēlēšanas Saeimā M. Kučinskis ieņēma viņa amatu, jo tika ievēlēts par Valmieras pilsētas domes priekšsēdētāju. Šo amatu viņš saglabāja arī nākamajā pašvaldības sasaukumā līdz 2003. gadam, bet no 1998. līdz 2000. gadam M. Kučinskis bija arī Valmieras rajona padomes priekšsēdētājs.

2002. gadā viņš piedalījās 8. Saeimas vēlēšanās un, kaut arī sākotnēji netika ievēlēts, nākamajā gadā ieņēma Andra Šķēles vietu 8. Saeimā, kad tas nolika deputāta mandātu un pameta politiku. 2004. gada 2. decembrī, kad pie varas nāca Aigara Kalvīša valdība, M. Kučinskis kļuva par reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministru.

2006. gada oktobrī M. Kučinskis tika ievēlēts 9. Saeimā, bet līdz 2009. gadam ieņēma arī Tautas partijas Saeimas frakcijas priekšsēdētāja amatu, līdz atkāpās no tā par labu Vinetai Muižniecei. Pēc A. Šķēles atgriešanās politikā M. Kučinskis ieņēma vietu partijas valdē, bet 2010. gada pavasarī, kad V. Muižniece tika ievēlēta par Satversmes tiesas tiesnesi, atguva arī Saeimas frakcijas vadītāja amatu. 2010. gada okobrī ievēlēts 10. Saeimā no apvienības "Par Labu Latviju" saraksta.

11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās M. Kučinskis kandidēja no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta, nebūdams to veidojošo partiju biedrs (Tautas partija šajās vēlēšanās vairs nepiedalījās, taču M. Kučinski atbalstīja savienībā ietilpstošā Liepājas partija), bet netika ievēlēts. No 2011.g. novembra viņš darbojās Latvijas Lielo pilsētu asociācijā padomnieka, izpilddirektora vietnieka, pēc tam (no 2013. gada septembra) izpilddirektora statusā, kā arī vadīja Liepājas pilsētas pārstāvniecību. 2014. gada vasarā M. Kučinskis kļuva par 11. Saeimas deputātu pēc tam, kad Iveta Grigule tika ievēlēta Eiropas Parlamentā.

2014. gada Saeimas vēlēšanās M. Kučinskis tika ievēlēts 12. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta, pārstāvot tajā Liepājas partiju. Pēc ievēlēšanas viņš apliecināja, ka kļūs par šīs partijas biedru.

2016. gada janvārī Latvijas prezidents Raimonds Vējonis nominēja M. Kučinski Ministru prezidenta amatam. Viņa vadītā valdība tika apstiprināta  un nostrādāja līdz 2019. gada 23. janvārim, kad jaunā 13. Saeima vienojās par Krišjāņa Kariņa valdības apstiprināšanu. 2018. gada rudenī M. Kučinskis tika ievēlēts 13. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta. Saeimā vadīja Nacionālās drošības komisiju.

2022. gada pavasarī Liepājas partija paziņoja par lēmumu izstāties no ZZS, lai kopā ar Latvijas Zaļo partiju, Latvijas Reģionu apvienību un Ulda Pīlēna veidoto biedrību startētu 14. Saeimas vēlēšanās. Saistībā ar jaunās apvienības veidošanu 2022. gada jūnijā M. Kučinskis kopā ar Raimondu Bergmani un Edgaru Tavaru atstāja ZZS Saeimas frakciju, kļūstot par pie frakcijām nepiederošu deputātu. Pēc izstāšanās no apvienības un frakcijas M. Kučinskis tika arī atsaukts no Saeimas Nacionālās drošības komisijas, kuras vadītājs viņš bija. Rudenī ievēlēts 14. Saeimā no apvienības "Apvienotais saraksts".

Premjera prioritātes 
Prezentējot 2017. gada budžetu Saiemā, M. Kučinskis nosauca sociālas problēmas par "trīs māsiņām, kuras bieži ir sauktas par svarīgām, bet allaž ir palikušas bāreņos, tās ir — izglītība, veselības aprūpe un demogrāfija". Viņš iezīmēja ambiciozo mērķi — tuvāko 7 gadu laikā izveidot budžetu, kurā veselības aprūpei tiek paredzēts 1000 eiro uz katru Latvijas iedzīvotāju.

Arī premjers uzsvēra nepieciešamību nodrošināt zemāko darba algas likmi skolotājiem līdz 680 eiro mēnesī un attīstīt profesionālo izglītību, jo "ekonomiskās emigrācijas iespaidā pēdējo desmit gadu laikā Latvijas ekonomiski aktīvo iedzīvotāju skaits ar vidējo profesionālo izglītību ir sarucis par 20%." Lai mazinātu darbaspēka deficītu, profesionālajai izglītībai 2017. gada budžetā ir paredzēti naudas līdzekļi, kas nodrošinās 8800 profesionāli izglītotu speciālistu sagatavošanu.

Demogrāfijas politikas ietvaros tika paredzēts papildus finansējums pabalstiem ģimenēm, kurās ir četri un vairāk bērnu, apgādnieku zaudējušiem bērniem, braukšanas maksas atvieglojumi bērniem, kuri nāk no daudzbērnu ģimenēm."Katrs cilvēks vēlas dzīvot stabilā vidē, sakārtotā vidē un ekonomiski attīstītā, pirmie divi nosacījumi Latvijā jau ir, tāpēc svarīgi, lai arī ekonomiskais aspekts pieaugtu, jo kā pierāda situācijas analīze, Latvijas iedzīvotāji, kas ir devušies uz citām valstīm atgriežas Latvijā, ja te ir labi apmaksāts darbs, to pierāda, kaut vai viena valsts apmaksātā programma par jauniešu darbu valsts pārvaldē. Attīstot valsti ekonomiski, mēs to padarīsim pievilcīgu arī tiem tautiešiem, kas ir Latviju atstājuši ekonomisku apsvērumu dēļ!" M. Kučinskis.

Atsauces

Ārējās saites 

 CV Ministru kabineta mājaslapā 
 

1961. gadā dzimušie
Limbažu novadā dzimušie
Tautas Partijas politiķi
Liepājas partijas politiķi
Latvijas Ministru prezidenti
Latvijas reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministri
8. Saeimas deputāti
9. Saeimas deputāti
10. Saeimas deputāti
11. Saeimas deputāti
13. Saeimas deputāti
14. Saeimas deputāti
Valmieras pašvaldības vadītāji
Latvijas Universitātes absolventi