joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Oto III Vitelsbahs

Otto III (, ); dzimis , miris ) bija Lejasbavārijas hercogs, no 1305. līdz 1308. gadam - Ungārijas karalis.

Dzimis Lejasbavārijas hercoga ģimenē. 1290. gadā kļuva par Lejasbavārijas hercogu. Valdīšanas laikā konfliktēja ar Habsburgiem. Kā Ungārijas karaļa Bēlas IV mazdēls pretendēja uz Ungārijas troni. 1305. gadā Sēkešfehērvārā tika kronēts par Ungārijas karali, tomēr nespēja konsolidēt varu un pameta valsti.

Ārējās saites 

1261. gadā dzimušie
1312. gadā mirušie
Ungārijas valdnieki
Vitelsbahu dinastija
Bavārijā dzimušie
Cēre

Cēre ir ciems Tukuma novada Cēres pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā autoceļu V1393, V1432 un V1435 krustojumā  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Cērē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bibliotēka, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Cēres muižas (Zehren) centru. Kā lēņu zeme Cēre minēta jau 1352. gadā. Izaudzis pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza ciemats. Cēres muižas pils (celta 1860. gadā) un vējdzirnavas (1884) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
SV Darmstadt 98

SV Darmstadt 98 (oficiālais kluba nosaukums Sportverein Darmstadt 1898 e.V.), pazīstams arī kā Darmstadt 98, ir Vācijas futbola klubs no  Darmštates, Hesenē. Klubs ir dibināts 1898. gadā ar nosaukumu FC Olympia Darmstadt. Savas pastāvēšanas laikā pārsvarā spēlējis Vācijas zemākajās futbola līgās, Bundeslīgā aizvadot tikai 4 sezonas. Savu labāko rezultātu klubs ir sasniedzis 2015.—2016. gada sezonā, kad, pēc 33 gadu pārtraukuma atgriežoties Bundeslīgā, tika izcīnīta 14. vieta. 2016.—2017. gada sezonā komanda ierindojās pēdējā vietā un bija spiesta Bundeslīgu atstāt. Pašlaik spēlē Vācijas 2. Bundeslīgā.

Darmštates sporta klubā ietilpst arī vieglatlētikas, basketbola, karsējmeiteņu, pārgājienu tūrisma, džudo, un galda tenisa sekcijas, kopā apvienojot vairāk nekā 5 500 biedru.

Sasniegumi 

 2. Bundeslīga (II) 
 Čempioni (2): 1977–781, 1980–811
 Vicečempioni (1): 2014–15
 Dienvidu Reģionālā līga (II)/(IV)2
 Čempioni (2): 1973, 2011
 Hesenes līga (līdz 2008. gadam - Hesenes Oberlīga)
 Čempioni (7): 1950, 1962, 1964, 1971, 1999, 2004, 2008
 Hesenes kauss 
 Kausa ieguvēji (7): 19663, 1999, 2001, 2006, 2007, 2008, 2013
 Finālisti (3): 1971, 2009, 2014

<div id="1">1 1978. un 1981. gadā uzvarēja 2. Bundeslīgas Dienvidu zonā.
<div id="2">2 1973. gadā Dienvidu Reģionālā līga bija Vācijas futbola II līmenis, 2011. gadā - IV.
<div id="2">2 Kausu ieguva dublieru komanda.

Vietas Vācijas futbola čempionātā (kopš 2000. gada)
Avots: 

 2008. gadā Vācijas futbolā tika veikta līgu reforma, ieviešot 3. līgu. Līdz ar to visas zemākās līgas tika pazeminātas par vienu līmeni.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne

Vācijas futbola klubi
SV Darmstadt 98
Ainažu bāka

Ainažu bāka ir bāka, kas atrodas Ainažos pie Rīgas līča Baltijas jūrā. Bāka uzbūvēta 1930. gadā, iesākumā netālās Ainažu ostas vajadzībām. Otrā pasaules kara laikā ostu sabombardēja Vācijas bumbvedēji, iznīcinot arī pārstrādes rūpnīcu un citu zvejas infrastruktūru, padarot bāku maznozīmīgu. PSRS laikā pilsēta un osta tika atjaunoti un arī bāka tika uzturēta darba kārtībā. 1990. gados bāka tika rekonstruēta un atjaunota. Šobrīd tā ir pieejama publikai un ir ievērojams apkārtnes apskates objekts.

Bākas augstums ir 18 metri, uguns augstums 22 metri, bet redzamība 12 jūras jūdzes (22 km).

2014. gada 12. septembrī Latvijas Pasts izdeva pastmarku un pirmās dienas aploksni ar Ainažu bākas attēlu.

Atsauces 

Ainaži
Bākas Latvijā
Juļus Juzeļūns

Juļus Juzeļūns (, dzimis , miris ) bija Latvijā dzimis lietuviešu komponists un mūzikas pedagogs. Mācījās ģimnāzijā Šauļos. No 1944. līdz 1948. gadam studēja Kauņas konservatorijā. Joza Groda skolnieks. No 1952. gada pasniedza Lietuvas konservatorijā. 1966. gadā ieguva Lietuvas PSR Tautas mākslinieka nosaukumu. 1988. gadā bija viens no kustības Sajūdis dibinātājiem.

Ārējās saites 
Par Juzeļūnu Music Information Centre Lithuania 

1916. gadā dzimušie
2001. gadā mirušie
Bauskas novadā dzimušie
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Kuciņi

Kuciņi () jeb Kucines ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā Rēzeknes upes labajā pusē, apdzīvots kopš 12. gadsimta, daļēji saplūdis ar blakusesošām Mežārēm. Ciemu šķērso pievedceļš Nacionālo bruņoto spēku lidostai "Rēzekne" (V575), tajos atrodas arī Kūciņu kapi 1 ha platībā un valsts nozīmes kultūras piemineklis ar aizsardzības numuru 1961 Kūciņu senkapi, saukti arī Kara kapi jeb Zviedru kapi. Kūciņos atrodas «Apiņu mājas», «Austriņi», «Avoti», «Dmitrijevi», «Gražuļi», «Fiļipenko», «Jarinovski», «Jānīši», «Krastiņš 1», «Kuciņas», «Melderi», «Olimpija», «Priedulājs», «Purvzeme», «Saulceri», «Tadeušs», «Tiroļu mājas» un «Vuguļu mājas».

Nosaukums 
Apdzīvotā vieta dažādos avotos saukta arī Kūciņi, Kociņi vai latgaliski Kucynis. Kūciņi (Kucyni, Kucinie) ir viens no senākajiem Rēzeknes apkārtnes villu (aulu) nosaukumiem, 1760. gadā viens no populārākajiem Rēzeknes draudzes vietvārdiem līdzās Sakstagalam, Makašēniem, Sarkaņiem, Taudejāņiem, Ozolmuižai, Vipingai, Dukstīgalam, Ciskādiem.

Vēsture 
Latgaļu Kūciņu senkapos izrakumus veica 1983. gadā Latvijas PSR Vēstures muzeja Arheoloģijas nodaļa, atrodot 12. gadsimta, kā arī 13-14. gadsimtu mijas apbedījumus, kuru inventārā bija bronzas apkalumi, bronzas zvārgulīši, krams, dzelzs platasmens cirvji, dzelzs uzmavas šķēpi, bronzas aproces ar zvērgalvu galiem un bronzas spirālgredzeni.

1774. gadā Kucinie villa rezidēja Rēzeknes vikārs Matejs Ivanovskis (Rdus Domini Matteus Ivanovskis vicarus Rosittensis), 1775. gadā Kucynu villa rezidēja Rēzeknes vikārs Pēteris Skorupskis. 1797. gada Rēzeknes draudzes grāmatās atzīmēta de Kucini. 1915. gada Krievijas Impērijas Vitebskas guberņas kartē Kūciņi atzīmēti kā Kucinowa, kad robežojās ar Kļoviem (Klewina), Mežareju (Mesheri), Pīgožņiem (Pigoshni), Lounīkiem (Lownika) un Strankaļiem (Strinkuli). 

Pirms okupācijas Kūciņi atradās Rēzeknes apriņķa Makašēnu pagastā. Mežāreju ciemu ar Kūciņiem pievienojama Audriņu ciemam (līdz 1962. gada 5. jūnijam Pūderu ciems jeb Puderova) 1975. gada 14. martā. 

Kūciņu ciemā 2003. gadā uzbūvēja ASV kompānija «Lockheed Martin» sagatavoto vairāk ne kā 10 miljonus latu vērto NATO Kūciņu radaru «TPS-117», kura darbība iesniedzas 300 km Krievijas Federācijā 30 km augstumā. Kūciņu radaru atklāja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga.

Atsauces
Matkule

Matkule ir ciems Tukuma novada Matkules pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Imulas krastā autoceļu V1261 un V1402 krustojumā  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Matkulē atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, doktorāts, pasta nodaļa, vairāki veikali. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Matkules muižas (Matkuln) centru, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza ciemats. Matkules muižas apbūve (pils, kalpu māja, dārzs, klēts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi. Ziemeļos no ciema atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Buses pilskalns.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Tukuma novada ciemi
Zante

Zante ir ciems Tukuma novada Zantes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā Strautnieku strauta krastā pie autoceļa P109  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Zantē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, aptieka, pasta nodaļa, veikali. 

Zantē ierīkots Kurzemes cietokšņa muzejs.

Vēsture 

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lielzantes muižas (Groß-Santen) centru, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un padomju saimniecības «Zante» ciemats. Zantes vējdzirnavas ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis, bet muižas apbūve — pils (mūsdienās — skola), klēts (kultūras nams), kalpu māja, parks un pienotava ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

Atsauces 

Tukuma novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Carpi FC 1909

Carpi Football Club 1909, biežāk saukts vienkārši par "Carpi", ir Itālijas futbola klubs no Karpi, Modēnas provincē, Emīlijas-Romanjas  reģionā. Klubs ir dibināts 1909. gadā, tā krāsas ir balts un sarkans. 2014.—2015. gada sezonā komanda uzvarēja Itālijas futbola čempionāta B sērijā, izcīnot tiesības spēlēt A sērijā, kur ierindojās tikai 18. vietā un atgriezās B sērijā. Mājas spēles aizvada Sandro Kabasi stadionā. 2015.—2016. gada sezonā, spēlējot A sērijā, klubs savas mājas spēles aizvadīja Alberto Braglia stadionā Modēnā.

Vēsture

A.C. Carpi (1909.–2000.) 
Klubu 1909. gada vasarā nodibināja vietējais students Adolfo Fankoni, nosaucot to "Jucunditas" (latīņu valodā "jautrība"). Dažus gadus vēlāk nosaukums tika nomainīts uz "Associazione Calcio Carpi". Trīs sezonas (no 1919. līdz 1922. gadam) "Carpi" spēlēja Itālijas futbola čempionāta Pirmajā divīzijā (augstākais līmenis pirms A sērijas kā apļa turnīra izveides), Emīlijas-Romanjas reģionālajā grupā. Sākot no 30. gadiem klubs pārsvarā spēlēja Itālijas čempionāta C un D sērijās. Savu labāko rezultātu komanda sasniedza 1997. gadā, ierindojotries 3. vietā C1 sērijas apakšgrupā, kas ļāva piedalīties pārspēlēs par iekļūšanu B sērijā. 2000. gadā klubs bankrotēja un tika dibināts atkārtoti.

Carpi FC 1909 (pēc 2000. gada) 
Jaunā kluba nosaukums sākotnēji bija "Calcio Carpi". Pašreizējo nosaukumu klubs ieguva 2002. gadā pēc tam, kad izcīnīja ceļazīmi uz Itālijas čempionāta D sēriju un apvienojās ar otru pilsētas komandu "Dorando Pietri Carpi". Pēc 8 pavadītām sezonām D sērijā 2010. gadā klubs tika paaugstināts uz "Lega Pro" Otro divīziju, jo vairāki citi klubi finansiālu sarežģījumu dēļ nespēja iegūt licenci. Jau pirmajā sezonā (2010-11) līmeni augstāk klubs uzvarēja savā grupā un ieguva ceļazīmi uz "Lega Pro" Pirmo divīziju. Dažus gadus vēlāk, uzvarot pārejas "play-off" sērijā, tika izcīnīts paaugstinājums uz B sēriju. Savā pirmajā sezonā (2013-14) B sērijā komanda ierindojās 12. vietā, bet jau gadu vēlāk pieredzējušā trenera Fabricio Kastori vadībā ieguva 1. vietu un paaugstinājumu uz A sēriju.

Sasniegumi 
 B sērija
 Čempioni: 2014–15
 Otrā divīzija
 Grupas uzvarētāji: 1922–23
 "Lega Pro" Otrā divīzija
 Čempioni: 2010–11
 C sērija
 Grupas uzvarētāji: 1945-46
 D sērija
 Grupas uzvarētāji: 1963–64, 1973–74, 1977–78
 Itālijas "Lega Pro" kauss
 Finālisti: 2010–11

Slaveni bijušie spēlētāji 

 Salvatore Banji
 Marko Materaci
 Salvatore Lanna
 Simone Indzagi

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā kluba vietne
 Kluba profils vietnē "Twitter"

Itālijas futbola klubi
Strāžnice

Strāžnice () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Hodonīnas apriņķī pie Morāvas upes.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 14. gadsimta sākumā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Līdz Otrajam pasaules karam pilsētā dzīvoja ebreju kopiena. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Ekonomika
Pilsētas apkaimē - vīna ražošana.

Tūrisms
Strāžnices pilī atrodas Tautas kultūras institūts. Pilsētā tradicoionāli notiek folkloras festivāls. Pie pilsētas saglabājušās aizsardzības celtņu atliekas.

Cilvēki
17. gadsimta sākumā pilsētā dzīvoja Jans Komenskis.

Ārējās saites
Tautas kultūras institūts

Čehijas pilsētas
Dienvidmorāvijas apgabala pilsētas
Zūras

Zūras ir ciems Kurzemē, Ventspils novada Vārves pagastā Ventas kreisajā krastā pie autoceļa V1328 un netālu no autoceļa P108 (Ventspils — Kuldīga — Saldus). Zūrās atrodas sporta un kultūras centrs "Zūras", bibliotēka un pasta nodaļa.

Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Zūru muižu (Gut Suhrs).

Līdz 1949. gadam ciems bija Zūru pagasta centrs. Zūru astoņgadīgo skolu beidzis politiķis Ģirts Valdis Kristovskis.

Atsauces 

Vārves pagasts
Ventspils novada ciemi
Latvijas ciemi
Marakaibo

Marakaibo () ir pilsēta Venecuēlā. Otra lielākā pilsēta valstī pēc Karakasas un viena no lielākajām ostas pilsētām valstī. Atrodas rietumu krastā kanālam, kas savieno Marakaibo ezeru un Venecuēlas līci.

Līdz naftas atradnes atklāšanai 1917. gadā tā bija maza ostas pilsēta. Desmit gadu laikā Marakaibo kļuva par Venecuēlas un Dienvidamerikas naftas metropoli. 1946. gadā pilsētā dibināta Sulijas Universitāte.

Ārējās saites 
 

Venecuēlas pilsētas
Zemīte

Zemīte ir ciems Tukuma novada Zemītes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Vēdzeles krastā autoceļu P109 un P121 krustojumā  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Zemītē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, tautas nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasta nodaļa, veikals, luterāņu baznīca, Birzītes dabas taka. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Zemītes muižas (Samiten) centru, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Zemīte» ciemats. Zemītes luterāņu baznīca (16. gadsimts) ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet baznīcas altāris (17. gadsimts) — mākslas piemineklis. Zemītes muižas apbūve — pils (mūsdienās — skola), 6 kalpu mājas, klēts (tautas nams), ūdensdzirnavas un parks (9,2 ha; dižgoba 5,2 m apkārtmērā) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Grenči

Grenči ir ciems Tukuma novada Zemītes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Rojas upes krastā pie autoceļa P121  no pagasta centra Zemītes,  no Kandavas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Grenču muižas (Grenzhof, Grendsen) centru. Grenču muižas apbūve (pils un parks), kā arī Grenču vējdzirnavas ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

Atsauces 

Zemītes pagasts
Tukuma novada ciemi
Aizdzire

Aizdzire ir ciems Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa V1471  no pagasta centra Kandavas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Aizdzires muižas (Adsirn, Adsern) centru. Muižas pils (18. gadsimta beigas — 19. gadsimts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis, mūsdienās — pamesta.

Atsauces
Valdeķi

Valdeķi ir ciems Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Teņņu strauta krastā pie autoceļa P109  no pagasta centra Kandavas,  no novada centra Tukuma un  no Rīgas. Valdeķos atrodas kultūras nams, veikals, bijusī Aizdzires skola.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Valdeķu muižas (Waldeck) centru. 1882. gadā uzceltā muižas pils ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Muižu 1845. gadā, atdalot no Aizdzires muižas, izveidoja tās īpašnieks Nikolauss fon Koskuls un uzdāvināja savai sievai Luīzei (dzimušai Hānei). 
1931. gadā to stipri nolaistu iegādājās izdevējs Antons Benjamiņš, kas to īsā laikā izveidoja par lauku paraugsaimniecību. 1941. gadā nacionalizēta, mūsdienās — Benjamiņu dzimtas īpašums. Ciems ap muižu izaudzis pēckara gados.

Atsauces 

Kandavas pagasts
Tukuma novada ciemi
Veseli pie Morāvas

Veseli pie Morāvas () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Hodonīnas apriņķī pie Morāvas upes.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 12. gadsimtā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Čehijas pilsētas
Dienvidmorāvijas apgabala pilsētas
Ziras

Ziras ir ciems Kurzemē, Ventspils novada Ziru pagasta centrs. Atrodas pie autoceļu V1269 (Alsunga — Tērande — Ziras) un V1350 (Ziras — Vēkas) krustojuma. Zirās atrodas pagasta pārvalde un 1989. gadā celts tautas nams. Ziru pamatskola slēgta 2009. gadā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Ziru muižu (Gut Sirgen).

Atsauces 

Ziru pagasts
Ventspils novada ciemi
Latvijas ciemi
Latvijas telpu futbola asociācija

Latvijas telpu futbola asociācija ir organizācija, kas apvieno Latvijas telpu futbola klubus un organizācijas, kuri piedalās telpu futbola čempionātos un citās telpu futbola aktivitātēs. Organizācija ir dibināta 2014. gada 19. septembrī un tās sastāvā ietilpst 27 biedri. Visiem Latvijas telpu futbola čempionāta klubiem ir jābūt LTFA biedriem vai biedru kandidātiem, kuri atzīst LFF, UEFA un FIFA jurisdikciju. Organizācija pārstāv un aizstāv to likumīgās tiesības un intereses. 

Saskaņā ar noslēgto vienošanos ar LFF, LTFA rīko Latvijas telpu futbola Virslīgas, 1.Līgas, Superkausa, Latvijas Kausa, Latvijas skolu čempionāta izcīņas, kā arī citas telpu futbola aktivitātes.
LTFA risina visus jautājumus, kas ir saistīti ar telpu futbola juridiskām komisijām (Disciplinārlietu komisija, Spēlētāju statusa un pārejas komisija un Apelāciju komisija), tiesnešu un treneru apmācībām, biedru uzņemšanu, spēlētāju licencēšanu.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

Atsauces 

Futbols Latvijā
Latvijas sporta organizācijas
Frosinone Calcio

Frosinone Calcio ir Itālijas futbola klubs no Frozinones Lacio reģionā. 2014.—2015. gada sezonā klubs izcīnīja 2. vietu Itālijas futbola čempionāta B sērijā un pirmo reizi vēsturē kvalificējās A sērijai, kur ierindojās tikai 19. vietā un atgriezās B sērijā. Savas mājas spēles komanda aizvada Stadio Benito Stirpe, kur ir 16 227 skatītāju vietas.

Sasniegumi 
 B sērija
 Vicečempioni: 2014–15
 C2 sērija
 Grupas uzvarētāji: 1986–87, 2003–04
 D sērija
 Grupas uzvarētāji: 1965–66, 1970–71

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne
 Kluba profils vietnē "Twitter"

Itālijas futbola klubi
Ādams Jeitss

Ādams Jeitss (; dzimis ) ir profesionāls Lielbritānijas šosejas un treka riteņbraucējs, kurš pārstāv UCI ProTeam komandu .

Karjera

Orica—GreenEDGE/Mitchelton—Scott (2014—2020) 
2015. gadā viņš izcīnīja uzvaru Sansevastjanas klasikā pēc tam, kad tābrīža līderi Gregu Van Avermātu notrieca organizatoru motorollers.

2016. gadā Jeitss uzvarēja Tour de France jauno braucēju klasifikācijā, bet kopvērtējumā ierindojās ceturtajā vietā.

Ineos Grenadiers (2021—2022) 
2020. gada augustā Jeitss parakstīja divu gadu līgumu ar , sākot ar 2021. gada sezonu.

UAE Team Emirates (2023—) 
2022. gada sezonas beigās Jeitss paziņoja par pievienošanos  komandai.

Privātā dzīve 
Viņa dvīņubrālis Saimons arī ir profesionāls riteņbraucējs, abi vairākas sezonas pārstāvēja  komandu.

Sasniegumi lielajās tūrēs 

Piezīme: IZST — izstājās

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Lielajā Mančestrā dzimušie
Lielbritānijas riteņbraucēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Kandavas stacija

Kandavas stacija, agrāk arī Bebrupe, ir ciems Tukuma novada Kandavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Bebrupes krastā pie Rīgas—Ventspils dzelzceļa un autoceļa A10  no pagasta centra Kandavas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Kandavas dzelzceļa stacijas. Ciemā kādreiz bijis veikals. Patlaban pie stacijas atrodas vairāki uzņēmumi, tai skaitā kokapstrādes uzņēmums "Reniar".

Atsauces
Abduls Kalāms

Avuls Pakirs Džainulabdīns Abduls Kalāms (, Avul Pakir Jainulabdeen Abdul Kalam), plašāk pazīstams kā A. P. Dž. Abduls Kalāms (ஆ. ப. ஜெ. அப்துல் கலாம், A. P. J. Abdul Kalam; dzimis , miris ) bija Indijas 11. prezidents. Bijis zinātnieks un zinātnes administrators militāro raķešu un civilās kosmonautikas jomā. Ieguvis iesauku "Indijas raķešu vīrs".

Abduls Kalāms dzimis nabadzīgā tamilu musulmaņu ģimenē. Viņam bija trīs brāļi un māsa. 1954. gadā Kalāms pabeidza Sentdžozefa koledžu Tiručirapalli.

1960. gadā Madrasas tehnoloģiju institūtā ieguva avioinženiera diplomu. Kalāms ieguva zinātnieka darbu Indijas militārās pētniecības organizācijas Defence Research and Development Organisation (DRDO) Aeronautikas attīstības laboratorijā. Sākotnēji viņš armijai konstruēja nelielu helikopteru. Piedalījās arī komitejā, kas nodarbojās ar valsts kosmiskās programmas formulēšanu. 1965. gadā sāka izstrādāt raķetes projektu.

1969. gadā Abduls Kalāms tika pārcelts uz Indijas kosmisko pētījumu organizāciju (ISRO). Viņš bija Indijas pirmās kosmiskā nesējraķetes Satellite Launch Vehicle (SLV) projekta direktors.
1970. gados Kalāms arī vadīja divus projektus Project Devil un Project Valiant, lai izveidotu ballistiskās raķetes no SLV pielietotajām tehnoloģijām.
1980. gados viņš vadīja militāro raķešu programmu Integrated Guided Missile Development Program.

No 1992. līdz 1999. gadam Abduls Kalāms bija premjerministra galvenais padomnieks zinātnes lietās un DRDO sekretārs. Šajā laikā tika veikts kodolizmēģinājums Pokhran-II, kurā viņam bija svarīga politiska un tehnoloģiska dalība.
1998. gadā Kalāms kopā ar kardiologu Bhupathiraju Somaraju izstrādāja lētu koronāro stentu.

Abduls Kalāms uzvarēja 2002. gada prezidenta vēlēšanās, otrajā vietā atstājot Lakšmi Sahgalu. Prezidenta zvērestu nodeva .
2007. gadā viņu prezidenta amatā nomainīja Pratibha Patila.

Ārējās saites 

 Abdula Kalāma vietne

Tamilnādā dzimušie
Indijas prezidenti
Indijas zinātnieki
Reģi

Reģi ir aprūpes ciems Kuldīgas novada Alsungas pagastā. Izvietojušies pagasta austrumdaļā  no pagasta centra Alsungas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Reģos atrodas 1890. gadā celtā Reģu muiža, kurā atradās pansionāts.

2007. gada 22. februārī sociālās aprūpes centrā "Reģi" notika postošs ugunsgrēks, kurā dzīvību zaudēja 23 no 90 aprūpes centrā dzīvojošiem iemītniekiem. Tas kļuva par postošāko ugunsgrēku Latvijas vēsturē. Pēc ugunsgrēka aprūpes centru slēdza un tā iemītniekus pārvietoja uz Gudeniekiem.

Pēc ugunsgrēka Latvijas Piļu un muižu asociācija aicināja ēku saglabāt un restaurēt.

Reģos atrodas murkšķu audzētava "Jaunstuči", kas darbojas arī kā tūrisma objekts.

Atsauces
Kakadu nacionālais parks

Kakadu nacionālais parks () atrodas Ziemeļu teritorijā, Austrālijā, 171 km uz dienvidaustrumiem no Darvinas. Parka nosaukums cēlies no Gaagudju valodas, kurā iepriekš tika runāts parka ziemeļu daļā, nosaukuma.

Cauri nacionālajam parkam tek Dienvidaligatoras upe. Pats parks ir 20 000 km liels. Tā teritorija pieder aborigēniem, taču to apsaimnieko kopā ar valdību, kam ir iznomāta parka zeme.

Senākie parka teritorijā atrodamie ieži ir izveidojušies pirms 2,5 miljardiem gadu. Ir atklātas apmēram 5000 aborigēnu klinšu zīmējumu vietas, no kurām dažas ir līdz 20 000 gadiem vecas. Arheologi uzskata, ka kopumā tādas varētu būt 15 000. Parkā dzīvo vairāk nekā 1600 augu sugas, 10 000 dažādu kukaiņu, 60 zīdītāju sugas, 280 putnu sugas, 120 rāpuļu sugas, 50 zivju sugas.

1964. gadā reģions tika noteikts par aborigēnu rezervātu, 1972. gadā — dabas rezervātu, 1979. gadā — nacionālo parku. 1981. gadā Kakadu nacionālais parks iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Pie parka atrodas Reindžeras urāna rakstuves.

Ārējās saites 
 
 
 

Nacionālie parki
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Austrālijā
Freizera sala

Freizera sala () atrodas Kvīnslendā, Austrālijā, apmēram 200 km uz ziemeļiem no Brisbenas.

Sala ir 120 km gara un 24 km plata. Freizera sala ir pasaulē lielākā smilšu sala, kā arī lielākā sala Kvīnslendā un sestā lielākā Austrālijā. Te atrodas lietus meži, ezeri, kalni, ielejas. Ievērojamas ir arī sarkanā smilšakmens klintis.

Apskalo Hārvija līcis un Klusais okeāns.

Cilvēki salu apdzīvo vismaz 5000 gadus. Sala nosaukta Elizabetes Freizeres vārdā. Viņa kopā ar vīru un citiem avarējušā kuģa Stirling Castle pasažieriem izkāpa uz salas, kur viņus sagūstīja aborigēni. Elizebete izglābās un atgriezās Anglijā.

1992. gadā sala iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Ārējās saites 
 
  
 

Austrālijas salas
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Austrālijā
Joensū

Joensū ( — 'upes mute') ir Somijas pilsēta un pašvaldība Ziemeļkarēlijā. Dibināta 1848. gadā. Joensū iedzīvotāju skaits ir  (2015. gada 30. jūnijā). Pašvaldība robežojas ar Krieviju.

Joensū ir divas augstskolas: Austrumsomijas universitāte ( studentu) un Ziemeļkarēlijas lietišķo zinātņu universitāte (4000 studentu).

Lielākie darba devēji ir Joensū pašvaldība, Ziemeļkarēlijas pašvaldību apvienības slimnīca, atslēgu ražotājs Abloy un drukāšanas uzņēmums Punamusta.

Joensū dažkārt tiek dēvēta par Eiropas meža galvaspilsētu, jo šeit atrodas Eiropas Meža institūts. Joensū atrodas arī citas meža pētniecības un izglītības institūcijas, kā arī meža tehnikas ražotājs John Deere Forestry Oy.

Joensū  ir mājvieta hokeja klubam Jokipojat.

Vēsture 
Joensū pilsētu 1848. gadā dibināja Krievijas cars Nikolajs I kā Ziemeļkarēlijas reģionālo centru.
19. gadsimtā Joensū attīstījās rūpniecība un  tirdzniecība. Tika uzlabota ūdens satiksme, izbūvējot Saimā kanālu. 19. gadsimta beigās Joensū bija viena no lielākajām ostas pilsētām Somijā.

1954. gadā Joensū pievienota Pielisensū pašvaldība. 2005. gada sākumā pievienota Kīhtelisvāra un Tūpovāra. 2009. gada sākumā pievienota Eno un Piheselke.

Ārējās saites 

 City of Joensuu 
 City of Joensuu 

Somijas pilsētas
Ziemeļkarēlija
Bērzaine (Bērzaines pagasts)

Bērzaine, agrāk — Jaunburtnieki, ir ciems Valmieras novada Bērzaines pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidrietumos Briedes vecupes krastā pie autoceļa V193  no novada centra Valmieras un  no Rīgas. Bērzainē atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, feldšeru punkts, pasta nodaļa, vairāki veikali. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Jaunburtnieku muižas () centru, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Bērzaine» ciemats.  Jaunburtnieku muižas apbūve (kungu māja, pārvaldnieka māja, kučiera māja, klēts, kūts-stallis, spirta brūzis, kalve un parks) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi. Muižas lūgšanas namā, pirmie privātie dievkalpojumi notika jau sākoties ar 1855. gadu.

Atsauces 

Bērzaines pagasts
Valmieras novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Lauri Auss

Lauri Auss (;  – ) bija profesionāls Igaunijas šosejas riteņbraucējs, kas Igauniju pārstāvēja trijās Olimpiskajās spēlēs. 

Dzimis Tartu, 1995. gadā viņš kļuva par profesionāli un pārstāvēja vairākas Francijas komandas. 1997. gadā viņš kļuva par pirmo Igaunijas pārstāvi, kas sasniedzis Tour de France finišu. Auss savas karjeras gaitās vairākas reizes kļuva par Igaunijas čempionu. 1992. gada Barselonas Olimpiskajās spēlēs izcīnīja piekto vietu, lielās grupas finiša sprintā piekāpjoties vienīgi vācu sprinterim Ērikam Cābelam.

Lauri Auss mira 2003. gadā, kad treniņa laikā pie Tartu viņu no aizmugures notrieca piedzēries autovadītājs. Pēc šī notikuma Igaunijas sabiedrībā tika aktualizēts jautājums par bargākiem sodiem par auto vadīšanu reibumā.

Ausa piemiņai tiek rīkotas starptautiskas ikgadējas sacensības Lauri Aus’i Memoriaal.

Atsauces

Ārējās saites 

1970. gadā dzimušie
2003. gadā mirušie
Igaunijas riteņbraucēji
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tartu dzimušie
Īzaks Berss

Īzaks Ābrams Berss ( — 1970. gads) bija ebreju izcelsmes Latvijas pedagogs un politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces un Rīgas domes deputāts, sociāldemokrātiskās organizācijas «Bunds» biedrs.

Biogrāfija 
Īzaks Berss piedzima  Rīgā. Pēc izglītības bija inženieris metalurgs. Berss bija Rīgas Ebreju vidusskolas direktors.

Berss bija ebreju sociāldemokrātiskās organizācijas «Bunds» biedrs. Viņš piedalījās Tautas padomē, kā arī no 1920. līdz 1922. gadam bija Latvijas Satversmes sapulces deputāts (ievēlēts no Latvijas Sociāldemokrātiskās Strādnieku partijas saraksta). No 1922. līdz 1934. gadam bija Rīgas domes deputāts.

1941. gada jūnijā izsūtīts uz Sibīriju. No izsūtījuma atbrīvots 1956. gadā.

ASV matemātiķa Lipmana Bersa tēvs.

Atsauces 

1886. gadā dzimušie
1970. gadā mirušie
Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu
Latvijas ebreji
Latvijas pedagogi
Latvijas sociāldemokrāti
Padomju represiju upuri
Rīgā dzimušie
Rīgas domes deputāti
Satversmes sapulces deputāti
Tautas padomes locekļi
Oļegs Solodovs

Oļegs Solodovs (1965. gada 21. decembris) ir Latvijas uzņēmējs un mediju holdinga “Baltijas Mediju Alianse” akcionārs un valdes priekšsēdētājs.

Izglītība 
1983. gadā pabeidzis Ufas 32. vidusskolu. 1986. gadā absolvējis Rīgas Civilās aviācijas lidotāju tehnisko skolu. 2000. gadā neklātienē ieguvis MBA grādu finansēs Kennedy-Western University, ASV.

Karjera 

 1995. gads - O. Solodovs sāk investēt televīzijas nozarē. 5. gadus, no 1995. gada līdz 2000. gadam, ieņem viceprezidenta amatu AS “TEM ART GROUP”. Atrodoties amatā, sāk ievietot Latvijas reklāmu populārā Krievijas televīzijas kanāla “ORT” reklāmas blokos.

 2001. gads - kļūst par SIA “TEM LV” viceprezidentu. Atrodoties amatā, par reklāmas izvietošanu noslēdz līgumus ar visu trīs Baltijas valstu lielākajiem kabeļtelevīzijas operatoriem.
 
 2002. gads - kļūst par valdes priekšsēdētāju jaunizveidotā uzņēmumā. Televīzijas kanālā “Baltijas Pirmais Kanāls”, kas apraidi Baltijas valstu mediju vidē uzsāk 2002. gada septembrī.

 2005. gads - tiek izveidoti divi, pilnīgi jauni televīzijas kanāli - “Baltijas Pirmais muzikālais kanāls” un “REN TV Baltic”, kurus veido uzņēmumi ar identiskiem nosaukumiem.

 2007. gads - tiek izveidots mediju holdings “Baltijas Mediju Alianse”, par kura valdes priekšsēdētāju kļūst O. Solodovs. Viņš kļūst arī par vienu no mediju holdinga akcionāriem. Nepieciešamība pēc holdinga izveidošanas rodas, kad plašais mediju bizness Baltijā kļūst pārlieku sazarots. Restrukturizējot grupas uzņēmumus, vairāki televīzijas kanāli, laikraksti, reklāmas kompānija un citi uzņēmumi tiek iekļautie holdingā Baltijas Mediju Alianse.

Bizness 

Mediju holdinga “Baltijas Mediju Alianse” apgrozījums 2014. gadā sasniedza 18,8 miljonus eiro. Oļegs Solodovs ir šī holdinga valdes priekšsēdētājs un akcionārs.

Ģimene 

O. Solodovs ir precējies. Ir trīs dēli un meita.

Ārēji resursi 
 http://olegsolodov.com/lv/

1965. gadā dzimušie
Latvijas uzņēmēji
Ufā dzimušie
Irši (ciems)

Irši ir ciems Aizkraukles novada Iršu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Iršupītes krastā pie autoceļa P79  no novada centra Aizkraukles un  no Rīgas. Iršos atrodas pagasta pārvalde, Pērses pamatskola, klubs, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasta nodaļa, veikals, katoļu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Iršu muižas (Hirschenhof) centru, līdz 1939. gadam bija Iršu vācu kolonijas centrs. 2. pasaules kara laikā ciems stipri izpostīts, vēlāk izaudzis kā padomju saimniecības Līdums centrālais ciemats.

Atsauces 

Iršu pagasts
Aizkraukles novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Vācbaltieši
Marcins Gortats

Marcins Janušs Gortats (; dzimis  Lodzā, Polijā) ir bijušais poļu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, Polijas basketbola izlases dalībnieks. Nozīmīgāko karjeras daļu pārstāvēja NBA klubu Vašingtonas "Wizards".

Karjera

NBA 
Pēc pāris sezonām Vācijas basketbola Bundeslīgas klubā Ķelnes "RheinEnergie" M. Gortatu Fīniksas "Suns" izvēlējās 2005. gada NBA drafta otrajā kārtā ar kopējo 57. numuru un uzreiz aizmainīja uz Orlando "Magic". Spēlētājs arī pēc drafta turpināja spēlēt Vācijas klubā, līdz 2007. gadā pārcēlās uz ASV, kur sākotnēji spēlēja Attīstības līgā, bet decembrī debitēja "Magic" sastāvā. Ar "Magic" viņš sasniedza NBA finālsēriju, kļūdams par pirmo Polijas basketbolistu, kas to paveicis.

2010. gada 18. decembrī M. Gortats tika aizmainīts uz viņu savulaik draftējušo Fīniksas "Suns" plašā maiņas darījumā kopā ar Vinsu Kārteru, Mikelu Pjetrusu, nākotnes drafta izvēli un naudas kompensāciju pret Džeisonu Ričardsonu, Īrlu Klārku un Hedo Turkoglu. 2011.—2012. gada NBA sezonā viņš bija vienīgais "Suns" spēlētājs, kas piedalījās visās 66 spēlēs (sezona bija lokauta dēļ īsāka), devās tajās sākuma pieciniekā, gūstot vidēji 15,4 punktus un 10 atlēkušās bumbas spēlē, kas ir viņa karjeras augstākie rādītāji.

2013. gada 25. oktobrī M. Gortats tika aizmainīts kopā ar Šenonu Braunu, Malkolmu Lī un Kendalu Māršalu uz Vašingtonas "Wizards" pret Emeku Okaforu un nākamās sezonas pirmās kārtas drafta izvēles tiesībām. 2014. gada vasarā viņš noslēdza jaunu līgumu ar "Wizards" uz piecām sezonām par 60 miljoniem dolāru. "Wizards" sastāvā M. Gortats bija vadošais centra spēlētājs, komanda šajā laika posmā bija viena no vadošajām Austrumu konferencē.

2018. gada jūnijā M. Gortats tika aizmainīts uz Losandželosas "Clippers" pret Ostinu Riversu. 2019. gada februārī komanda atbrīvoja spēlētāju, bet vēl pēc gada M. Gortats oficiāli paziņoja par profesionālā sportista karjeras beigām.

Privātā dzīve 
M. Gortata tēvs Janušs Gortats ir bijušais bokseris, 1972. un 1976. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs, savukārt māte Alicja Gortata spēlējusi volejbolu un pārstāvējusi Polijas izlasi.

Atsauces

Ārējās saites 

 NBA profils 

1984. gadā dzimušie
Polijas basketbolisti
Basketbola centri
Orlando "Magic" spēlētāji
Fīniksas "Suns" spēlētāji
Vašingtonas "Wizards" spēlētāji
Losandželosas "Clippers" spēlētāji
Lodzas vojevodistē dzimušie
Kolumbijas administratīvais iedalījums

Kolumbijas administratīvo iedalījumu veido 32 departamenti (spāņu: departamentos) un 1 galvaspilsētas distrikts (spāņu: Distrito Capital). Departamentus sīkāk iedala 1119 municipalitātēs (spāņu: municipios). 
Katru departamentu pārvalda gubernators (spāņu: gobernador) un Departamenta asambleja (spāņu: Asamblea Departamental), kuru tautas referendumā ievēl uz 4 gadiem. Gubernatori nevar vairākas reizes pēc kārtas kandidēt uz šo amatu. Departamentiem ir piešķirtas daļējas autonomijas tiesības. Municipalitātes pārvalda mērs (spāņu: alcalde) un mucipalitātes padome (spāņu: concejo municipal), kas tiek ievēlēti uz 4 gadiem. 

Pēc platības lielākā administratīvi teritoriālā vienība ir Amazonasas departaments (109 665 km²), savukārt mazākā — Sanandresas, Providensijas un Santakatalinas arhipelāgs (52,5 km²). Pēc iedzīvotāju skaita lielākā administratīvā vienība ir Galvaspilsētas distrikts (7 976 700 iedzīvotāji), bet mazākā — Gvainijas departaments (41 482 iedzīvotāji).

Administratīvo līmeņu shēma

Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

Galvaspilsētas distrikts

Departamenti

Atsauces 

Administratīvais iedalījums
Valstu administratīvais iedalījums
Īzaks Rabinovičs

Īzaks Rabinovičs ( — ) bija ebreju izcelsmes Latvijas politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces un Rīgas domes deputāts, sociāldemokrātiskās organizācijas «Bunds» biedrs.

Biogrāfija 
Īzaks Rabinovičs piedzima . Ieguva augstāko izglītību ekonomikā.

Rabinovičs bija ebreju sociāldemokrātiskās organizācijas «Bunds» biedrs. Viņš piedalījās Tautas padomē, kā arī no 1920. līdz 1922. gadam bija Latvijas Satversmes sapulces deputāts (ievēlēts no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas saraksta). Vēlāk bija Rīgas domes deputāts. No 1928. līdz 1934. gadam bija Rīgas Diskonto bankas valdes loceklis.

1941. gada 14. jūnijā izsūtīts uz Sibīriju. Miris  ceļā uz nometinājuma vietu.

Atsauces 

1884. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Latvijas ebreji
Latvijas ekonomisti
Latvijas sociāldemokrāti
Padomju represiju upuri
Rīgas domes deputāti
Satversmes sapulces deputāti
Tautas padomes locekļi
Rabinovičs

Rabinovičs var būt:
 Ābrams Rabinovičs (Абрам Исаакович Рабинович) — Krievijas šahists (1878—1943);
 Iļja Rabinovičs (Илья Леонтьевич Рабинович) — Krievijas šahists (1891—1942);
 Īzaks Rabinovičs — Latvijas politiķis (1884—1941).
 

Uzvārdi
Jons Izagirre

Jons Izagirre Insausti (; dzimis ) ir profesionāls Spānijas šosejas un velokrosa braucējs, kas šobrīd pārstāv UCI ProTeam komandu .

Karjera 
Dzimis Basku Zemē, Ormaistegi, Izagirre nāk no riteņbraucēju ģimenes. Profesionāli riteņbraucēji ir bijuši gan viņa tēvs Hosē Ramons un brālis Gorka. 2011. gadā pievienojās  komandai, kurā startēja kopā ar brāli,

Izagirre savu pirmo profesionālu uzvaru guva 2012. gada pavasarī, uzvarot Vuelta a Asturias individuālā brauciena posmā, tajā pašā gadā startējot savā pirmajā lielajā tūrē — Giro d'Italia. 16. posmā viņš izcīnīja uzvaru, veicot atrāvienu vienatnē pēdējos četros kilometros.

Pēc komandas izjukšanas abi kopā ar brāli 2014. gada sezonā pievienojās  komandai.

2015. gada augustā viņš uzvarēja Tour de Pologne kopvērtējumā.

2016. gada Tour de France izcīnīja uzvaru 20. posmā.

Pirms 2017. gada sezonas Izagirre pievienojās jaunizveidotajai  komandai. Viņš bija komandas kopvērtējuma līderis 2017. gada Tour de France, bet krita pirmajā posmā individuālajā braucienā Diseldorfā, gūstot iegurņa traumu, kas noslēdza viņa sezonu.

Nākamajā sezonā viņam komandā pievienojās brālis Gorka. 2018. gada augustā tika paziņots, ka abi brāļi nākamajā sezonā pievienosies  komandai.

Atsauces

Ārējās saites 

Euskaltel-Euskadi profils

1989. gadā dzimušie
Basku Zemē dzimušie
Spānijas riteņbraucēji
Giro d'Italia posmu uzvarētāji
Tour de France posmu uzvarētāji
Vuelta a España posmu uzvarētāji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Palau administratīvais iedalījums

Palau administratīvo iedalījumu veido 16 štati. Pēc platības lielākais štats ir Ngeremlengui (65 km²), bet mazākie Hatohobei, Kajagela, Sonsorola (katrs 3 km²). Pēc iedzīvotāju skaita visvairāk iedzīvotāju ir Kororā (12 676 iedzīvotāji), bet vismazāk — Hatohobei (44 iedzīvotāji).

Administratīvo līmeņu shēma

Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

Štats

Atsauces 

Administratīvais iedalījums
Valstu administratīvais iedalījums
Maria Lohela

Maria Lohela (; dzimusi ) ir Somijas politiķe. No 2015. līdz 2018. gadam viņa bija parlamenta Eduskuntas priekšsēdētāja.

Maria Lohela ieguvusi bakalaura grādu Turku universitātē angļu valodā.
No 2009. līdz 2012. gadam viņa bija Turku pilsētas domes locekle.
2011. gadā ievēlēta Eduskuntā no Pamatsomijas vēlēšanu apgabala. 2015. gada vēlēšanās saglabāja vietu parlamentā.

Lohela ir ierosinājusi sašaurināt imigrācijas politiku Somijā. Kopā ar citiem Somu partijas politiķiem Lohela bija līdzautore tā sauktajam Nuiva Manifesti — vēlēšanu kampaņas programmai, kura kritizēja Somijas imigrācijas politiku.

Atsauces

Ārējās saites 

 Personīgā mājaslapa
 Informācijas Esuskuntas mājaslapā

Somijas politiķi
Ziemeļpohjanmā dzimušie
Kārlis Čukste

Kārlis Čukste (dzimis ) ir latviešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2022) Čukste pārstāv Liiga komandu Lahti "Pelicans".

Viņa tēvs Ainārs Čukste ir latviešu basketbola treneris, savukārt māte Baiba Čukste ir agrākā Latvijas sieviešu hokeja izlases kapteine.

Spēlētāja karjera 
Karjeru uzsācis SK Rīga 16 sastāvā. Tās rindās 2012.—13. gada sezonā kļuva par Latvijas U-18 čempionu. Nākamajā sezonā komandas rindās spēlēja jau Latvijas U-20 līgā. 2014.—15. gada sezonu aizvadīja MHL vienībā HK Rīga.

Pēc sezonas noslēguma Čuksti 2015. gada NHL draftā izvēlējās Sanhosē "Sharks". Nākamo sezonu aizsargs jau aizvadīja Ziemeļamerikā, USHL komandā Čikāgas "Steel". 2016. gada pavasarī kļuva zināms, ka nākamajā sezonā aizsargs spēlēs Kvinipjekas universitātes komandā NCAA čempionātā. Tās rindās spēlēja līdz pat 2020. gadam.

2020. gada vasarā Čukste noslēdza līgumu ar Amerikas hokeja līgas vienību Sanhosē "Barracuda". COVID-19 pandēmijas dēļ aizkavējoties hokeja sezonas sākumam Ziemeļamerikā, 2020.—21. gada sezonu Čukste uzsāka Latvijas čempionāta klubā HK Mogo.

Latvijas hokeja izlases rindās spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā junioriem, kā arī 2014. un 2015. gada Pasaules čempionātos jauniešiem. Čukste tika iekļauts Latvijas izlases sastāvā, lai dotos uz 2022. gada olimpiskajām spēlēm, taču pozitīva COVID-19 testa dēļ izbraukšanas dienā no sastāva tika atsaukts.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Latvijas hokejisti
Gudenieki

Gudenieki ir ciems Kuldīgas novada Gudenieku pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā Užavas krastā pie autoceļa V1264  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Gudeniekos atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, pasts, veikals, katoļu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados netālu no vecās Gudenieku pagastmājas, izaudzis kā ciema padomes un kolhoza «Ļeņina ceļš» (vēlāk — «Gudenieki») centrālais ciemats.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Vikija Leandrosa

Vikija Leandrosa, baronese fon Rufina (dzimusi Papathanasiu () 1949. gada 23. augustā (šīs dziedātājas dzimšanas gads tiek apstrīdēts), pazīstama ar savu skatuves vārdu Vikija Leandrosa, ir grieķu dziedātāja ar ilgu starptautisko karjeru. Viņa ir meita dziedātājam, mūziķim un komponistam Leandrosam Papathanasiu (pazīstams arī kā Leo Leandross, kā arī Mario Panass). 1972. gadā viņa kļuva slavena pēc uzvaras Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu Après Toi, pārstāvot Luksemburgu.

Politiķes karjera 

2006. gada 15. oktobrī Vasilikija fon Ruffina (Vikija Leandrosa) tika iekļauta Grieķijas ostas pilsētas Pirejas domes darbinieku sarakstā. Viņas uzdevums attiecās uz kultūras un starptautisko attīstību Pirejā. Viņa bijusi arī Pirejas vicemērs. 2008. gada jūnijā tika paziņots, ka Leandrosa nolēmusi atstāt savu pozīciju Grieķijas politikā, norādot, ka viņai bija pārāk liela darba slodze un laiks, kas nepieciešams, lai izpildītu savus politiskos pienākumus, un ka tas kļuva neiespējami savienot šos pienākumus ar savu dziedātājas karjeru.

Atsauces 

Grieķu dziedātāji
Luksemburgas Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki‎
1972. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
1949. gadā dzimušie
Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāji
Basi

Basi, agrāk — Birži, ir ciems Kuldīgas novada Gudenieku pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā Guļas valka krastā pie autoceļa V1290  no pagasta centra Gudeniekiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Basos atrodas Kuldīgas pamatskolas Basu filiāle, tautas nams, bibliotēka, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Biržu muižas (Birshof, Byrszen) centru un bijušā Basu pagasta valdi, izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Basi» centrālais ciemats. Biržu muižas apbūve (19. gadsimta pils, klēts, kūts, kalpu māja, 4,5 ha liels parks) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

Atsauces
Krūtsgals

Krūtsgals () ir uz āru izvirzīts, pigmentēts krūts dziedzera veidojums. Krūtsgalu aptver pigmentēta zona, ko sauc par areolu. Zīdīšanas laikā caur krūtsgalu izdalās mātes piens. Krūtsgalu žargonā mēdz dēvēt arī par pupu. Daudzās kultūrās sieviešu krūtsgali ir seksualizēti un tiek saistīti ar seksualitāti. Dzimumuzbudinājuma un ovulācijas laikā var novērot krūtsgala erekciju un jūtīguma paaugstināšanos.

Ārējās saites 

Dziedzeri
Ginekoloģija
Cilvēka seksualitāte
Ušmala

Ušmala (Uxmal, Óoxmáal) ir maiju pilsēta, atrodas mūsdienu Meksikas teritorijā Jukatanas pussalā. Tiek uzskatīta par vienu nozīmīgākajiem maiju civilizācijas pilsētām. Atrodas 62 km uz dienvidiem no Meridas pilsētas.

10. gadsimta beigās Ušmalu iekaroja tolteku ciltis. Tiek uzskatīts, ka 13. gadsimta sākumā Maijapana sagrāva pilsētu. Pilsēta tika pamesta ap 1450. gadu. Ievērojamākais objekts pilsētā ir 40 m augstā Burvja piramīda (Pirámide del adivino).

1996. gadā Ušmala tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Ārējās saites 

 

Vietas Meksikā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā
Maiju civilizācija
Īvande

Īvande, agrāk arī Lielīvande vai Dižīvande, ir ciems Kuldīgas novada Īvandes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Vankas krastā pie autoceļa P119  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Īvandē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, pasts, ārsta prakse, veikals, luterāņu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lielīvandes muižas (Groß-Iwanden) centru un baznīcu, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes (līdz 1977. gadam) un kolhoza «Īvande» ciemats. Īvandes ūdensdzirnavas (1842) un Lielīvandes muižas apbūve (vecā pils, jaunā pils, klēts, stallis) un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Aleksandrs Kannenbergs

Aleksandrs Kannenbergs (dzimis  Harkovā, miris  Rīgā) bija latviešu finanšu darbinieks un šahists.

Dzīves gājums 
A. Kannenbergs mācījies Jelgavas reālskolā. Pēc tās beigšanas no 1912. līdz 1918. gadam viņš studējis Rīgas politehnikuma komerczinību nodaļā. Piedalījies arī atbrīvošanas cīņās. Vēlāk strādājis vairākos lielos uzņēmumos, bet no 1936. gada finanšu ministrijā kā finanšu ministrijas valsts apdrošināšanas uzņēmuma personu apdrošināšanas daļas vadītājs un bijis AS „Vairogs" revīzijas komisijas priekšsēdētājs. 
No 1935. gada bijis Latvijas Grāmatvežu savienības biedrs.

Aktivitātes šaha laukā 
Ar šaha spēli viņš iepazinies jau skolas gados. Šeit arī sākusies viņa sirsnīga draudzība ar Hermani Matisonu, kas turpinājās līdz pat meistara nāvei. Neraugoties uz daudzajiem pienākumiem, Kannenbergs vienmēr pratis atlicināt laiku šaham. Viņš piedalījies Latvijas šaha dzīves pirmsākumu izveidošanā un šaha biedrību noorganizēšanā. 1920. gada 23. aprīlī iestājies 2. Rīgas Šaha biedrībā un no 1921. gada 28. janvāra līdz 1924. gada beigām bijis biedrības priekšsēdētāja H. Matisona vietnieks. Kad biedrību pārdēvēja par Rīgas šaha klubu, viņš ticis ievēlēts par tā priekšnieku. Vairākus gadus viņš vadījis gan Latvijas meistarības izcīņas turnīrus, gan dažāda cita veida sarīkojumus un sacīkstes. Aktīvi darbojies Senioru Kluba spēles komitejā kopā ar K. Bētiņu, prof. Dr. Arvīdu Kalniņu, arhitektu P. Dreimani un komponistu E. Melngaili korespondencšaha mačos ar Stokholmas šaha klubiem, izcīnot Rīgai pārliecinošu uzvaru  un nostiprinot Latviešu gambītam paliekošu vietu starptautiskā mērogā. Ar labiem panākumiem Kannenbergs piedalījies arī ierēdņu turnīros, spēlējot finanšu ministrijas pirmā komandā pie pirmā galdiņa.

Darbojies arī kā problēmists un sastādījis vairākus uzdevumus, sevišķi vērtīgs bijis viņa kā Latvijas komandas dalībnieka devums 5. starptautiskajās šaha problēmu risināšanas sacīkstēs 1934. gadā.

Atsauces 

Latvijas šahisti
Šaha problēmisti
Harkivā dzimušie
Laidi

Laidi, agrāk arī Laide, ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta austrumdaļā autoceļu V1272 un V1273 krustojumā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Laidos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bibliotēka, doktorāts, aptieka, pasts, veikals, brīvdabas estrāde. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Laidu muižas (Laiden) centru un Valtaiķu pagastnamu, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Spartaks» ciemats. Laidu muižas apbūve (pils, pārvaldnieka māja, ratnīca-klēts) un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Valtaiķi

Valtaiķi ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos Vaipas upes krastā pie autoceļa P117  no pagasta centra Laidiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Valtaiķos atrodas luterāņu baznīca.

Vēsture 
Sena apdzīvotā vieta, rakstu avotos pirmoreiz minēta 1338. gadā, kad šeit uzcelta Livonijas ordeņa Valtaiķu pils (nopostīta 1583. gadā). Mūsdienu apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Valtaiķu muižas (Neuhausen) centru.

Arheoloģijas un mākslas pieminekļi 
Valtaiķu viduslaiku pils paliekas ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, Valtaiķu baznīcas altāris, kancele, baznīcēnu soli, durvju komplekts, ērģeļu prospekts, luktas, ērģeles un 15 vitrāžas ir valsts nozīmes mākslas pieminekļi.

Atsauces
Sermīte

Sermīte, agrāk arī Sermite, ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā. Izvietojies pagasta rietumos pie autoceļa V1295  no pagasta centra Laidiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Sermītē atrodas bibliotēka, Valtaiķu pasta nodaļa, veikals. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Sermites muižas (Sergemiten) centru, izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Uzvara» ciemats.

Atsauces
Vanga

Vanga ir ciems Kuldīgas novada Laidu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos pie autoceļa V1266  no pagasta centra Laidiem,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. Vangā atrodas veikals. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Vangas muižas (Wangen) centru. Divas durvju vērtnes Vangas muižas klētī (18. gadsimta vidus) ir valsts nozīmes mākslas piemineklis.

Vangas muiža piederēja Ostenzakenu dzimtai. Vangas muižas ēkā Otrā pasaules kara beigās mitinājās vācu armijas štābs. Muižas jums tika noklāts ar tīklu un egļu zariem, lai no gaisa ēka nebūtu pamanāma, tomēr krievu lidmašīnas pēc vairākkārtējiem mēģinājumiem, ēku atklāja un pilnībā iznīcināja. Ir saglabājies reiz bijušais muižas parks ar vēl sazīmējamām pastaigu taku liepu alejām, barona tējas kalniņu (parka malā pie šosejas), kurš apstādīts ar kastaņām. Ostenzakenu dzimtas kapliča un kapenes bija 1 km attālumā no muižas tuvējā mežmalā, taču kapliča un kapenes līdz mūsdienām nav saglabājusies.

Atsauces