Austrija olimpiskajās spēlēs

Austrija olimpiskajās spēlēs piedalās kopš to atjaunošanas 1896. gadā. Austrija kopš tā laika ir piedalījusies gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1920. gada Antverpenes spēles, saistībā ar aktīvo dalību Pirmajā pasaules karā. Austrālija kopš 1924. gada, kad Šamonī notika pirmās ziemas olimpiskās spēles, ir piedalījusies pilnīgi visās ziemas olimpiskajās spēlēs. 

Līdz šim Austrija ir organizējusi divas ziemas olimpiskās spēles 1964. un 1976. gadā. Abas šis ziemas olimpiskās spēles tika organizētas Insbrukā. 

Līdz šim Austrija kopumā ir izcīnījusi 331 olimpisko medaļu (87 zelta, 118 sudraba un 126 bronzas medaļas). Lielākā daļa medaļu — 232 medaļas — ir tikušas izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs, savukārt 87 medaļa ir tikusi izcīnīta vasaras olimpiskajās spēlēs. No ziemas olimpisko spēļu sporta veidiem Austrija visvairāk medaļas ir izcīnījusi kalnu slēpošanā (120 medaļas). Šajā sporta veidā tā ir arī līdera starp pārējām valstīm. Savukārt visvairāk medaļu no vasaras olimpisko spēļu sporta veidiem ir iegūts smaiļošanā un kanoe airēšanā (14 medaļas). Austrija olimpiskās medaļas ir ir izcīnījusi gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1964. gada Tokijas un 2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs tā iebuva 1936. gada Berlīnes spēlēs (4 zelta, 6 sudraba un 3 bronzas medaļas). Savukārt Austrija olimpiskās medaļas ir izcīnījusi katrā ziemas olimpiskajās spēlē, visvairāk 2006. gada Turīnas spēlēs — 23 medaļas (9 zelta, 7 sudraba un 7 bronzas medaļas). 

Slēpotājs Fēlikss Gotvalds, kurš olimpiskajās spēlēs piedalījās ziemeļu divcīņā, ir medaļām bagātākais Austrijas sportists. Viņš piedaloties ziemas olimpiskajās spēlēs no 2002. līdz 2010. gadam, kopumā ir izcīnījis 7 medaļas (3 zelta, 1 sudraba un 3 bronzas medaļas).

Rīkotās spēles 
Insbruka ir Austrijas vienīgā pilsēta, kur ir rīkotas olimpiskās spēles. Insbrukā tās ir rīkotas divas reizes un abas reizes tās bija ziemas olimpiskās spēles.

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits vasaras olimpiskajās spēlēs

Sadalījums pa vasaras olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa ziemas olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļas pa vasaras sporta veidiem

Medaļas pa ziemas sporta veidiem

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Austriju ir ieguvuši četras un vai vairāk olimpiskās medaļas.

Karognesēji 

Austrijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Vasaras olimpiskās spēles 

  2016 Riodežaneiro —  Liu Czja
  2012 Londona —  Markuss Rogans
  2008 Pekina —  Hanss Peters Šteinahers
  2004 Atēnas —  Romāns Hagara
  2000 Sidneja —  Volframs Vaibels
  1996 Atlanta —  Hūberts Raudašls
  1992 Barselona —  Elizabete Toirere
  1988 Seula —  Hūberts Raudašls
  1984 Losandželosa —  Hūberts Raudašls
  1980 Maskava —  Karls Ferstls
  1976 Monreāla —  Ginters Pfafs
  1972 Minhene —  Hūberts Raudašls
  1968 Mehiko —  Rolands Lozerts 
  1964 Tokija —  Hūberts Hammerers
  1960 Roma —  Herberts Vīdermans
  1956 Melnburna —  Francs Vimmers
  1952 Helsinki —  Villijs Velts
  1948 Londona — nav zināms
  1936 Berlīne —  Frics Vurmbeks
  1932 Losandželosa — nav zināms
  1928 Amsterdama —  Ludvigs Veseli
  1924 Parīze — nav zināms
  1920 Antverpene — nav zināms
  1912 Stokholma — nav zināms
  1908 Londona — nav zināms
  1904 Sentluisa — nav zināms
  1900 Parīze — nav zināms
  1896 Atēnas — nav zināms

Ziemas olimpiskās spēles 

  2018 Phjončhana —  Anna Feita
  2014 Soči —  Mario Štehers
  2010 Vankūvera —  Andreass Lingers un Volfgangs Lingers
  2006 Turīna —  Renāte Getšla
  2002 Soltleiksitija —  Angerlika Noinere
  1998 Nagano —  Emeše Huņjadi
  1994 Lillehammere —  Anita Vahtere
  1992 Albērvila —  Angerlika Noinere
  1988 Kalgari —  Leonhards Stoks
  1984 Sarajeva —  Francs Klammers
  1980 Leikplesida —  Annemarija Mozere-Prolla
  1976 Insbruka —  Francs Klammers
  1972 Saporo —  Manfrēds Šmids
  1968 Grenoble —  Emerihs Dancers
  1964 Insbruka —  Regīna Reicere
  1960 Skvoveli —  Norberts Felzingers
  1956 Kortīna d'Ampeco —  Tonijs Zailers
  1952 Oslo —  Zeps Bradls
  1948 Sanktmorica — nav zināms
  1936 Berlīne —  Karls Šēfers
  1932 Leikplesida — nav zināms
  1928 Sanktmorica — nav zināms
  1924 Šamonī — nav zināms

Skatīt arī 
 Austrija paraolimpiskajās spēlēs

Ārējās saites 
 
 
 

Valstis olimpiskajās spēlēs