joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kails Lafertijs

Kails Lafertijs (dzimis ) ir Ziemeļīrijas futbolists, uzbrucējs, Ziemeļīrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Skotijas Premjerlīgas kluba Kilmarnock sastāvā.

Sasniegumi 
Rangers

 Skotijas Premjerlīga: 2008–09, 2009–10, 2010–11
 Skotijas kauss: 2008–09
 Skotijas Līgas kauss: 2009–10, 2010–11

Palermo

 Itālijas B sērija: 2013–14

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Ziemeļīrijas futbolisti
Ziemeļīrijas izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
FC Sion spēlētāji
Burnley FC spēlētāji
Rangers F.C. spēlētāji
Norwich City F.C. spēlētāji
Birmingham City F.C. spēlētāji
Palermo FC spēlētāji
Sunderland A.F.C. spēlētāji
Armēnijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Armēnijas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Armēnija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1996. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1994. gada.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskās spēles

Skatīt arī 
 Armēnija olimpiskajās spēlēs
 Armēnijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Karognesēji
Stopiņu iela (Rīga)

Stopiņu iela ir Rīgas iela, Latgales priekšpilsētas Dārzciema apkaimē. Stopiņu iela sākas krustojumā ar Vestienas ielu un beidzas krustojumā ar Dārzciema ielu. Kopējais ielas garums ir 1330 metri.

Ielu savienojumi 
Stopiņu iela krustojas ar šādām ielām:
 Vestienas iela (T veida krustojums)
 Nīcgales iela 
 Lapsu iela (T veida krustojums)
 Steigas iela (T veida krustojums)
 Gaismas iela 
 Aizvaru iela (T veida krustojums)
 Dārzciema iela (T veida krustojums)

Sabiedriskais transports 
Pa Stopiņu ielu posmā no Vestienas ielas līdz Nīcgales ielai kursē 13. maršruta autobusi.

Skatīt arī 
 Latgales priekšpilsēta
 Dārzciems

Ielas Dārzciemā
Vidzemes priekšpilsēta
Parādes iela (Rīga)

Parādes iela ir Rīgas iela, Kurzemes rajona Daugavgrīvas apkaimē. Parādes iela sākas krustojumā ar Flotes ielu un beidzas krustojumā ar Dzintara ielu. Kopējais ielas garums ir 1483 metri.

Ielu savienojumi 
Parādes iela krustojas ar šādām ielām:
 Flotes iela 
 Esplanādes iela 
 Plēksnes iela
 Zvīņu iela
 Birzes iela 
 Valentīna Pikuļa aleja
 Dzintara iela

Sabiedriskais transports 
Parādes ielā kursē 3. 30. 36. un 56. maršruta autobusi. Parādes ielā 36A atrodas autobusu galapunkts "Daugavgrīva".
 3. 30. 56. maršruta autobusi kā arī 246. 346. maršruta mikroautobusi kursē ielas posmā no Flotes ielas līdz galapunktam "Daugavgrīva".
 36. maršruta autobusi kursē visas Parādes ielas garumā no Flotes ielas līdz Dzintara ielai.
 Vasaras sezona brīvdienās  30. autobusu maršruts tiek pagarināts līdz Vakarbuļļiem un kursē visas Parādes ielas garumā no Flotes ielas līdz Dzintara ielai.

Skatīt arī 
 Kurzemes rajons
 Daugavgrīva

Ielas Daugavgrīvā
Kurzemes rajons
Ārons Hjūzs

Ārons Hjūzs (dzimis ) ir Ziemeļīrijas futbolists, aizsargs, Ziemeļīrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada spēlē Skotijas Premjerlīgas kluba Edinburgas "Hearts" sastāvā.

Karjeru uzsācis Newcastle United komandā. Klubā aizvadījis 279 spēles. 2005. gadā par 1 miljonu mārciņu viņš tika pārdots uz Aston Villa komandu, kur nospēlēja divas sezonas. 2007. gadā pievienojās Fulham, kur aizvadīja sešas sezonas. 2010. gadā ar Fulham spēlēja UEFA Eiropas līgas finālā. Kopš 2014. gada bieži mainījis klubus.

1998. gadā, 18 gadu vecumā debitēja Ziemeļīrijas izlasē. Kopā aizvadījis 112 spēles izlasē, tādējādi kļuvis par otro visvairāk spēļu aizvadījušo spēlētāju Ziemeļīrijas izlasē, atpaliekot vien no vārtsarga Peta Dženingsa. No 2003. gada līdz 2011. viņš bija izlases kapteinis.

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Ziemeļīrijas futbolisti
Ziemeļīrijas izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Fulham FC spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
Queens Park Rangers F.C. spēlētāji
Brighton & Hove Albion F.C. spēlētāji
Lēpju iela (Rīga)

Lēpju iela ir iela Daugavgrīvas apkaimē Rīgā. Lēpju iela sākas krustojumā ar Esplanādes ielu un beidzas krustojumā ar Birzes ielu. Kopējais ielas garums ir 1268 metri.

Ielu savienojumi 
Lēpju iela krustojas ar šādām ielām:
 Esplanādes iela 
 Plēksnes iela 
 Smēdes iela 
 Zvīņu iela
 Birzes iela

Skatīt arī 
 Kurzemes rajons
 Daugavgrīva

Ielas Daugavgrīvā
Kurzemes rajons
Slimnīcas iela (Rīga)

Slimnīcas iela ir Rīgas iela Kurzemes rajona Daugavgrīvas apkaimē. Slimnīcas iela sākas krustojumā ar Esplanādes ielu un beidzas krustojumā ar Birzes ielu. Kopējais ielas garums ir 1046 metri.

Ielu savienojumi 
Slimnīcas iela krustojas ar šādām ielām:
 Esplanādes iela 
 Kaimiņu iela 
 Plēksnes iela
 Smēdes iela
 Zvīņu iela
 Birzes iela

Skatīt arī 
 Kurzemes rajons
 Daugavgrīva

Ielas Daugavgrīvā
Kurzemes rajons
Birzes iela (Rīga)

Birzes iela ir Rīgas iela, Kurzemes rajona Daugavgrīvas apkaimē. Birzes iela sākas strupceļā. Tās pirmais posms beidzas krustojumā ar Flotes ielu, bet otrais posms atsākas krustojumā ar Esplanādes ielu un beidzas krustojumā ar Lēpju ielu. Kopējais ielas garums ir 1618 metri.

Ielu savienojumi 
Birzes iela krustojas ar šādām ielām:
 Flotes iela 
 Esplanādes iela 
 Plēksnes iela
 Zvīņu iela
 Dzintara iela 
 Slimnīcas iela 
 Parādes iela
 Lēpju iela

Skatīt arī 
 Kurzemes rajons
 Daugavgrīva

Ielas Daugavgrīvā
Kurzemes rajons
Rīgas 89. vidusskola

Rīgas 89. vidusskola ir mazākumtautību skola Rīgā, kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei. Tā atrodas Hipokrāta ielā 27, Mežciemā. Skolā mācās 643 skolēni, mācības vidusskolā notiek bilingvāli — latviešu un krievu valodā. Vidusskola atrodas Rīgas domes Izglītības, kultūras un sporta departamenta pakļautībā.

Vēsture 
Rīgas 89. vidusskola tika dibināta 1978. gadā kā Rīgas 2. pagarinātās dienas astoņgadīgā skola.  Skolēni mācījās latviešu un krievu plūsmās. 1985. gadā to pārveidoja par Rīgas 89. vidusskolu.

No 2000. gada skolu vada direktore Marina Serkova.

Skolas muzejs strādā kopš 2010. gada 1. septembra.

Direktori 
Marina Serkova

Marita Junceviča

Tatjana Kozireva

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121)
 Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma

Atsauces 

Vidusskolas Rīgā
Basshunter

Basshunter, arī BassHunter (), īstajā vārdā Jūnass Ēriks Altbergs (, dzimis ), ir Zviedrijas dziedātājs, mūzikas producents, dīdžejs un dziesmu autors.

1998. gadā Jūnass Ēriks Altbergs sāka dziedāt mātes vadītajā skolas korī. 2001. gadā pieņēma pseidonīmu Basshunter. Līdz 2019. gadam bija ierakstīti četri mūzikas albumi: LOL <(^^,)> (2006), Now You're Gone – The Album (2008), Bass Generation (2009) un Calling Time (2013). Pēc 2014. gada datiem dziedātāja albumi un singli ir pārdoti vairāk nekā 6 miljons eksemplāros.

Diskogrāfija

Studijas albumi 
 The Bassmachine (2004)
 LOL <(^^,)> (2006)
 Now You're Gone – The Album (2008)
 Bass Generation (2009)
 Calling Time (2013)

Kompilācijas 
 The Old Shit (2006)
 The Early Bedroom Sessions (2012)

Singli 

 The Big Show (2004)
 Welcome to Rainbow (2006)
 Boten Anna (2006)
 Vi sitter i Ventrilo och spelar DotA (2006)
 Jingle Bells (2006)
 Vifta med händerna (2006)
 Now You're Gone (2007)
 Please Don't Go (2008)
 All I Ever Wanted (2008)
 Angel in the Night (2008)
 Russia Privjet (Hardlanger Remix) (2008)
 I Miss You (2008)
 Walk on Water (2009)
 Al final (2009)
 Every Morning (2009)
 I Promised Myself (2009)
 Saturday (2010)
 Fest i hela huset (2011)
 Northern Light (2012)
 Dream on the Dancefloor (2012)
 Crash & Burn (2013)
 Calling Time (2013)
 Elinor (2013)
 Masterpiece (2018)
 Home (2019)
 Angels Ain't Listening (2020)
 Life Speaks to Me (2021)
 End the Lies (& Alien Cut) (2022)

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājas lapa

1984. gadā dzimušie
Hallandes lēnē dzimušie
Zviedru dziedātāji
Elektroniskās mūzikas producenti
Dīdžeji
Zviedrijas mūziķi
Berģu iela (Rīga)

Berģu iela ir Rīgas iela Vidzemes priekšpilsētā, Berģos. Berģu iela sākas krustojumā ar Brīvības gatvi un beidzas krustojumā ar Mašēnu ielu, netālu no Mašēnu ezera. Kopējais ielas garums ir 3878 metri. Tā ir garāka Berģu apkaimes iela.

Izveidota 1975. gadā. Kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts.

Ielu savienojumi 
Berģu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Brīvības gatve 
 Suitu iela
 Saulcerītes iela
 Jumiķu iela
 Rožu iela
 Vējdzirnavu iela
 Leldes iela
 Tota iela
 Zviedru iela
 Upesciema iela
 Andas iela
 Ulža iela
 Maltuves iela
 Tadenavas iela
 Gatiņa iela
 Kraujas iela
 Jaunības iela
 Zaļumu iela
 Lejasciema iela
 Uguns iela
 Cīnītāju iela
 Sīkā iela
 Mākoņu iela
 Mazā Mašēnu iela
 Mašēnu iela

Sabiedriskais transports 
Pa Berģu ielu kursē 28. maršruta autobusi un 31. maršruta trolejbusi. 
 28. maršruta autobusi kursē ielas posmā no Brīvības gatves līdz Upesciema ielai.
 31. maršruta trolejbusi kursē visas ielas garumā.

Skatīt arī 
 Vidzemes priekšpilsēta
 Berģi

Atsauces 

Ielas Berģos
Vidzemes priekšpilsēta
Barbadosa olimpiskajās spēlēs

Barbadosa olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1968. gada, kopš tā laika startējusi visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada vasaras olimpiskās spēles Maskavā, kad tāpat kā daudzas citas valstis izlēma šīs spēles boikotēt. Barbadosa līdz šim vēl nav piedalījusies nevienās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz šim Barbadosa olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi tika vienu olimpisko medaļu — bronzas medaļu — 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. To paveica vieglatlēts Obadele Tompsons. 

Barbadosa 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja Britu Vestindijas sastāvā. Šajās spēlēs barbadosiešu vieglatlēts Džeimss Vederbērns izcīnīja bronzas medaļu 4x400 m stafetes skrējienā.

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpisko spēļu sporta veidiem

Medaļu tabulas 
Skatīt arī: Olimpisko medaļu skaits pēc valsts

Vasaras olimpiskajās spēles

Medaļas pa sporta veidiem

Medaļas pa dzimumiem

Medaļām bagātākie sportisti

Karognesēji

Ārējās saites 
 
 
  
 Barbados Olympic Association
Barbadosas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Barbadosas sportisti, kas olimpiskajās spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Barbadosa līdz šim ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs. Tajās Barbadosa piedalās kopš 1952. gada.

Vasaras olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Barbadosa olimpiskajās spēlēs
 Barbadosas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Betmens (1966. gada filma)

"Betmens" () ir 1966. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Leslijs H. Martinsons. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Adams Vests, Burts Vords, Cēzars Romero, Frenks Goršins, Lī Meriveters un Burdžess Meredits. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ir par Betmenu un Robinu, kuriem jāglābj Gotema no ļaundariem.

Atsauces

Ārējās saites 

1966. gada filmas
ASV filmas
Betmena filmu sērija
Kaķsieviete

"Kaķsieviete" () ir 2004. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Pitofs. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tēlu ar tādu pašu nosaukumu.

Filmā galvenās lomas attēlo Halle Berija, Bendžamins Brats, Lamberts Vilsons, Šerona Stouna un Alekss Borsteins. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filmā kāda dizainere atklāj sazvērestību kosmētikas firmā, kurā viņa strādā. Pēc tam, kad sazvērnieki dizaineri nogalina, viņa tiek atdzīvināta, tajā pašā laikā iegūstot superspējas.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Taisnības līga

"Taisnības līga" () ir 2017. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Zaks Snaiders. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma supervaroņu komandu. Šī filma ir DC Extended Universe piektā daļa. Kaut arī filmas režisors ir Zaks Snaiders, viņa meitas nāves dēļ, Snaideram nācās pamest projektu pirms filmas pabeigšanas. Filmu pabeidza filmēt Džošs Vedons. Pēc filmas izdošanas, fani pieprasīja filmas versiju, kuru būtu pabeidzis Zaks Snaiders. Snaiders  paziņoja, ka 2021. gadā HBO MAX straumēšanas mājaslapā tiks izdota tieši šāda filmas versija.

Filmā galvenās lomas attēlo Bens Afleks, Henrijs Kevils, Eimija Adamsa, Gala Gadota, Ezra Millers, Rejs Fišers un Džeisons Momoa. Filmas pirmizrāde notika  Pekinā. Filmā Betmens un Brīnumsieviete pēc Supermena nāves sadarbojas ar Akvamenu, Flešu un Kiborgu, lai cīnītos ar Paradēmonu armiju, kura draud iekarot Zemi.

Dažas filmas ainas uzņemtas Skrundas pamestajā militārajā pilsētā.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
DC Extended Universe
RED aģenti: atvaļināti un sevišķi bīstami

"RED aģenti: atvaļināti un sevišķi bīstami" () ir 2010. gada ASV komēdija, kuras režisors ir Roberts Švenke. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma komiksiem. Filmai 2013. gadā iznāca turpinājums "RED aģenti 2".

Filmā galvenās lomas attēlo Brūss Viliss, Morgans Frīmens, Džons Malkovičs, Karls Urbans, Marija-Luīze Pārkere un Helēna Mirena. Filmas pirmizrāde notika  Ostinā.

Filmā izbijis aģents Frenks Mozess savāc savu veco komandu, lai cīnītos ar slepkavām, kuri apdraud Mozesu.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
RED aģenti 2

"RED aģenti 2" () ir 2013. gada ASV komēdija, kuras režisors ir Dīns Perisots. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma komiksiem. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "RED aģenti: atvaļināti un sevišķi bīstami".

Filmā galvenās lomas attēlo Brūss Viliss, Entonijs Hopkinss, Džons Malkovičs, Ketrina Zeta-Džonsa, Marija-Luīze Pārkere un Helēna Mirena. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā aģents Frenks Mozess atkal apvieno savu komandu, lai atrastu pārnēsājamu kodolierīci.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Agnese Rudzīte

Agnese Rudzīte (dzimusi 1979. gada 31. oktobrī Liepājā kā Matisone) ir latviešu māksliniece, kas veido grafiskus darbus - punktojumus, taktilās gleznas (taustāmi darbi, kas paredzēti neredzīgiem cilvēkiem), kā arī gleznas akrila un eļļas tehnikā, kā arī vada mākslas meistardarbnīcas un lekcijas, rīko gleznu izstādes.

Agnese Rudzīte ir mākslas maģistre, Higašikavas, Hokaido salas Japānā Goda pilsone, titula ”Gada liepājnieks 2015”, ”Liepājas Kultūras balva 2015” ieguvēja un Starptautiskās Mākslas asociācijas IAA/AIAP UNESCO pārstāve (2018). Starpnozaru mākslas grupas SERDE rezidente.

IAA/AIAP UNESCO Latvijas Nacionālās Komitejas vadītājs, Europe IAA  UNESCO loceklis, mākslinieks Jānis Spalviņš: 

"Mākslinieces Agneses Rudzītes trīsdimensiju taktilie darbi ir spilgts apliecinājums ne tikai lieliskiem mākslinieciskiem meklējumiem, bet arī cilvēciskumam un humānismam. Izstāde “Plaisa” Liepājas muzejā ir pirmais gadījums Latvijas mākslā, kad kāds radošais mākslinieks ir pievērsies šim virzienam - iespējai integrēt cilvēkus ar redzes traucējumiem."

Amerikas Latviešu mākslinieku apvienības (ALMA) prezidente Linda Treija raksta: ”Pēdējais mākslinieces projekts ir savas dzimtas izpēte, kas vainagojusies nopietnā, dziļā izstādē – vizuālajā stāstā ”Stiprā Made. Latvija”. Agnese spēj saskaņoties ar laiku, ienirt savas dzimtas vēsturē un šī ceļojuma emocionālo pārdzīvojumu nodot tālāk skatītājiem. Latvijas simtgadē ir būtiski savienot atmiņas, paaudzes un emocijas, tāpēc viņas redzējums par savas dzimtas likteni ir sevišķi nozīmīgs”. ("Jaunā Gaita", 2018, rudens)

Agnese Rudzīte sadarbībā ar Liepājas pilsētas pašvaldību izveidojusi 3 krāsojamos albumus "Izkrāso Liepāju!", sadarbojas ar rakstnieka H.Dorbes muzeju Ventspilī, Ventspils Amatu māju.

 Izstāde "Leļļuki".

Atsauces

Ārējās saites 
 Māksliniece Agnese Rudzīte par COVID-19 krīzi: “Cilvēkam vajag cilvēku.”
 Maģijas fabrika (ķīniešu)

Latviešu grafiķi
Latvijas gleznotāji
Brīnumsieviete (filma)

"Brīnumsieviete" () ir 2017. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisore ir Petija Dženkinsa. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma tēlu. Šī filma ir DC Extended Universe ceturtā daļa.

Filmā galvenās lomas attēlo Gala Gadota, Kriss Pains, Deivids Tjūliss, Robina Raita un Konija Nīlsena. Filmas pirmizrāde notika  Šanhajā.

Amazoņu princese Daiena dodas novērst Pirmo pasaules karu pēc tam, kad pilots Stīvs Trevors avarē Temiskirā, Amazoņu dzīvesvietā, un pastāsta par to Daienai.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
DC Extended Universe
Džona Hekss

"Džona Hekss" () ir 2010. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Džimijs Heivords. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Džošs Brolins, Džons Malkovičs, Megana Foksa, Maikls Fasbenders un Vils Ārnets. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā ASV Bruņotie spēki savervē atlīdzības mednieku, kuram apmaiņā pret brīvību jāapstādina terorists, kurš ir gatavs uz Zemes izveidot elli.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
ASV vesterni
Sargi (filma)

"Sargi" () ir 2009. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Zaks Snaiders. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma komiksiem.

Filmā galvenās lomas attēlo Mālina Okermane, Billijs Krudups, Džefrijs Dīns Morgans, Metjū Gūds, Patriks Vilsons un Karla Gugino. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Filmā atvaļinājušies supervaroņi izmeklē kāda sava bijušā kolēģa slepkavību, procesā atklājot rūpīgi izstrādātu sazvērestību.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Džonijs Anglis

"Džonijs Anglis" () ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Pīters Hovits. Galvenās lomas atveido Rovans Atkinsons, Natālija Imbruglija, Bens Millers un Džons Malkovičs. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 2011. gada filma "Džonijs Anglis atgriežas" un "Džonijs Anglis 3".

Pēc tam, kad notiek uzbrukums MI5, Džonijs Anglis, Apvienotās Karalistes pašpārliecinātākais spiegs ar ne pārāk augstu inteliģenci, kļūst par britu vienīgo spiegu, kurš spējīgs pabeigt MI5 aģenta Viens misiju.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kinokomēdijas
Universal Pictures filmas
Austrumfranku valsts

Austrumfranku valsts () pastāvēja no 843. līdz 962. gadam. Izveidojās 843. gada Verdenas līguma rezultātā, kad Kārļa Lielā mazdēli vienojās par mantoto Karolingu dinastijas zemju sadalīšanu. Pēc tam, kad Karolingi 911. gadā zaudēja varu, franku vietā valstī sāka valdīt vācu izcelsmes valdnieki, kas aizsāka Svētās Romas impērijas un atšķirīgas Vācijas identitātes veidošanos. 

843. gada līgums paredzēja, ka imperatora Luija Dievbījigā jaunākais dēls Luijs II Vācietis saņēma franku valsts zemes uz austrumiem no Reinas upes — Saksijas hercogisti, daļu Austrazijas, Alemāniju, Tīringenes hercogisti, Bavārijas hercogisti un Karintijas marku. Tikai Austrazijas daļa bija franku zeme, pārējās teritorijas franki bija iekarojuši iepriekšējo gadsimtu laikā, un šeit joprojām dominēja ģermāņu cilšu augstmaņi. Ziemeļos dzīvoja dāņi, bet austrumu un dienvidu pierobežā slāvi. 870. gadā, kārtējo reizi dalot mantojumu, Austrumfranku valsts ieguva daļu Lotaringas. 

Karolingu dinastiskie strīdi noveda pie karaļa varas novājināšanās, un hercogu varas nostiprināšanās. No ieceltiem augstmaņiem, hercogu tituls un zemes kļuva par mantojamām. Karaļiem aizvien biežāk bija jāapspiež ambiciozu hercogu dumpji. 911. gadā, mirstot pēdējam Austrumfranku Karolingu valdniekam, Saksijas, Frankonijas, Bavārijas un Švābijas augstmaņi Rietumfranku Karolingu pārstāvja vietā par karali ievēlēja Karolingu radinieku, franku Frankonijas hercogu Konrādu I. Līdz 915. gadam viņa varu neatzina spēcīgais Saksijas hercogs Heinrihs. Karā pret dumpīgo Bavārijas hercogu Arnulfu 918. gada beigās Konrāds I guva nāvīgu ievainojumu, un par savu mantinieku nosauca Saksijas Heinrihu, kuru par karali ievēlēja tikai Saksijas un Frankonijas augstmaņi. Tādējādi vara pārgāja no frankiem uz sakšiem. Heinriham nācās ilgstoši karot ar pārējiem hercogiem, lai nostiprinātu savu karaļa varu. Līdz nāvei 936. gadā Heinriham bija izdevies nostiprināt savu varu un nepieļaut valsts feodālo sabrukumu, kā tas notika Rietumfranku valstī. Viņa mantinieks Otons I veiksmīgi karoja Centrālajā Eiropā un Itālijā, 962. gadā saņemot Romas imperatora kroni, un aizsākot Svētās Romas impērijas pastāvēšanu.

Karaļi 
Luijs II Vācietis (843—876)
Luijs III Jaunākais (876—882)
Kārlis III Resnais (882—887)
Karintijas Arnulfs (887—899)
Luijs IV Bērns (900—911)
Konrāds I (911—918)
Heinrihs I Putnuķērājs (919—936)
Otons I (936—973)

Karolingu dinastija
Svētā Romas impērija
Vācijas vēsture
Lūzeri

"Lūzeri" () ir 2010. gada ASV komēdija, kuras režisors ir Silveins Vaits. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma komiksiem.

Filmā galvenās lomas attēlo Džefrijs Dīns Morgans, Kriss Evanss, Kolumbuss Šorts, Zoja Saldana un Idriss Elba. Filmas pirmizrāde notika .

Kādu CIP specvienību nodod viņu priekšnieki, tā rezultātā liekot viņiem cīnīties pret CIP.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Berengars II (Itālija)

Berengars II (dzimis ap 900. gadu, miris 966. gada 4. augustā), bija Itālijas karalis no 950. gada līdz gāšanai no troņa 961. gadā, Itālijas karaļa un Svētās Romas impērijas imperatora Berengara I mazdēls. 

Cēlies no Franku impērijas augstmaņu dzimtas, kurai bija cieša saistība ar Karolingiem. Pēc tēva nāves ap 923. gadu kļuva par Ivrejas markgrāfu un no 940. gada vadīja opozīciju saviem radiniekiem, karaļiem Hugo (924—947) un Lotāram II (948—950). Pēc sākotnējās neveiksmes Berengars bēga uz Austrumfranku valsti pie Otona I, bet atgriezās 945. gadā un atguva varu valstī. Kad 950. gadā Berengars beidzot kļuva par Itālijas karali, viņš kronēja savu dēlu Adalbertu par līdzvaldnieku. Lai nostiprinātu savu varu, Berengars mēģināja piespiest Lotāra II jauno atraitni Adelaidi apprecēt Adalbertu. Adelaide bija pēdējo trīs Itālijas karaļu meita, vedekla un atraitne. Adelaide atsacījās, tika ieslodzīta, bēga un lūdza Otona I palīdzību. Atraitņos palikušais Otons I 951. gadā iebruka Itālijā, apprecēja Adelaidi, kronējās par Lombardijas karali un atgriezās Vācijā. 952. gadā Berengars un Adalberts kļuva par Otona I vasaļiem. 960. gadā Berengars iebruka pāvesta valstī. Palīgā pāvestam Jānim XII ieradās Otons I, Berengara armija dezertēja un 962. gadā pāvests Otonu I kronēja par Svētās Romas impērijas imperatoru. Kad pāvests Jānis XII uzsāka slepenas sarunas ar Adalbertu, Otons I gāza pāvestu un iecēla jaunu pāvestu Leo VIII. 964. gadā Berengars padevās Otona spēkiem un atlikušos dzīves divus gadus pavadīja ieslodzījumā Bambergā. 

Itālijas vēsture
Itālijas karaļi
Fantomass (filma)

"Fantomass" () ir 1964. gada Francijas piedzīvojumu komēdija, pirmā filma no triloģijas par kriminālnoziedznieka Fantomasa un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir Andrē Junabels. Scenārijs veidots kā parodija par Pjēra Suvestra un Marsela Alēna 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma ieguva Eiropā, Padomju Savienībā un Japānā. Padomju Savienībā filma tika dublēta kinostudijā Союзмультфильм un iznāca uz ekrāniem 1967. gadā.

Galvenās lomas filmā atveido Žans Marē (Fantomass, žurnālists Fandors, lords Šeltons) un Luijs de Finess (komisārs Živs). Citas lomas atveido Milēna Demonžo (Elēna), Žaks Dināms (inspektors Mišels Bertrāns), Robērs Dalbāns (laikraksta redaktors), Marī Elēna Arno (lēdija Beltama).

Sižets 
Fantomass ir nenotverams noziedznieks, kas slēpj savu seju zem zilganas maskas. Lai realizētu savus noziedzīgos plānus, viņš prasmīgi atveido citu cilvēku sejas, uzliekot dažādas maskas.

Laikraksta redaktors uzdod žurnālistam Fandoram uzrakstīt rakstu par Fantomasu. Fandors kopā ar savu līgavu Elēnu izdomā un publicē viltus interviju ar Fantomasu. Drīz Fandors tiek nolaupīts. Fantomass viņam liek atsaukt viltus interviju. Fantomasa vajātājs policijas komisārs Živs tur aizdomās Fandoru par sadarbību ar Fantomasu un viņu arestē. Živs sarīko Fantomasam slazdus — dārglietu izstādi, kuru Fantomass noteikti gribēs aplaupīt. Tomēr Fantomass ir veiklāks, nolaupa dārglietas un aizbēg ar helikopteru. 

Vēlāk, uzlicis Živa masku, Fantomass aplaupa kazino. Tagad tiek arestēts pats Živs. Vēlāk Fantomasu vajā gan Živs, gan Fandors un Elēna, tomēr Fantomass aizbēg ar zemūdeni.

Atsauces

Ārējās saites 

1964. gada filmas
Francijas filmas
Swamp Thing (filma)

"Swamp Thing" ir 1982. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džims Vainorskis. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai 1989. gadā iznāca turpinājums The Return of Swamp Thing.

Filmā galvenās lomas attēlo Luiss Džourdans, Adriene Barbo, Rejs Vaizs, Deivids Hese, Nikolass Vorts un Dons Naits. Filmas pirmizrāde notika .

Kāda eksperimenta rezultātā zinātnieks Aleks Holands tiek pārvērsts Purva Radībā. Kopā ar Alisi Keiblu viņš dodas atriebties doktoram Arkeinam, kurš bija atbildīgs par šo eksperimentu.

Atsauces

Ārējās saites 

1982. gada filmas
ASV filmas
Vesa Kreivena filmas
Vardarbības pēctecība

"Vardarbības pēctecība" () ir 2005. gada ASV trilleris, kura režisors ir Deivids Kronenbergs. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma komiksu.

Filmā galvenās lomas attēlo Vigo Mortensens, Marija Bello, Viljams Hērts, Eštons Holmss un Eds Heriss. Filmas pirmizrāde notika  Kannu festivālā.

Kāds vīrietis pēc vardarbības akta kļūst par vietējo varoni. Tajā pašā laikā šī akta sekas draud izpostīt viņa ģimeni.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Beliza olimpiskajās spēlēs

Beliza olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1968. gada. Kopš šā laika Beliza ir piedalījusies visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada vasaras olimpiskās spēles Maskavā, kad pēc ASV iniciatīvas šīs spēles boikotēja. Beliza līdz šim nav piedalījusies nevienās ziemas olimpiskajās spēlēs. No 1968. līdz 1972. gadam tā olimpiskajās spēlēs piedalījās ar nosaukumu Britu Hondurasa (HBR).

Līdz šim vēl neviens Belizas sportists olimpiskajās spēlēs nav izcīnījis kādu no medaļām.

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpisko spēļu sporta veidiem

Medaļu tabulas 
Skatīt arī: olimpisko medaļu skaits pēc valsts

Vasaras olimpiskajās spēles

Karognesēji

Ārējās saites
Belizas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Belizas sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Beliza līdz šim ir piedalījusies tikai vasaras olimpiskajās spēlēs. Tā vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1968. gada.

Vasaras olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Beliza olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

karognesēji
Noķert vilni

"Noķert vilni" () ir 2007. gada animācijas filma, ko producējusi  studija Sony Pictures Animation un izdevusi studija Columbia Pictures. Oriģinālvalodā lomas ieskaņojuši Šia Lebafs, Džefs Bridžess, Zoja Dešanela, Džons Hiders, Džeimss Vudss, Didrihs Baders, Mario Kantone un Kelijs Sleiters. ASV. Filma ir turpinājums 2017. gada filmai "Noķert vilni 2".

Filma stāsta par kādu 18 gadus vecu cekulaino pingvīnu, kurš pamet vecāku mājas un dodas uz sērfošanas čempionātu.

2007. gadā filma tika nominēta 80. Kinoakadēmijas balvai.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Sony Pictures Animation filmas
Columbia Pictures animācijas filmas
Vladislavs Urtāns

Vladislavs Urtāns (dzimis , miris ) bija latviešu vēsturnieks, arheologs.

Biogrāfija 
Vladislavs Urtāns ir dzimis 1921. gada 4. janvārī Ludzā Antona un Veronikas Urtānu ģimenē. Agri zaudēja tēvu un kopā ar māti, māsu un brāli pārcēlās uz Rīgu, kur Vladislavs mācījās Rīgas pilsētas 1. ģimnāzijā. Pēc absolvēšanas 1939. gadā uzsāka vēstures un klasiskās filoloģijas studijas Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātē. Kļuva par latviešu studentu korporācijas Lacuania biedru. Jau studiju laikā piedalījās vairākos Elvīras Šnores vadītajos arheoloģiskajos izrakumos Vecrīgā, kā arī Ludzas Nukšu kapulaukā.

1941. gada 14. jūnija deportāciju laikā Vladislavs tika izsūtīts uz Sibīriju. 5 gadus pavadījis Gulaga nometnēs. 1946. gadā, piesakoties pavadīt vagonu ar 112 latviešu bāreņiem, viņam izdevās puslegāli atgriezties Latvijā.
1947. gadā sāka strādāt Centrālā valsts vēstures muzeja Arheoloģijas nodaļā. Atsāka arī izsūtījuma dēļ pārtrauktās vēstures studijas, kuras pabeidza ar izcilību 1949. gadā. 1950. gadā draudēja jaunas represijas, un viņš, no tām izvairoties, devās uz Madonu, kur līdz 1958. gadam strādāja par zinātnisko līdzstrādnieku Madonas novadpētniecības muzejā. Madonā arī iepazinās un apprecējās ar Stefāniju Nadricku un abu ģimenē piedzima dēli — nākamais arheologs un kultūrvēsturnieks Juris, kā arī nākamais biologs Andris. 1958. gadā atgriezās Centrālajā valsts vēstures muzejā kā vecākais zinātniskais līdzstrādnieks.

1971. gadā aizstāvēja vēstures zinātņu kandidāta disertāciju. 1986. gadā uzsāka rakstīt savas atmiņas par izsūtījuma gadiem, kuras vēlāk sakārtoja dēls Juris un 2017. gadā izdeva grāmatā "Par ko?".

Vladislavs Urtāns miris Rīgā 1989. gada 26. jūlijā. Apbedīts Rīgas Meža kapos un uz viņa kapa uzstādīts Laimoņa Blumberga veidots piemineklis.

Zinātniskā darbība 
Vladislava Urtāna intereses un darbība bija plaša. Strādājot Madonas novadpētniecības muzejā, sarakstījis publikācijas par 1905. gada revolūciju, kā arī novada kultūras pieminekļiem. Izstrādājis arī jaunu ekspozīcijas plānu un vairākus tūrisma maršrutus.

Strādājot Centrālajā valsts vēstures muzejā, vadījis daudzus arheoloģiskos izrakumus. Piemēram, Aizkraukles, Daugmales un Madalānu pilskalnos. 1961. gadā kopā ar Jāni Graudoni sarakstīta populārzinātniskā grāmata "Senatnes pēdās". Bija vēstures un arheoloģijas redaktors Latvijas Padomju enciklopēdijas redakcijā arī vairāku rakstu autors un konsultants.

Aktīvi iesaistījies pedagoga darbā. Kopā ar sievu vairāk kā 20 gadus vadījis arheoloģijas pulciņu Rīgas pionieru pilī, vēlāk Republikāniskajā jauno tūristu stacijā. Vadījis arī arheoloģiskās prakses mākslas vēstures studentiem.
Kopumā sarakstījis ap 70 zinātnisku rakstu, kā arī 1977. gadā monogrāfiju "Senākie depozīti Latvijā".

Atsauces 

1921. gadā dzimušie
Ludzā dzimušie
1989. gadā mirušie
Latviešu arheologi
Padomju represijās cietušie
Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventi
Latvijas Universitātes absolventi
Rīgas Meža kapos apbedītie
Gars (filma)

"Gars" () ir 2008. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Frenks Millers. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma komiksu.

Filmā galvenās lomas attēlo Eva Mendesa, Sāra Polsone, Skārleta Johansone, Semjuels Džeksons un Gabriels Mahts. Filmas pirmizrāde notika .

Jauns policists Denijs Kolts atgriežas no viņpasaules kā Gars, lai cīnītos ar ļaundariem.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Zvaigžņu putekļi

"Zvaigžņu putekļi" () ir 2007. gada ASV romantiska piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Metjū Vons. Filmas sižets balstīts uz Nīla Geimana tāda paša nosaukuma romānu.

Filmā galvenās lomas attēlo Klēra Deinsa, Čārlijs Kokss, Sjenna Millere, Džeisons Flemings, Marks Strongs un Rūperts Everets. Filmas pirmizrāde notika .

Jauns vīrietis Tristans apsola savai mīļotajai Viktorijai atnest kritušu zvaigzni no burvju karaļvalsts.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Adžantas alas

Adžantas alas () ir aptuveni 30 klintī izkaltas alas Aurangābādas apgabalā, Mahārāštras štatā, Indijā. Alās ir dažādi sienu gleznojumi un izkaltas skulptūras. Alu budisma svētnīcās esošie gleznojumi tiek uzskatīti par vieniem no Indijas senākajiem un labākajiem budisma glezniecības paraugiem, kas vēlāk arī ietekmēja Indijas mākslu. Alu gleznojumi un kalumi tiek datēti ar laikposmu starp 2. gadsimtu p.m.ē. un aptuveni m.ē. 480. gadu. Alas tika izkaltas divos posmos: hīnajāna (2.—1. gadsimts p.m.ē.) un mahājāna perioda alas (5. gadsimts). Alas tika pamestas pēc Elloras alu izkalšanas, 1819. gadā tīģeru medību laikā tās "atklāja" kāds britu virsnieks.

Kopā ar Elloras alām šis ir nozīmīgs tūrisma objekts. 1983. gadā Adžantas alas tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Atsauces

Ārējās saites 

 

UNESCO Pasaules mantojuma vietas Indijā
Mahārāštra
Artūrs Visockis-Rubenis

Artūrs Visockis-Rubenis (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbola treneris, Latvijas U18 izlases galvenais treneris. Šobrīd vada LBL komandu BK Liepāja.

Dēls Adrians Visosckis-Rubenis ir basketbolists, trenējas BK Liepāja sistēmā.

Karjera 
No 2011. līdz 2016. gadam trenēja Latvijas Universitātes komandu. Pēc tam trenējis BK Ogre, ar ko 2019. gadā izcīnīja bronzas medaļas LBL čempionātā. 2019. gada vasarā apstiprināts par viena no Latvijas vadošajiem basketbola klubiem — BK Ventspils — galveno treneri.

2020. gada vasarā A. Visockis-Rubenis maainīja kluba piederību, pārejot uz citu Kurzemes klubu BK Liepāja.

Nacionālās izlases 
2015. gadā apstiprināts par Latvijas U16 komandas galveno treneri un vadīja komandu Eiropas U16 čempionātā, izcīnot 11. vietu.

Kopš 2015. gada A. Visockis-Rubenis bija arī Latvijas sieviešu basketbola izlases trenera asistents. 2017. gadā tika apstiprināts arī par vīriešu izlases trenera asistentu.

2018. gadā kļuva par Latvijas U18 izlases galveno treneri un vadīja komandu Eiropas U-18 čempionātā, komandai izcīnot sudraba medaļas un kvalificējoties 2019. gada Pasaules U-19 čempionātam. Tā paša gada rudenī A. Visockis-Rubenis tika apstiprināts arī par U19 izlases galveno treneri startam pasaules čempionātā un 2019. gada vasarā vadīja komandu turnīrā Grieķijā.

Apbalvojumi 
2018. gada 26. novembrī Artūrs Visockis-Rubenis tika nosaukts par Latvijas Gada labāko basketbola treneri.

Atsauces

Ārējas saites 

1985. gadā dzimušie
Latvijas basketbola treneri
Rīgā dzimušie
Bermuda olimpiskajās spēlēs

Bermuda olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1936. gadā, kad tās notika Nacistiskās Vācijas galvaspilsētā Berlīnē. Kopš tā laika ir piedalījusies visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada vasaras olimpiskās spēles, kad pēc ASV iniciatīvas tās nolēma boikotēt. Bermuda kopš 1992. gada piedalās arī ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz šim Klārenss Hills ir vienīgais Bermudas sportists, kurš olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis kādu no olimpiskajām medaļām. Viņš 1976. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Monreālā boksa sacensībās izcīnīja bronzas medaļu. Tādējādi olimpisko spēļu vēsturē Bermuda ir kļuvusi par vismazāko valsti pēc iedzīvotāju skaita, kas ir izcīnījusi kādu olimpisko medaļu vasaras olimpiskajās spēlēs (1976. gadā — 53 500 iedzīvotāji).

Dalības

Sportisti vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpisko spēļu sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas 
Skatīt arī: olimpisko medaļu skaits pēc valsts

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļas pa sporta veidiem

Medaļas pa dzimumiem

Medaļām bagātākie sportisti

Karognesēji

Atsauces

Ārējās saites
Ceļš uz pekli

"Ceļš uz pekli" () ir 2002. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Sems Mendess. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma komiksu.

Filmā galvenās lomas attēlo Toms Henkss, Pols Ņūmens, Džūds Lo un Denjels Kreigs. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā kāds vīrietis un viņa dēls cenšas atriebties gangsterim par viņu ģimenes nogalināšanu.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Sema Mendesa filmas
Steel

"Steel" ir 1997. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Kenets Džosons. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma tēlu.

Filmā galvenās lomas attēlo Šakils O'Nīls, Anabeta Giša, Ričards Roundtrī un Džads Nelsons. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc negadījuma darbavietā, kura rezultātā Sūzana Spārksa kļūst par invalīdi, Džons Henrijs Aironss pamet savu darbu. Nataniels Burkē sāk masveidā ražot ieročus un pārdot tos noziedzniekiem. Lai viņu apturētu, Spārksa un Aironss izveido kostīmu, kas Aironsam palīdz kļūt par supervaroni.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gada filmas
ASV filmas
Vilberts Krasnais

Vilberts Krasnais (1908—1942) bija latviešu rakstnieks un Latgales sabiedriskais darbinieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1908. gada 12. janvārī Rugāju pagasta "Vēžos" zemnieka Andreja Krasnā un viņa sievas Alvīnes ģimenē. Mācījās Jaungulbenes un Galgauskas pamatskolā un Balvu komercskolā. Studēja tautsaimniecību, vēlāk vēsturi Latvijas Universitātē, iestājās studentu korporācijā Ventonia.
Bija Latvju Nacionālās jaunatnes savienības centrālās valdes ģenerālsekretārs, rediģēja tās izdevumu "Jaunatnes gaitas".
Darbojās Latviešu zemnieku savienībā un Jaunlatgales apriņķa aizsargu pulkā. 

1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā kopā ar ģimeni apcietināts un izsūtīts uz Sevurallagu. Nošauts 1942. gada 3. augustā Sverdlovskā.

Darbi 
 Ziemeļlatgales atmoda (1935)
 Latviskā Jaunlatgale: apgabala vēsturiskie likteņi  (1937)
 Abrenes dziesmas (1937)
 Latviešu kolōnijas (1938)
 Baltkrievi kā latviešu tautas zars (1938)

Ārējās saites 
 elektronisko grāmatu apgāds
 Latviešu kolōnijas  1938.

Atsauces 

Balvu novadā dzimušie
Latviešu rakstnieki
Latviešu valodā rakstošie
Padomju represijās nogalinātie
Lielisko džentlmeņu līga

"Lielisko džentlmeņu līga" () ir 2003. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Frenks Millers. Filmas sižets balstīts uz DC Comics tāda paša nosaukuma komiksu.

Filmā galvenās lomas attēlo Šons Konerijs, Šeins Vests, Stjuarts Taunsends, Džeisons Flemings un Peta Vilsone. Filmas pirmizrāde notika .

Viktorijas laikmetā dažādi fantāzijas, zinātniskās fantastikas un piedzīvojumu varoņi apvienojas, lai dodos slepenā misijā.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada filmas
ASV piedzīvojumu filmas
Konstantīns (filma)

"Konstantīns" () ir 2008. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Frenks Millers. Filmas sižets balstīts uz DC Comics komiksu Hellblazer.

Filmā galvenās lomas attēlo Kiānu Rīvss, Šia Lebafs, Reičela Vaisa un Tilda Svintone. Filmas pirmizrāde notika  Vācijā.

Pārdabisko spēku detektīvs Džons Konstantīns palīdz policistam pierādīt, ka viņa māsas nāve nebija pašnāvība.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Bermudas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Bermudas sportisti, kas vasaras un ziemas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Bermuda vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1936. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1992. gada.

Vasaras olimpiskajās spēles

Ziemas olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Bermuda olimpiskajās spēlēs
 Bermudas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Stīvens Soderbergs

Stīvens Endrū Soderbergs (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, kinoscenārists, kinoproducents un kinooperators. Tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem neatkarīgā kino kustības dibinātājiem, kā arī par vienu no nozīmīgākajiem savas paaudzes kinorežisoriem.

Publikas atzinību ieguva ar filmu "Sekss, meli un video" (1989). Par šo filmu saņēma Kannu kinofestivāla galveno balvu "Zelta palmas zars", tādējādi 26 gadu vecumā kļūstot par jaunāko režisoru, kura veidotā filma saņēmusi šo balvu. Soderbergs saņēma arī vairākas citas balvas un nominācijas par šo filmu, tai skaitā, arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā scenārija autors. 2006. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Amerikas Kinoinstitūts to nosauca starp labākajām filmām, kas jebkad ir uzņemtas.

Holivudā Soderbergs ievērību guva ar filmu "Ārpus redzesloka" (1998), kur galvenās lomas atveidoja Džordžs Klūnijs un Dženifere Lopesa. Otro reizi Amerikas Kinoakadēmijas balvai tika nominēts kā režisors par filmu "Ērina Brokoviča" (2000). Bet balvu "Labākais režisors" ieguva par filmu "Satiksme" (2000).

Soderbergs uzņēmis tādas pazīstamas filmas kā "Oušena banda" (2001), "Solāris" (2002), "Oušena ducis" (2004), "Oušena velna ducis" (2007), "Infekcija" (2011), "Maģiskais Maiks" (2012), "Blakusefekts" (2013), "Loganam veicas" (2017), Unsane (2018), High Flying Bird (2019).

Soderberga filmas guvušas labus finansiālos panākumus. Uz 2018. gadu Soderberga filmu kopējie ieņēmumi sasniedza 2,2 miljardus USD.

Filmogrāfija

Atsauces

Ārējās saites 

1963. gadā dzimušie
Džordžijā dzimušie
Amerikāņu kinorežisori
ASV scenāristi
ASV kinoproducenti
Kinooperatori
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji režisori
Emmy balvas ieguvēji
Zelta palmas zara ieguvēji
Paskāls Akermanis

Paskāls Akermanis (; dzimis ) ir Vācijas šosejas riteņbraucējs, pašlaik pārstāv  komandu.

Profesionāļa karjeru iesāka 2013. gadā Rad-Net Rose komandā. 2016. gada augustā tika paziņots, ka Akermanis pievienosies  komandai. 2018. gadā uzvarējis Vācijas čempionātā grupas braucienā.

2018. gada 29. jūlijā uzvarēja UCI Pasaules tūres sacensībās RideLondon–Surrey Classic. 2019. gada 1. maijā uzvarēja Vācijā notiekošajās Ešborna—Frankfurte sacensībās.

2021. gada augustā paziņoja par divu gadu līgumu ar  komandu no nākamās sezonas.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Vācijas riteņbraucēji
Reinzemē-Pfalcā dzimušie
Ģeniālais Džimijs Neitrons

"Ģeniālais Džimijs Neitrons" () ir 2001. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir Džons A. Deiviss. Filmas pirmizrāde notika .

Filma tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja filmai "Šreks".

Filmā astoņgadīgam ģēnijam ir jāizglābj savi vecāki, kurus ir nolaupījuši citplanētieši.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
Bolīvijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Bolīvijas sportisti, kas vasaras un ziemas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Bolīvija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1936. gada, bet ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1956. gada. Abu veidu olimpiskajās spēlēs tā ir piedalījusies ar pārtraukumiem.

Vasaras olimpiskās spēles

Ziemas olimpiskajās spēles

Skatīt arī 
 Bolīvija olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Akas iela

Akas iela var būt:

 Akas iela (Jūrmala), kopš 2013. gada Aspazijas iela
 Akas iela (Rīga)
Mārupes Valsts ģimnāzija

Mārupes Valsts ģimnāzija ir Mārupes novada Valsts ģimnāzija, kas atrodas Kantora ielā 97, Mārupē.

Vēsture 
Par skolas pirmsākumu uzskata 1904. gadu, kad Drustu ielā 13 mājskolotāja Sofija Veisa nodibināja privātskolu, kurā mācījās Bieriņu muižas () kalpotāju, amatnieku un zemnieku bērni. 1910. gadā privātskolu pārcēla uz veco Bieriņu muižas kungu māju.
1911. gadā Heinrihs Bērenss fon Rautenfelds izrentēja vecās Bieriņu muižas medību māju ar 18 ha zemes Melanijai Šmīdebergs. 
1920. gadā skolā darbojās četras klases ar 60–65  skolēniem un diviem skolotājiem, 1922. gadā atvēra 5. klasi, kurā mācījās 8 skolēni, bet 1923. gadā atvēra 6. klasi, kurā mācījās 3 skolēni. Skolu pārdēvēja par Bieriņu 2. pakāpes pamatskolu, bet 1929. gadā par Mārupes 2. pakāpes pamatskolu. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Mārupes 6. klašu pamatskolu pārveidoja par septiņgadīgo skolu. 1943. gadā skolas
rīcībā nonāca visa ēka. 1963. gadā skolā veica kapitālo remontu. 

1971. gadā nodibināja Mārupes vidusskolu. 2000. gadā pabeidza Mārupes vidusskolas 2. kārtas celtniecību, bet 2008. gadā uzsāka jaunās piebūves celtniecību. 2012. gadā pie skolas atvēra Mārupes sporta kompleksu, kurā ir lielākā sporta zāle novadā (1300 m²), aerobikas zāle, ģērbtuves, dušas un citas palīgtelpas.
2019. gadā Mārupes vidusskolu pārdēvēja par Mārupes Valsts ģimnāziju.

Izglītības programmas 
 Pamatizglītības vispārizglītojošā programma, kods 21011111 
 Pamatizglītības humanitārā un sociālā virziena programma 
 Pamatizglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma 
 Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena izglītības programma, kods 31011011 
 Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma 
 Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientēta virziena programma (komerczinības), kods 31014011

Ievērojami absoventi 
 Evita Krievāne, sportiste
 Arturs Vaišļa, rakstnieks

Atsauces 

Skolas Mārupes novadā
Zelta bulla (1356)

Zelta bulla (1356) ir Svētās Romas impērijas parlamenta un imperatora Kārļa IV izdots likums, kas daļēji bija spēkā līdz pat impērijas pastāvēšanas beigām 1806. gadā. Likuma galvenais mērķis bija noteikt kārtību, kādā septiņi kūrfirsti ievēl Romiešu karali, kas bija priekšnosacījums kļūšanai par imperatoru. Bulla noteica septiņus kūrfirstus, trīs no kuriem nāca no augstākās garīdzniecības (Maincas, Ķelnes un Trīres arhibīskapi), bet četri bija valdnieki (Bohēmijas karalis, Reinas pfalcgrāfs, Saksijas-Virtembergas hercogs un Brandenburgas markgrāfs). Bulla noteica, ka karaļa ievēlēšanai pietiek ar četrām balsīm (tā novēršot iepriekšējo šķelšanos un vairāku troņa kandidātu ievēlēšanu). Kūrfirstu zemes arī bija aizliegts sadalīt mantinieku starpā, lai nodrošinātu, ka to skaits nemainās.
  
Svētā Romas impērija
Velfu dinastija

Velfu dinastija bija vācu izcelsmes valdnieku dinastija, kurai piederējuši arī Lielbritānijas karaļi un Krievijas imperators Ivans VI Romanovs. Velfu dinastija ir Estes dinastijas vecākais zars, ko nodibināja Velfs I, kas 1070. gadā kļuva par spēcīgās Bavārijas hercogistes hercogu. Velfs II apprecēja Toskānas grāfieni Matildi, kas viņam deva valdījumus daudzviet Itālijā. Saliešu dinastijas imperatoru Investitūras strīdā Velfi nostājās pāvesta pusē. Itāļu Velfu izruna "Gvelfi" deva nosaukumu Gvelfiem un Gibelīniem. Bavārijas hercogi laulību ceļā ieguva zemes arī Saksijā. Velfu pārstāvim Heinriham X Lepnajam bija jākļūst par imperatora Lotāra III Zuplinburga mantinieku, taču par jauno valdnieku ievēlēja Konrādu III no konkurējošās Hoenštaufenu dinastijas. Velfu varenības augstāko punktu Vācijā sasniedza Heinrihs Lauva, taču pēc konflikta ar imperatoru Frīdrihu I viņš zaudēja lielāko daļu savu zemju. Viņa dēlam Otonam IV uz dažiem gadiem izdevās kļūt par vienīgo Velfu dinastijas imperatoru. Lai arī zaudējuši cerības un impērijas troni, Velfi palika ietekmīgi, turpinot valdīt dažādās valstiņās, kas 1705. gadā mantojuma kārtībā bija apvienojušās Hannoveres kūrfirsistē un Braunšveigas-Volfenbuteles firstistē. Ar Vīnes kongresa lēmumu 1814. gadā tās kļuva par Hannoveres karalisti un Braunšveigas hercogisti. Mantojuma ceļā Velfu pārstāvis Georgs Ludvigs 1714. gadā kļuva par Lielbritānijas karali Džordžu I.

Eiropas valdnieku dinastijas
Brālis lācis

"Brālis lācis" () ir 2003. ASV gada animācijas filma. Filmas režisori ir Ārons Bleizs un Roberts Volkers. Galvenos tēlus ierunājuši Hoakins Fīnikss, Džeremijs Suarezs, Riks Moranis, Deivs Tomass, Džeisons Reizs un D.B. Svīnijs.

Filma 2003. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Meklējot Nemo".

Sižets 
Inuītu puisis, vārdā Kenai, vajā lāci, lai tam atriebtos par Kenai vecākā brāļa Sitkas nogalināšanu. Kenai lāci atrod un nogalina, bet gari, kuri ir saniknoti par šo nevajadzīgo nāvi, par sodu pārvērš Kenai lācī. Lai kļūtu par cilvēku, Kenai ir jādodas uz kalnu, kur ziemeļblāzma pieskaras Zemei. Pa ceļam viņam jāiemācās redzēt caur cita acīm, just caur cita sirdi, kā arī jāatklāj brālības nozīme.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
Walt Disney Animation Studios filmas
Kapteinis Orgasmo

Kapteinis Orgasmo () ir  1997. gada amerikāņu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Trejs Pārkers. Filmā galvenās lomas attēlo Trejs Pārkers, Mets Stouns, Dians Bahars, Robina Lianna un Maikls Dins Džeikobs. Filmas pirmizrāde notika 1997. gadā Toronto filmu festivālā.

Filmas galvenajam varonim nākas filmēties pornofilmā, lai sakrātu naudu kāzām.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gada filmas
ASV erotiskās filmas
Trakais basketbols

Trakais basketbols () ir 1998. gada amerikāņu filma, kuras režisors ir Deivids Cukers. Filma divreiz tika nominēta Zelta avenes balvai.

Filmā galvenās lomas attēlo Trejs Pārkers, Mets Stouns, Dians Bahars, Jasmīne Blīta, Dženija Makārtija, Roberts Vons, Ernests Borgnains, Karīms Abduldžabārs un Viktorija Silvsteda.

Filmā divi draugi izgudro jaunu spēli — beisketbolu. Beisketbols ir basketbols ar beisbola noteikumiem.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Universal Pictures filmas
Gars: Prērijas dvēsele

"Gars: Prērijas dvēsele" () ir 2002. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Kellijs Esberijs un Lorna Kuka. Filmas pirmizrāde notika .

Filma 2002. gadā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā animācijas filma", kur tā zaudēja animācijas filmai "Gariem līdzi".

Filmā mustangu (savvaļas ērzeli) notver cilvēki, kuri cenšas viņu pieradināt.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Drāmas
DreamWorks Animation filmas