joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Dace Reinika

Dace Reinika (dzimusi  Madonā) ir latviešu mūzikas skolotāja, diriģente, ierēdne un politiķe, pārstāv Latvijas Zemnieku savienību un Zaļo un Zemnieku savienību. Bijusi 10. Saeimas deputāte un Tērvetes novada domes priekšsēdētāja. Šobrīd Dobeles novada domes deputāte.

Biogrāfija 
Izglītību ieguvusi Cēsu mūzikas vidusskolā, Daugavpils Pedagoģiskajā institūtā un Latvijas Lauksaimniecības universitātē. D. Reinika ir bijusi A. Brigaderes pamatskolas direktore Tērvetē, vēl vadījusi vairākus skolas ansambļus un strādājusi par mūzikas skolotāju. 2000. gada Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētkos ar A. Brigaderes pamatskolas 5.—9. klašu kori ieguva Lielo balvu. Ilggadēja jauktā kora "Tērvete" diriģente.

Politiskā darbība 
1997. gadā, būdama skolas direktore, D. Reinika tika ievēlēta Tērvetes pagasta padomē no saraksta "Mēs — Tērvetei". No 1999. līdz 2002. gadam viņa bija Tērvetes pagasta padomes priekšsēdētāja vietniece. Laikaposmā no 2004. līdz ievēlēšanai 10. Saeimā strādāja par direktori Labklājības ministrijas Administratīvajā departamentā. 2009. gada pirmajā pusē viņa tika nosaukta kā Kultūras ministres amata kandidāte.

2010. gadā ievēlēta 10. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības. Darbojusies Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijā, Pieprasījumu komisijā, kā arī bijusi Bērnu un jaunatnes lietu apakškomisijas priekšsēdētāja. 2011. gada ārkārtas Saeimas vēlēšanās ZZS rezultāti bija sliktāki, un D. Reinika vēlreiz Saeimā netika ievēlēta.

Kopš 2013. gada 1. februāra līdz 20. jūnijam strādāja par Tērvetes pagasta pārvaldes vadītāju. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēta Tērvetes novada domē un 21. jūnijā ievēlēta par novada domes priekšsēdētāju. 2014. gada sākumā D. Reinika atteicās no iespējas kļūt par 11. Saeimas deputāti uz laiku, kamēr partijas beidrs Uldis Augulis ieņem ministra amatu Laimdotas Straujumas valdībā.

2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās D. Reinika tika ievēlēta Tērvetes novada domē no apvienības “Mūsu mājas ir te” saraksta, un ievēlēta par domes priekšsēdētāju. Vēlētāju atbalstu saņēma arī 2021. gada pašvaldību vēlēšanās, kad tika ievēlēta Dobeles novada domē no Latvijas Zemnieku savienības.

Privātā dzīve 
Viņas dēls Lauris Reiniks un meita Rūta Reinika ir mūziķi, tāpat mūziķis ir vīrs Artūrs Reiniks — ansambļa "Tērvete" dalībnieks.

Atsauces

Ārējās saites 
 gramata21.lv D. Reinikas biogrāfija virtuālajā enciklopēdijā "Latvijas ļaudis"
 Profils Centrālās vēlēšanu komisijas mājaslapā
 10. Saeimas profils

1958. gadā dzimušie
10. Saeimas deputāti
Daugavpils Universitātes absolventi
Latvijas pašvaldību vadītāji
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Madonā dzimušie
Jūdejas ķēniņvalsts

Jūdejas ķēniņvalsts bija ebreju valsts, kas izveidojās pēc vienotās Izraēlas ķēniņvalsts sadalīšanās 931. gadā p.m.ē un turpināja pastāvēt līdz 587. gadam p.m.ē, kad to iznīcināja Babilonija. 

Pēc sadalīšanās valstī turpināja valdīt ķēniņa Dāvida dinastija, arī lielas novirzes no Jeruzālemes templī piekoptās ticības netika pieļautas.

Valdnieki 
 Rehobeāms, 931 - 913 p.m.ē.
 Abijs, 913 - 911 p.m.ē.
 Asa, 911 - 870 p.m.ē.
 Jošāfāts, 870 - 848 p.m.ē.
 Jorāms, 848 - 841 p.m.ē.
 Ahasja, 841 p.m.ē.
 Atalija, 841 - 835 p.m.ē.
 Joāzs, 835 - 796 p.m.ē.
 Amacja, 796 - 767 p.m.ē.
 Uzija,767 - 740 p.m.ē.
 Jotāms, 740 - 732 p.m.ē.
 Ahāzs, 732 - 716 p.m.ē.
 Hizikija, 716 - 687 p.m.ē.
 Manase, 687 - 643 p.m.ē.
 Amons, 643- 641 p.m.ē.
 Josija, 640 - 609 p.m.ē.
 Joahāzs, 609 p.m.ē.
 Jojakīms, 609 - 597 p.m.ē.
 Jojahīns, 597 p.m.ē.
 Cedekija, 597 - 587 p.m.ē.

Ārējās saites 

Bijušās valstis Āzijā
Bijušās monarhijas
Senā Izraēla un Jūdeja
Bībeles vietas
Tuvo Austrumu vēsture
Ebreju vēsture
Izraēlas vēsture
Vecā Derība
Bībele
Biznesa simulācijas spēles

Biznesa simulācijas spēles ir saprotamas kā mākslīgi radīta uzņēmējdarbības vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli pietuvināti dzīvei. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - izglītības kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības studentiem un jau esošajiem uzņēmējiem. Tās organizē kā skolās un augstskolās, tā arī uzņēmumos.

Biznesa simulāciju spēļu attīstība Latvijā 
Biznesa simulācijas ir ieguvušas ievērojamu popularitāti kopš 2000. gada. Tās ir pieprasītas un atzītas par noderīgu mācību metodi. Tiek rīkotas arī ikgadējas sacensības vairākās kārtās, kā piemēram, Global Management Challenge Latvia, Bizness24h, Peak Time.
Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss

Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss (; ) ir ikgadējs mūzikas konkurss, ko organizē Eiropas Raidorganizāciju apvienība (EBU). Konkursā var piedalīties jaunieši vecumā no 10 līdz 15 gadiem (konkursa fināla notikšanas dienā). Pirmais konkurss notika 2003. gadā Kopenhāgenā. Konkurss katru gadu notiek atšķirīgā Eiropas pilsētā.

Pārskats 
Konkurss ir līdzīgs Eirovīzijas dziesmu konkursam, no kura arī ir cēlies nosaukums. Katrs mākslinieks izpilda dziesmu, kuras ilgums ir starp 2:30 un 2:45 minūtēm. Veiksmīgākā konkursa dalībvalsts ir Gruzija, kas konkursā ir uzvarējuša 3 reizes — 2008., 2011. un 2016. gadā. Latvija ir piedalījusies pirmajos trijos konkursos (2003.—2005.) un atsāka dalību ar 2010. gada konkursu, bet kopš 2012. gada konkursa atkal nepiedalās.

Uzvarētāji

Tops

Pēc valodas

Dalībvalstis 
Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursā kopā ir piedalījušies 40 valsts.

Pelēkā krāsā ir valstis kas ir piedalījušās, bet nu vairs nepiedalās.

Atsauces un piezīmes

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 EBU mājaslapa
Karloss Valderrama

Karloss Alberto Valderrama Palasio (; dzimis  Santamartā, Kolumbijā), zināms arī kā El Pibe ("Puika") ir bijušais Kolumbijas futbolists. Viņa savdabīgā blondā frizūra padarīja viņu par vienu no atpazīstamākajiem futbolistiem Kolumbijas izlasē. Laika posmā no 1985. līdz 1998. gadam viņš aizvadīja 111 spēles Kolumbijas izlasē, gūstot 11 vārtus, kļūstot par visvairāk spēles aizvadījušo spēlētāju savas valsts izlases vēsturē.

2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Viņš ir pazīstamākais no Kolumbijas futbolistu zelta paaudzes, kura demonstrēja savu labāko sniegumu 1990. un 1994. gada Pasaules kausa turnīros, kā arī 1991., 1993. un 1995. gada Copa América turnīros. Līdz ar viņu šajā komandā ietilpa Renē Igita, Faustino Asprilla, Fredijs Rinkons, Adolfo Valencia, Leonels Alvaress, Oskars Kordoba, Andress Eskobars un citi.

Karjeras statistika 

|-
|1981||rowspan="3"|Unión Magdalena||||||||||||||
|-
|1982||||||||||||||
|-
|1983||||||||||||||
|-
|1984||Millonarios||||||||||||||
|-
|1985||rowspan="3"|Deportivo Cali||||||||||||||
|-
|1986||||||||||||||
|-
|1987||||||||||||||

|-
|1988-89||rowspan="3"|Montpellier||rowspan="3"|Division 1||24||1||||||||
|-
|1989-90||18||1||||||||
|-
|1990-91||35||2||||||||

|-
|1990-91||Real Valladolid||La Liga||17||1||||||||

|-
|1992||Independiente Medellín||||||||||||||
|-
|1993||rowspan="3"|Atlético Junior||||35||4||||||||
|-
|1994||||18||1||||||||
|-
|1995||||29||0||||||||

|-
|1996||rowspan="2"|Tampa Bay Mutiny||rowspan="2"|Major League Soccer||23||4||||||||
|-
|1997||20||3||||||||
|-
|1998||rowspan="2"|Miami Fusion||rowspan="2"|Major League Soccer||18||2||||||||
|-
|1999||4||1||||||||
|-
|1999||rowspan="3"|Tampa Bay Mutiny||rowspan="3"|Major League Soccer||27||3||||||||
|-
|2000||32||1||||||||
|-
|2001||12||1||||||||
|-
|2001||rowspan="3"|Colorado Rapids||rowspan="3"|Major League Soccer||12||0||||||||
|-
|2002||27||1||||||||
|-
|2003||0||0||||||||
||||||||||
77||4||||||||
17||1||||||||
175||16||||||||
||||||||||

|-
|1985||2||0
|-
|1986||0||0
|-
|1987||4||1
|-
|1988||6||1
|-
|1989||13||2
|-
|1990||5||1
|-
|1991||9||0
|-
|1992||2||0
|-
|1993||16||0
|-
|1994||11||0
|-
|1995||13||1
|-
|1996||11||1
|-
|1997||11||2
|-
|1998||8||2
|-
!Kopā||111||11
|}

Atsauces

Ārējās saites 

1961. gadā dzimušie
Kolumbijas futbolisti
Kolumbijas izlases futbolisti
FIFA 100
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Real Valladolid spēlētāji
Montpellier HSC spēlētāji
Baltspārnu žagata

Baltspārnu žagata (Urocissa whiteheadi) ir vidēja auguma, reti sastopams vārnu dzimtas (Corvidae) putns, kas sastopama Āzijas dienvidaustrumos. Izdala divas pasugas. Sugas izdzīvošanu apdraud mežu izciršana un piemērotas dzīves vides izzušana.

Savu zinātnisko nosaukumu tā ieguvusi par godu putna atklājējam Džonam Vaithedam.

Izplatība 
Baltspārnu žagata sastopama Ķīnas dienvidaustrumos, Laosas ziemeļos un centrālajā daļā un Vjetnamā. Ķīnas Hainaņas salā mājo izolēta nominālpasugas populācija. Kontinentā areāls Ķīnas dienvidos sasniedz Sičuaņas un Guansji provinces, un, iespējams, arī Guidžou provinci. 

Mājo subtropu un tropu mūžzaļajos mežos gan zemienēs, gan kalnos līdz 1400 m virs jūras līmeņa. Uzturas mežamalās, upju krastos un krauju malās. Pacieš mērenu mežu retināšanu, bet ne izciršanu.

Izskats 
Baltspārnu žagata ir vidēji liels vārnu dzimtas putns, tās ķermeņa garums, asti ieskaitot ir 45—46 cm, svars ap 200 g. 

Apspalvojums melns vai tumši brūns uz muguras, galvas un kakla aizmugures. Uz spārniem balti laukumi, arī garās astes lidspalvu gali un virsaste balti. Pavēdere gaišāk pelēka. Knābis oranžs. Jaunie putni gaišāki un pelēcīgāki. To knābis un acis ir pelēkas.

Uzvedība un barība 
Baltspārnu žagata ir ļoti sabiedriska, uzturas grupās, kurās ir 20—25 īpatņi (gan pieaugušie, gan jaunie putni). Bars ir ļoti aktīvs, visu laiku pārvietojas barības meklējumos. Baltspārnu žagata ir visēdāja un barojas gan ar bezmugurkaulniekiem, gan augļiem. 

Par ligzdošanas ieradumiem zināmi tikai daži fakti. Raksturīga kooperatīva ligzdošana — ligzdojošajam pārim ir vairāki palīgi, kas palīdz audzināt mazuļus. Ligzda būvēta, izmantojot vīteņaugu stīgas un saknītes. Dējumā apmēram 6 gaiši zilzaļas olas ar brūniem raibumiņiem.

Sistemātika 
Baltspārnu žagatai ir 2 pasugas: 
Urocissa whiteheadi whiteheadi — sastopama Ķīnas Hainaņas provincē; 
Urocissa whiteheadi xanthomelana — sastopama Ķīnas dienvidos, Vjetnamas ziemeļos un Laosas ziemeļos un centrālajā daļā.

Atsauces

Ārējās saites 
 White-winged Magpie (Urocissa whiteheadi) 
 Baltspārnu žagatas foto (orientalbirdimages)
 Baltspārnu žagatas foto (orientalbirdimages)

Zilās žagatas
Āzijas putni
Ķīnas fauna
Laosas fauna
Zeltknābja žagata

Zeltknābja žagata jeb dzeltenknābja zilā žagata (Urocissa flavirostris) ir vidēja auguma vārnu dzimtas (Corvidae) putns. Izdala 4 pasugas.
 
Zeltknābja žagatas izplatības areāls plešas no Pakistānas līdz Birmai un Vjetnamai. Tā ir parasta ligzdotāja Himalaju rietumos. To var sastapt Pakistānā, Indijā, Nepālā, Butānā, Ķīnā, Birmā un Vjetnamā. Tā ir sastopama dažāda rakstura mežos no 1800 līdz 3400 metriem virs jūras līmeņa.

Izskats un īpašības 

Zeltknābja žagatas ķermeņa garums, ieskaitot asti ir 55—61 cm, svars 123—180 g. Tai ir dzeltens knābis un melna galva, kakls un krūtis. Uz pakauša un kakla aizmugures tai ir balts laukums. Ķermeņa muguras daļas apspalvojums, spārni un aste ir zilganpelēka, bet pavēdere gandrīz balta ar dzelganu toni, īpaši tas ir raksturīgs spārnu lidspalvu galiem. Spārni un aste ir košāki kā mugura. Aste ir ļoti gara (vairāk kā 60% no kopējā garuma) ar baltiem spalvu galiem centrālajām astes spalvām, bet ar baltimelni svītrotiem galiem pārējām astes spalvām. Kājas ir tumšākas kā knābis, tās ir oranžīgi sarkanas, bet acis ir koši dzeltenas.

Uzvedība 
Zeltknābja žagata veido skaļus barus, kas kopīgi pārvietojas pa mežu, meklējot barību. Barā ir apmēram 7—8 putni. Tā diezgan bieži barojas arī uz zemes, pārvietojoties ar lecieniem uz abām kājām. Garo asti žagata tur izslietu augstu gaisā, lai tā nesaskartos ar zemi. Tā barojas ar dažādiem maziem dzīvniekiem, citu putnu olām un putnēniem, kukaiņiem, augļiem un ogām. Zeltknābja žagata ir nometniece, bet vasaras periodā dzīvo augstāk kalnos, salīdzinot ar ziemas periodu.

Ligzdošana 

Zeltknābja žagata ligzdu būvē augstu kokos, to parasti ir grūti ieraudzīt. Ligzda ir samērā plaša, vīta no zariem un oderēta ar saknītēm, smilgām un citām šķiedrām. Dējumā ir 3—4 olas. Tās ir zemes krāsā, pelēkbrūnas vai pelēkdzeltenas ar sarkanbrūniem raibumiem.

Sistemātika 
Zeltknābja žagatai ir 4 pasugas:
Urocissa flavirostris flavirostris — nominālpasuga, sastopama no Nepālas līdz Mjanmai un Ķīnas dienvidiem;
Urocissa flavirostris cucullata — sastopama Himalaju rietumos līdz Nepālas rietumiem;
Urocissa flavirostris robini — sastopama Vjetnamas ziemeļos;
Urocissa flavirostris schaeferi — sastopama Mjanmas rietumos.

Atsauces

Ārējās saites 
 Yellow-billed Blue Magpie (Urocissa flavirostris) 
 Avibase: Gold-billed Magpie (Urocissa flavirostris) (Blyth, 1846)
 Zeltknābja žagatas foto (flickr)
 Zeltknābja žagatas foto (birding.in)
 Zeltknābja žagatas foto (discoverlife)
 Zeltknābja žagatas foto (orientalbirdimages)

Zilās žagatas
Āzijas putni
Stefana—Bolcmaņa konstante

Stefana—Bolcmaņa konstante (σ) ir fundamentāla fizikāla konstante, kas ietilpst likumā, kurš nosaka absolūti melna ķermeņa integrālo emitētspēju. Nosaukta par godu fiziķiem Jozefam Stefanam un Ludvigam Bolcmaanim, kas atklājuši Stefana—Bolcmaņa likumu.

Stefana—Bolcmaņa konstantes vērtības 

 Stefana—Bolcmaņa konstantes vērtība SI sistēmā:
.
 Stefana—Bolcmaņa konstantes vērtība cgs sistēmā:
.
 Stefana—Bolcmaņa konstantes vērtība ASV mērvienību sistēmā:
.

Stefana—Bolcmaņa konstante σ tika aprēķināta pēc šādas formulas:

kur:
 ir Bolcmaņa konstante;
 ir Planka konstante;
 ir reducētā Planka konstante;
 ir gaismas ātrums vakuumā.

CODATA iesaka konstantes vērtību σ aprēķināt, izmantojot gāzu universālās konstantes vērtību:

kur:
 ir gāzu universālā konstante;
 ir Avogadro konstante;
 ir Ridberga konstante;
 ir elektrona "relatīvā atommasa";
 ir molārās masas konstante (1 g/mol pēc definīcijas);
 ir sīkstruktūras konstante.

Skatīt arī 

 Bolcmaņa konstante

Atsauces 

Termodinamika
Fundamentālās fizikas konstantes
Pēteris Dreimanis

Pēteris Dreimanis (dzimis  Kusas pagastā, miris  Landonā, Ontārio, Kanādā) bija latviešu vēsturnieks un sabiedriskais darbinieks.

Dzīvesgājums 
Piedzima Kusas pagasta Bikās kā saimnieka jaunākais dēls. Pēc vietējo skolu un Rīgas Pareizticīgo garīgo semināra beigšanas iestājās studēt vēsturi Tērbatas universitātē. Beidza to 1906. gadā un ieguva vēstures zinātņu kandidāta grādu. No 1907. — 1909. gadam strādāja par pedagogu Valmieras skolotāju seminārā, no 1909. līdz 1912. gadam bija skolotājs Kuresāres (Ārensburgas), no 1912. līdz 1914. gadam Liepājas, bet no 1914. līdz 1915. gadam Rīgas Aleksandra ģimnāzijā.

Pirmā pasaules kara laikā no 1916. gada Pēteris Dreimanis dzīvoja Krievijā, bet 1920. gadā atgriezās Latvijā. 1921. — 1929. gadā darbojās Darba partijā un Demokrātiskajā centrā. 

Latvijas neatkarības laikā bija vēstures metodikas lektors Latvijas Universitātē un skolotājs Rīgas Skolotāju institūtā, Valsts tehnikumā un Rīgas pilsētas komercskolā.

Līdzās pedagoģiskajam darbam nodevās Latvijas vēstures pētīšanai. Publicēti viņa pētījumi par Viestartu, tautas atmodas laika saimniecību un sabiedrību un par zemnieku cīņām Vidzemē. Viņš bija rosīgs arī sabiedriskajā darbā, darbodamies Nacionālo skolotāju savienībā, rakstīja dienas presē un ilgāku laiku vadīja Latvijas radiofona informācijas un priekšlasījumu daļu. 

1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, 1948. gadā pārcēlās uz Kanādu. 1949. gadā pie Landonas latviešu biedrības noorganizēja latviešu sestdienas skolu un to vadīja līdz 1962. gadam. Piedalījās LNAK dibināšanā un bija tās padomes loceklis līdz 1967. gadam. Bija LPB Kanādas kopas loceklis un kopš 1959. gada tās goda biedrs. 1960. gadā saņēma LNJAK balvu un 1964. gadā Ziemeļamerikas KF atzinības rakstu.

Darbi 
Pēteris Dreimanis ir autors daudzām pamatskolas mācību grāmatām, rakstījis arī ar pseidonīmu P. Tokarevs.

 Vadonis, vispārējā un Latvijas vēsturē. / I—III. (1922)
 Latvijas vēsture (1925)
 Vispārējā vēsture (1925)
 Zemgales lielskungs Viestarts (1927)
 Latvju tautas vēsture. (1. izd. 1957, 2. izd. 1958, 3. izd. 1969)
 atmiņas "Dzīves virpulī" (1959)
 Audzināšana (1964)
 Ģimene un tās loma audzināšanā (1966)
 Latviešu tautas attīstība un nacionālisms (rakstu krājums, 1968)

Atsauces 

1879. gadā dzimušie
1971. gadā mirušie
Madonas novadā dzimušie
Latviešu vēsturnieki
Kanādas latvieši
Trimdas latvieši
Portsmouth FC

Portsmouth Football Club ir Anglijas futbola kubs no Portsmutas pilsētas. Pilsētas un kluba iesauka ir Pompey, bet pašu klubu reizēm sauc arī The Blues (zilie, pēc kluba krāsām); klubam ir arī spēcīga fanu organizācija. Kopš kluba izveides 1898. gadā mājas spēles tiek aizvadītas Fratton Park stadionā. Komanda šobrīd spēlē Anglijas Pirmajā līgā (pēc spēka 3. līmenis). Septiņas sezonas pavadīja Premjerlīgā.

Portsmouth klubs divreiz ir kļuvis par Anglijas čempioniem (1949. un 1950. gadā), kā arī divreiz izcīnījis FA kausu, pēdējoreiz 2008. gadā, kad finālā ar 1-0 tika uzvarēta Velsas komanda Cardiff City. Vērtējot vēsturiski, pēc izcīnīto trofeju skaita, Portsmouth ir panākumiem bagātākais klubs Dienvidanglijā, neskaitot Londonu.

Sasniegumi 
 Anglijas futbola augstākais līmenis (līdz 1992. gadam Pirmā divīzija; tagad — Premjerlīga)
 Čempioni (2): 1948–49, 1949–50
 Anglijas futbola 2. līmenis (1893.—1992. Otrā divīzija; 1992.—2004. Pirmā divīzija; tagad — Championship)
 Čempioni (1): 2002–03
 Vicečempioni (2): 1926–27, 1986–87
 FA kauss
 Kausa ieguvēji (2): 1938–39, 2007–08 
 Finālisti (3): 1928–29, 1933–34, 2009–10 
 FA Community Shield (līdz 2001. gadam — Charity Shield)
 Kausa ieguvēji (1): 1949

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā vietne
 Portsmouth FC TeamNews.net
 Portsmouth FC Sky Sports
 Portsmouth FC Football365
 Portsmouth FC TEAMtalk.com
 Portsmouth FC Sporting Life
 Portsmouth statistika, spēles, rezultāti BBC Sport
 Portsmouth  FA Premier League
 Polijas fanu vietne
 Portsmouth FC forums FootyMad
 Portsmouth FC fotogalerija Pompey Pics
 Portsmouth kluba vietne atveras pēc maksājumu problemām BBC Sport, 2010. gada 28. janvāris

Anglijas futbola klubi
Lietuvas nosaukums

Lietuvas nosaukums pirmo reizi rakstiski minēts 1009. gada 9. martā Kvedlinburgas klostera annālēs, kur ierakstīta latīniskotā vārda „Lietuva” slāvu forma ''Litua':

Atsauces 

Valstu nosaukumu etimoloģija
Zeļļu iela (Rīga)

Zeļļu iela ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalna apkaimē. Zeļļu iela sākas krustojumā ar Bāriņu ielu un beidzas pie agrākajām Latvijas Universitātes Fizikas un Matemātikas fakultātes ēkām. Posmā no Bāriņu un Mazās Nometņu ielas krustojuma līdz Eduarda Smiļģa ielai Zeļļu iela ir vienvirziena iela, pa to var braukt Eduarda Smiļģa ielas virzienā. Ielas kopējais garums sasniedz 410 metrus. Ielā pārsvarā mazstāvu koka apbūve.

Ielas raksturojums 
Zeļļu iela ir 410 metrus gara iela Āgenskalna apkaimes centrā. Tā sākas krustojumā ar Bāriņu ielu (dažus metrus tālāk Bāriņu iela arī savienojas ar Mazo Nometņu ielu) un virzās austrumu virzienā. Zeļļu iela tās sākumā (līdz Eduarda Smiļģa ielai) ir bruģēta vienvirziena ieliņa, tālākajā posmā aiz Eduarda Smiļģa ielas to klāj asfaltbetona segums. Zeļļu iela Friča Brīvzemnieka pamatskolas tuvumā krustojas ar Eduarda Smiļģa ielu.

Vēsture 
Iela iekļauta Rīgas ielu sarakstā kopš 1860. gadiem ar nosaukumu Zeļļu iela (Gesellen Strasse). Sākotnēji iela ietvēra arī daļu vēlākās Hermaņa ielas līdz Lielajai Altonavas (tag. Ojāra Vācieša) ielai. Kopš 1890. gadiem kā iela tikai posmā no Mazās Nometņu ielas līdz pilsētas bāriņu nama gruntsgabalam bijušā Bērentu nama (Villa Baerent) vietā, pēc Hermaņa ielas gruntsgabalu parcelācijas Zeļļu ielas savienojums ar Hermaņa ielu likvidēts. Līdz 1930. gadu vidum ielas gruntsgabalu numerācija nepāra nr. pusē turpināja Hermaņa ielas (agrākā Zeļļu ielas posma) gruntsgabalu numerāciju. Līdz 1940. gadam apbūve un oficiāla numerācija bija 16 gruntsgabalos.

1930. gados šajā ielā atradās vairākas amatnieku darbnīcas, M. Simanoviča adītava (nr. 5), frizētava (nr. 3), divi pārtikas preču veikali (nr. 5, 13).

Zeļļu ielā 4 atrodas 1910.-1911. gadā pēc arhitekta Reinholda Šmēlinga projekta celtā skolas ēka. Līdz 1. pasaules karam tur izvietojās Apvienotā pilsētas elementārskola, 1920. gados un 1930. gadu sākumā ēkā darbojās Rīgas II valsts vidusskola (reālģimnāzija) un Rīgas pilsētas 16. latviešu pamatskola (1924. gadā 762 audzēkņi), 1930. gadu beigās skolas nosaukums bija Friča Brīvzemnieka latviešu pamatskola. Ēkā izvietojās arī 1. papildu skola (atklāta 1921. gadā), vēlāk 1. Rīgas pilsētas tehniskā strādnieku skola un 3. vakara pamatskola. 1920. gadu beigās un 1930. gados skolas ēkā darbojās pilsētas 2. publiskā bibliotēka. Pēc Otrā pasaules kara ēkā atradās Rīgas 26. krievu vidusskola, mūsdienās — Friča Brīvzemnieka pamatskola.

Ielu savienojumi 
Zeļļu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Bāriņu iela ("T" veida krustojums)
 Eduarda Smiļģa iela

Ievērojamas ēkas 
 Zeļļu ielā 4 atrodas Friča Brīvzemnieka pamatskola. Skolas ēka celta 1910. gadā (arhitekts Reinholds Georgs Šmēlings).
 Zeļļu ielā 8 atrodas 1888. gadā celtā Bāriņu nama ēka (arhitekti Kārlis Johans Felsko un Kārlis Dāvids Neiburgers), kurā līdz 2019. gadam atradās Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultāte.

Skatīt arī 
 Kurzemes rajons
 Āgenskalns
 Zeļļu iela citās Latvijas pilsētās

Atsauces 

Ielas Āgenskalnā
Kurzemes rajons
Ontārio hokeja līga

Ontārio hokeja līga () ir viena no trim galvenajām Kanādas junioru hokeja līgām, kas kopā ar Kvebekas junioru hokeja līgu un Rietumu hokeja līgu veido Kanādas hokeja līgu. Līgā drīkst spēlēt hokejisti no 15 līdz 20 gadu vecumam.

Komanda, kas ir līgas čempione, izcīna Džona Rosa Robertsona kausu.

Ārējās saites 

 Līgas oficiālā mājaslapa 
 Kanādas hokeja līgas oficiālā mājaslapa

Atsauces 

OHL
Abavas iela

Abavas iela var būt:

 iela republikas pilsētās:
 Abavas iela — iela Daugavpilī.
 Abavas iela — iela Jūrmalā.
 Abavas iela — iela Liepājā.
 Abavas iela — iela Rīgā.
 Abavas iela — iela Ventspilī.

 iela novadu pilsētās:
 Abavas iela — iela Kandavas novada Kandavā.
 Abavas iela — iela Talsu novada Sabilē.
 Abavas iela — iela Tukuma novada Tukumā.

 iela novadu apdzīvotās vietās:
 Abavas iela — iela Kuldīgas novada Rumbas pagasta Ventā.
 Abavas iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Lapeniekos.
 Abavas iela — iela Mārupes novada Mārupē.
 Abavas iela — iela Ropažu novada Silakrogā.
 Abavas iela — iela Tukuma novada Pūres pagasta Pūrē.

Skatīt arī 
 Abava
 Abavas ciems
Šetlendas salas

Šetlendas salas () vai Šetlenda (Shetland) ir arhipelāgs Atlantijas okeānā, Skotijas ziemeļaustrumu piekrastē. Tās ir daļa no Britu salām, viens no 32 Skotijas pašvaldību apgabaliem.

Kopējā Šetlendas salu grupas platība ir 1466 kvadrātkilometri un tā sastāv no aptuveni trīssimt salām un šērām, no kurām apdzīvotas ir tikai sešpadsmit. Lielākās salas ir Meinlenda (967 km²), Jella un Unsta. Apdzīvotākā vieta un reizē Šetlendas salu administratīvais centrs ir Lērika.

Salu ainavai raksturīgi pauguraini līdzenumi, augstienes līdz 450 metriem. Galvenās nodarbošanās ir aitkopība, zvejniecība. No šejienes nāk arī Šetlandes ponijs. Kopš septiņdesmitajiem gadiem Šetlendas salu apkārtnē iegūst naftu.

Līdz 14. gadsimtam Šetlendas salas kolonizēja norvēģu vikingi, bet pēc iekšpolitiskām un ārpolitiskām neveiksmēm Norvēģijā, salas ieguva Skotija.

Skatīt arī 
 Dienvidšetlendas salas

Atsauces

Ārējās saites 

 
Arhipelāgi
Apvienotās Karalistes salas
Skotija
Valsts koda augšējā līmeņa domēns

Valsts koda augstākā līmeņa domēns (ccTLD) ir augstākā līmeņa valsts domēns, kurš tiek izmantots vai tas ir rezervēts valstij vai atkarīgai teritorijai.

Visi ASCII ccTLD identifikatori ir divus simbolus gari un visi divu simbolu augstākā līmeņa domēni ir valtsts augstākā līmeņa domēni. 2010. gadā Internet Assigned Numbers Authority (IANA) uzsāka internacionalizēto valstu kodu, kuri satur valodai atbilstošus simbolus, kurus var attēlot gala lietotājam, augstākā līmeņa domēnu ieviešanu. ccTLDs izveide un pielietošana ir aprakstīta , saskaņā ar ISO 3166-1 alpha-2 valstu kodiem.

Nacionālie augšējā līmeņa domēni

de:Top-Level-Domain#Länderspezifische Top-Level-Domains (ccTLD)
fr:Domaine de premier niveau#Domaine national de premier niveau
1522. gads

1522. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi 
 9. janvāris — pāvests Adrians VI kļūst par 218. Romas pāvestu.
 27. aprīlis — spāņi sakauj franču un šveiciešu spēkus, kad tie mēģināja atkarot Milānu; viņi bija spiesti atteikties no Venēcijas teritorijas.
 28. jūlijs — Osmaņu impērijas sultāns Suleimans I uzsāka Rodas salas aplenkumu, kur bija apmeties Joanītu ordenis.
 6. septembris — Vittoria, viens no Fernāna Magelāna kuģiem, atgriezās Spānijā, kļūstot par pirmo kuģi, kas bija apkuģojis apkārt pasaulei.
 18. decembris — Osmaņu impērija uzsāka iebrukumu Rodas salā.
 20. decembris — Suleimans I ļauj Joanītu ordeņa bruņiniekiem evakuēties no Rodas salas. Viņi pārcēlās uz Maltu. 
 sākās Habsburgu—Valuā kari.

Dzimuši 
 9. novembris — Mārtiņš Kemnics (Martin Chemnitz), Mārtiņa Lutera sekotājs, teologs (miris 1586.)
 Moše Kordovero — ebreju mistiķis un kabalists (miris 1570.)

Miruši
Pavels Brendls

Pavels Brendls (; dzimis 1981. gada 23. martā) ir čehu hokejists, labās malas uzbrucējs. Pašlaik (2016) Brendls ir bez kluba.

Spēlētāja karjera 
1998. gadā, Brendlam pārceļoties uz Ziemeļameriku un spēlējot WHL klubā Kalgari "Hitmen", viņš tika uzskatīts par ļoti perspektīvu spēlētāju. Pirmo sezonu noslēdzot ar 134 punktiem 68 spēlēs, 1999. gada NHL draftā Ņujorkas "Rangers" viņu izvēlējās ar augsto ceturto numuru. Tiesa, Brendla NHL karjera izvērtās gaužām īsa — 2001.—02. sezonā viņš debitēja līgā, aizvadot astoņas spēles Filadelfijas "Flyers" rindās, bet kopā NHL Brendls ir aizvadījis 78 spēles.

Eiropā Pavels atgriezās 2006. gadā, pirmās divas sezonas aizvadot Zviedrijas Elitsērijā, taču tad Brendls pievienojās KHL klubam Ņižņijnovgorodas "Torpedo", kurā spēlēja līdz pat 2009.—10. sezonas noslēgumam. 2009. gadā Brendls piedalījās arī pirmajā KHL Zvaigžņu spēlē.

Nākamo sezonu viņš iesāka SM līgas klubā KalPa, taču jau novembrī pievienojās Ņižņekamskas "Ņeftehimik" rindām. 2011. gada vasarā Brendls nonāca Čehijas Ekstralīgas kluba HC Pardubice sastāvā, taču jau rudenī pievienojās Šveices hokeja līgas klubam HC Rapperswil. Turpmākās sezonas aizvadīja dažādos Čehijas Ekstralīgas un Slovākijas Ekstralīgas klubos, 2014. gadā Brno "Kometa" rindās izcīnot Čehijas Ekstralīgas sudraba medaļas.

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Čehijas hokejisti
Filadelfijas "Flyers" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Ņižņijnovgorodas "Torpedo" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēles dalībnieki
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hradeckrāloves apgabalā dzimušie
Kriss Saimons

Kriss Saimons (dzimis 1972. gada 30. janvārī) ir bijušais kanādiešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs un policists. Karjeras laikā aizvadījis 782 spēles NHL. Visnozīmīgāko laiku, septiņas sezonas, Saimons aizvadīja Vašingtonas "Capitals" rindās. Karjeras nogalē aizvadīja piecas sezonas KHL.

Spēlētāja karjera 
Savu spēlētāja karjeru Saimons iesāka OHL klubā Otavas "67's", kurā spēlēja no 1988. līdz pat 1992. gadam. 1990. gada NHL draftā viņu izvēlējās Filadelfijas "Flyers", taču jau drīz vien Saimons tika aizmainīts uz Kvebekas "Nordiques" vienību, kuras rindās viņš arī debitēja NHL, tajā spēlējot no 1992. līdz 1995. gadam.

1995.—96. sezonā "Nordiques" franšīze pārcēlās uz Kolorādo. Saimons turpināja savas gaitas nu jau Kolorādo "Avalanche" vienībā, 1995.—96. sezonā kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu. 1996. gadā Saimons tika aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals", kuras sastāvā Saimons aizvadīja veselas septiņas sezonas, pirms 2002. gadā nonāca Čikāgas "Blackhawks" rindās. Nākamo sešu gadu laikā viņš spēlēja arī Ņujorkas "Rangers", Kalgari "Flames", Ņujorkas "Islanders", kā arī Minesotas "Wild" rindās.

Pirms 2008. gadā pievienojās Čehovas "Vitjaz" sastāvam. 2011. gadā pārcēlās uz Maskavas "Dinamo", tās sastāvā aizvadot deviņas spēles. No 2011. līdz 2013. gadam spēlēja Novokuzņeckas "Metallurg" sastāvā, taču tad noslēdza profesionālu karjeru.

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kvebekas "Nordiques" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Kalgari "Flames" spēlētāji
Ņujorkas "Islanders" spēlētāji
Minesotas "Wild" spēlētāji
Podoļskas "Vitjaz" spēlētāji
Maskavas "Dinamo" spēlētāji
Novokuzņeckas "Metallurg" spēlētāji
Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēles dalībnieki
Ontārio dzimušie
Petri Vehanens

Petri Vehanen (; dzimis 1977. gada 9. oktobrī) ir bijušais somu hokejists, vārtsargs. Lielāko karjeras daļu aizvadījis SM līgas klubā Raumas "Lukko", taču karjeras otrajā pusē vairākas sezonas aizvadīja arī Kontinentālajā hokeja līgā un Vācijas hokeja līgā. Somijas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2011. gada Pasaules čempionu, 2008. gadā izcīnījis bronzas medaļas.

Spēlētāja karjera 
Savu spēlētāja karjeru Vehanens aizsāka 1995.—96. sezonā, kad spēlēja SM līgas kluba Raumas "Lukko" U20 komandā. Tajā viņš spēlēja līdz pat 1998. gadam, 1998.—99. sezonu aizvadot Norvēģijā. No 1999. līdz 2001. gadam Vehanens pildīja "Lukko" otrā vārtsarga funkcijas, taču 2001.—02. sezonā kļuva par komandas pamatvārtsargu. Raumā Petri spēlēja līdz pat 2005. gadam. 2005.—06. sezonu Vehanens aizvadīja Zviedrijas Elitsērijas klubā Mora IK, bet 2006.—07. sezonā nonāca Krievijas Superlīgas klubā Ņižņekamskas "Ņeftehimik". 2007. gada vasarā Vehanens atgriezās "Lukko" rindās.

2009.—10. sezonas gaitā Vehanens tika aizmainīts uz Kazaņas "Ak Bars", Raumas klubam pretī saņemot Mikaelu Telkvistu. Vehanens tika atzīts par KHL sezonas labāko vārtsargu, kā arī izcīnīja Gagarina kausu. "Ak Bars" rindās Vehanens spēlēja līdz 2011.—12. gada sezonas noslēgumam, kad atgriezās Raumā. 2013. gada aprīlī noslēdza līgumu ar KHL klubu Prāgas "Lev", 2013.—14. gada sezonā sasniedzot Gagarina kausa finālu, tajā gan septiņās spēlēs piekāpjoties Magņitogorskas "Metallurg".

2014. gada jūlijā noslēdza līgumu ar Vācijas hokeja līgas klubu Berlīnes "Eisbaren". 2015.—16. gada sezonā aizvadīja četras sausās spēles, kas bija labākais rādītājs starp visiem līgas vārtsargiem. 2018. gada aprīlī paziņoja par karjeras beigšanu.

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Kazaņas "Ak Bars" spēlētāji
Prāgas "Lev" spēlētāji
Gagarina kausa ieguvēji
Berlīnes "Eisbaren" spēlētāji
Lauris Liberts

Lauris Liberts (dzimis ) ir viens no zināmākajiem un sekmīgākajiem IT industrijas uzņēmējiem un draugiem.lv izveidotājs. Tiek dēvēts arī par draugiem.lv "tēti". 

Izglītību ieguvis Siguldas vidusskolā un Latvijas Universitātē (Ekonomikas vadības bakalaurs), kā arī mācījies maģistrantūrā e-biznesā un inovācijās Lankasteras universitātē Lielbritānijā.

Veidojis dažādas mājaslapas, piemēram krediti.lv, dzivoklis.lv, flirts.lv, smsinfo.lv, uzkrekla.lv, smsflirts.lv, bet lielākā daļa bija neveiksmīgi projekti. Pēc 2009. gada datiem Laurim Libertam pieder 42,5% draugiem.lv akciju. 2009. gadā Lauris Liberts tika ierindots 37. vietā pasaules jaunāko un bagātāko cilvēku vidū, kas vada tīmekļa resursus. Filmējies latviešu kinofilmā "Emīla nedarbi", atveidoja puisēnu ar ķekatām

Atsauces

Ārējās saites 
 http://www.labaca.org/index.php/lv/jaunumi/35-labaca-padomei-pievienojas-kristaps-ptersons-un-lauris-liberts.html
 https://web.archive.org/web/20100517071952/http://news.frut.lv/lv/economics/75650
 https://web.archive.org/web/20091221040602/http://www.vipi.lv/1/4/?id_news=33882
 http://estrade.lv/web/35-ieskats-latvija-popularako-portalu-vesture.html 
 http://www.sigulda.lv/public/lat/jaunumi/1733/
 https://web.archive.org/web/20101213201246/http://www.retireat21.com/top-young-entrepreneurs

Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas uzņēmēji
Draugiem Group
Antero Nītimeki

Antero Perti Eliass Nītimeki (, izrunā: ; dzimis  Turku, Somijā) ir bijušais somu hokejists, vārtsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis septiņas sezonas NHL klubos Filadelfijas "Flyers", Tampabejas "Lightning" un Sanhosē "Sharks". Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis divas olimpiskās medaļas.

Pašlaik (2015) Nītimeki ir NHL kluba Filadelfijas "Flyers" skauts.

Spēlētāja karjera 
Kopā ar Somijas izlasi izcīnījis sudraba medaļu 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, bronzas medaļu 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un bronzas medaļu 2006. gada Pasaules čempionātā. 2006. gada Olimpiskajās spēlēs viņš tika atzīts par visa turnīra vērtīgāko spēlētāju.

Ārējās saites 
 
 NHL profils 
 European Hockey profils 
 Hockey Goalies profils 
 The Internet Hockey Database profils 

1980. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Filadelfijas "Flyers" spēlētāji
Tampabejas "Lightning" spēlētāji
Sanhosē "Sharks" spēlētāji
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
1541. gads

1541. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

Notikumi 
 12. februāris — Pedro de Valdīvija dibināja mūsdienu Čīles galvaspilsētu Santjago.
 8. maijs — spāņu pētnieks Ernando de Soto kļuva par pirmo eiropieti, kas sasniedza Misisipi upi.

Nezināms datums 
 Bībele pirmo reizi iztulkota zviedru valodā.
 Īrijas parlaments pasludināja Henriju VIII par Īrijas karali.
 Īslandes iedzīvotāji pieņēma luterisma ticību.
 Gerarduss Merkators izveidoja savu pirmo globusu.

Dzimuši 
 25. marts — Frančesko I Mediči, otrais Toskānas lielhercogs (miris 1587.)
 nezināms datums
 El Greko — gleznotājs, tēlnieks un arhitekts (miris 1614.)
 Hatori Hanzo — slavens japāņu samurajs (miris 1596.)

Miruši 
 26. jūnijs — Fransisko Pisarro (Francisco Pizarro), spāņu konkistadors, kas vadīja Inku impērijas iekarošanu (dzimis ap 1471. vai 1476.)
 4. jūlijs — Pedro de Alvarado, spāņu konkistadors, Gvatemalas gubernators (dzimis 1495.)
 24. septembris — Paracelzs (Paracelsus), šveiciešu alķīmiķis un ārsts (dzimis 1493.)
 24. novembris — Margarēta Tjūdora, Skotijas karaliene (dzimusi 1489.)
1504. gads

1504. gads () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

Notikumi 
 31. marts — Spānija ar Franciju noslēdza pamieru.
 8. septembris — Florencē tika atklāta Mikelandželo skulptūra "Dāvids".

Nezināms datums 
 mogulu valdnieks Babūrs iekaroja Kabulu
 Aragonas karalis Ferdinands II kļuva par Neapoles karali kā Ferdinands III.
 Kristofors Kolumbs atgriezās Spānijā no sava ceturtā ceļojuma, kura laikā viņš izpētīja Ziemeļamerikas krastu no Belizas līdz Panamai.

Dzimuši 
 17. janvāris — Pijs V, Romas pāvests (miris 1572.)
 nezināms datums
 Džons Dadlijs, angļu ģenerālis, admirālis un politiķis, kā arī Anglijas karaļa Eduarda VI reģents (miris 1553.)
 iespējams
 Jakobs Arkadelts, flāmu komponists (miris 1568.)

Miruši 
 2. jūlijs — Stefans Lielais (Ștefan cel Mare), Moldovas princis (dzimis 1433.)
 26. novembris — Kastīlijas Isabella (Isabel I de Castilla), Kastīlijas un Leonas karaliene (dzimusi 1451.)
Picasa

Picasa bija attēlu organizēšanas un aplūkošanas programmatūra, kura bija paredzēta digitālo fotogrāfiju organizēšanai un rediģēšanai. Tajā bija integrēta arī attēlu augšupielāde un galeriju izvietošana tāda paša nosaukuma tīmekļa vietnē. To sākotnēji izstrādāja kompānija Idealab, ko 2004. gadā iegādājās Google. "Picasa" nosaukums radies, sajaucot spāņu gleznotāja Pablo Pikaso ar frāzi mi casa ("mana māja") un anglisko "pic" (attēli) (personalizēta māksla). Pēc iegādes Google sāka to piedāvāt bezmaksas lejupielādei.

Google Labs piedāvāja pielāgotas versijas Windows XP, Windows Vista, Windows 7 un Mac OS X (tikai Intel procesoriem). Linux versijai tika izmantota Wine palīgprogramatūra, kura darbina Windows versiju, tomēr Google piedāvātā Linux versija bija novecojusi. Tās vietā ar Wine palīdzību bija iespējams darbināt pēdējo Picasa versiju 3.9.

No 2016.gada 15.marta Google pārtrauca Google Picasa atjaunošanu un izstrādi. 2016.gada 1.maijā tika pārtraukts uzturēt projektu Picasa Web Albumi. Tā vietā Google piedāvā pāriet un izmantot Google Fototattēli online pakalpojumu.

Atsauces 

Google
Lietojumprogrammatūra
Bārene (filma)

"Bārene" () ir kinokompānijas Warner Bros. 2009. gada trilleris un šausmu filma. Filmas režisors ir Žaume Kolets-Serra. Galvenajās lomās Vera Fārmiga un Pīters Sarsgārds. ASV kinoteātros filmas pirmizrāde notika 2009. gada 24. jūlijā. Latvijā pirmizrāde bija 2009. gada 23. oktobrī.

Sižets 
Jauna ģimene - vīrs Džons un sieva Keita -, kuri ļoti pārdzīvo vēl nedzimušā bērna nāvi. Ģimene atrodas uz sabrukuma sliekšņa, tādēļ abi nolemj adoptēt bērnu cerot, ka varbūt jauna bērna ienākšana ģimenē varētu glābt viņu attiecības. Pāra redzes lokā nonāk kāda deviņgadīga meitene Estere, kura esot savādāka nekā citi bērni (netipiski gudra savam vecumam), tādēļ viņu adoptē. Esterei nonākot jauno vecāku mājās, drīz vien sāk notikt dažādas dīvainas lietas. Keita sāk nojaust, ka pie tā varētu būt vainojama mazā meitene, un sāk pieļaut iespēju, ka aiz jaukās eņģelīša sejiņas slēpjas kaut kas nelāgs. Keita rūpējoties par ģimenes drošību nolemj uzzināt “mazā eņģelīša” pagātni, un sāk atklāties baisi notikumi, kuri var apdraudēt visus tajos iesaistītos.

Vērtējums 
Kinokritiķu vidū filma tiek vērtēta dažādi - kā labs trilleris ar neparedzamām beigām, gan arī kā pretadoptēšanas kampaņa. 
Portālā IMDB filmu vairāk kā 121,5 tūkstoši lietotāju novērtējuši ar vidējo atzīmi 7,0.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2009. gada filmas
ASV filmas
Vladimirs Babičevs

Vladimirs Babičevs (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas futbolists, pussargs. Strādājis par treneri vairākos Latvijas futbola klubos.

Spēlētāja karjera

Klubu karjera 
Savu karjeru viņš uzsāka jauniešu komandā 9. maijs pie trenera Jura Docenko. 1987. gadā Babičevs pievienojās Liepājas "Zvejnieks" komandai, kuras sastāva aizvadīja 2 spēles PSRS 2. līgā. 1988. gadā viņš pārgāja uz RAF Jelgava. RAF komandā viņš aizvadīja četras sezonas, spēlēdams dažādās PSRS futbola divīzijās un 1992. gadā Latvijas Virslīgā. 1992. gadā viņš piedalījās RAF pārspēlē ar Skonto FC par Latvijas čempionu titulu un zaudēja 2:3. Nākamajā sezonā viņš pievienojās Skonto.

Skonto klubā Babičevs aizvadīja savas karjeras veiksmīgāko posmu - klubs bija pārliecinoši spēcīgākais Latvijā un Babičevs ātri kļuva par vienu no Skonto līderiem. 1994. gadā viņš kļuva par Latvijas Virslīgas rezultatīvāko spēlētāju ar 14 vārtiem un tika atzīts par sezonas labāko uzbrucēju. 1990. gadu vidū Babičevs sāka spēlēt pussarga pozīcijā un 1997. gadā viņš tika atzīts par sezonas labāko pussargu. 1997. gadā, kad Skonto spēlēja Čempionu līgas kvalifikācijā pret FC Barcelona, Babičevs guva abus vārtus izbraukumā ar 2:3 zaudētajā spēlē.

1999. gadā Babičevs aizvadīja samērā maz spēļu - gan konkurences, gan savainojumu dēļ. Pirms 2000. gada sezonas viņš kopā ar vēl dažiem spēlētājiem, ar ko klubs nerēķinājās, pārgāja uz Policijas FK. Sezonas vidū Babičevs pievienojās vienīgajam savam ārzemju klubam karjerā - Torpedo-ZIL Krievijā, bet šajā klubā neaizvadīja nevienu spēli. 2001. gadā Babičevs pievienojās FK Rīga, kura sastāvā kļuva par kluba sezonas rezultatīvāko spēlētāju ar pieciem vārtiem, aizvadot vien deviņas spēles. 2003. gadā viņš pārgāja uz FK Jūrmala, kura sastāvā Babičevs aizvadīja savas pēdējās četras sezonas.

Nacionalā izlase 
Babičevs izlase debitēja 1993. gada 2. jūnijā, zaudētā spēlē ar 1:2 pret Ziemeļīriju. 1994. gada 15. novembrī viņš guva pirmos vērtus izlasē, Latvijai visai vājā spēlē pārspējot Lihtenšteinu ar 1:0. Izlases karjerā Babičevs neizcēlās ar tādu rezultativitāti ka klubos - 51 aizvadītā spēlē viņš guva 4 vārtus. Viņa pēdējā spēle izlase bija 1999. gadā, viesos nospēlējot neizšķirti 2:2 pret Gruziju.

Trenera karjera 
Beidzis aktīva spēlētāja karjeru, 2006. gadā Babičevs kļuva par FK Jūrmala galveno treneri. Tomēr sezonas beigās netika izpildīts mērķis - 4. vieta Virslīgā un līgums ar viņu pagarināts netika. 2008. gadā tika paziņots, ka viņš ir kļuvis par JFK Olimps galvenā trenera Mihaila Koņeva palīgu. Pirms tam viņš šajā klubā ieņēma direktora amatu.

2008. gadā Babičevs atgriezās FK Jūrmala galvenā trenera amatā, kurā viņš nostrādāja līdz 2011. gada septembrim.

Sasniegumi 
 Latvijas čempions - 7 (1993.-1999.)
 Latvijas kausa ieguvējs - 3 (1995., 1997., 1998.)

Atsauces

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
Latvijas futbola treneri
FK Liepājas Metalurgs spēlētāji
Skonto FC spēlētāji
Rīgā dzimušie
Inženieru iela (Rīga)

Inženieru iela ir Rīgas iela, Centra rajonā , Centra apkaimē. Inženieru iela sākas krustojumā ar Merķeļa ielu un beidzas krustojumā ar Raiņa bulvāri. Ielas kopējais garums ir 90 metri un tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Inženieru iela ir vienvirziena iela, pa to var braukt Raiņa bulvāra virzienā.

Ielas raksturojums 
Inženieru iela ir 90 metrus gara asfaltēta iela Rīgas centrā. Tā sākas krustojumā ar Merķeļa ielu un iet rietumu—dienvidrietumu virzienā. Visas ielas garumā Inženieru iela sastāv no divām braukšanas joslām. Inženieru iela beidzas krustojumā ar Raiņa bulvāri. Tā ir vienvirziena iela, pa to var braukt Raiņa bulvāra virzienā.

Ielu savienojumi 
Inženieru iela ir savienota ar šādām ielām:
 Merķeļa iela ("T" veida krustojums)
 Raiņa bulvāris ("T" veida krustojums)

Sabiedriskais transports 
Inženieru ielā kursē 15. maršruta trolejbusi un 59. maršruta autobusi. Ielā atrodas arī galapunkts "Latvijas Universitāte".

Skatīt arī 
 Centra rajons
 Rīgas centrs
 Inženieru iela citās Latvijas pilsētās

Ielas Rīgas centrā
Mēmais kino

Mēmais kino ir kinofilma bez fonogrammas. Šādas filmas tika veidotas kino attīstības pirmsākumos, kad tehnoloģiju attīstības līmenis vēl bija pārāk zems, lai veidot skaņu filmas būtu praktiski. Pēc mūzikla "Džeza dziedātājs" (1927) uzņemšanas skaņu kino kļuva populārāks un mēmais kino drīz vien gandrīz izzuda. Mēmajā kino skaņas trūkums tika kompensēts izmantojot paskaidrojošus titrus, pārspīlētu ķermeņa valodu un dzīvo mūziku kino seansu laikā.

Periodā no 1920. līdz 1931. gadam arī Latvijā tika uzņemtas mēmās filmas. Šajā laikā tika radītas īsmetrāžas komēdijas, dokumentālās, skatu un spēlfilmas.

Mēmā kino slavenākās filmas 
Starp 15 pasaules izcilākajām filmām, kas iespaidojušas pasaules kinematogrāfa attīstību 20. gadsimtā, ir 3 mēmā kino šedevri:
 Amerikāņu Deivida Vorka Grifita veidotais eposs "Nācijas dzimšana" (The Birth of a Nation), kas uzņemta 1915. gadā. Lai arī filma ir 3 stundas gara, tā kļuva par pirmo "kases grāvēju" kinematogrāfa vēsturē. Filma nopelnīja 1 miljonu ASV dolāru. Filmu gan mēdz kritizēt par neslēpto rasisma un kukluksklana propagandu. 
 Rīdzinieka Sergeja Eizenšteina 1925. gadā Krievijā uzņemtā filma "Bruņukuģis "Potjomkins"" par 1905. gada revolūcijas laikā notikušo matrožu dumpi un tā apspiešanu. Savulaik filma pilnībā mainīja kino montāžas jēdzienu.
 Vācijā uzņemtā režisora Friča Langa antiutopija "Metropole" (Metropolis), kas uzņemta 1927. gadā. filmas ietekme uz fantastikas filmas žanru un kino priekšstatiem par nākotnes civilizāciju joprojām turpinās. "Metropole" dēvēta gan par visu laiku vismuļķīgāko filmu, gan izpelnījusies apzīmējumu: "Viens no lielākajiem kino jelkad radītajiem neprātiem". Filmā piedalījās 37 000 statisti, un filmas budžets pārvērsts mūsdienu naudas izteiksmē bija 200 miljoni dolāru.

Skatīt arī 
 Mēmais kino Latvijā

Atsauces 

 

Mēmais kino
Stīvs Maklarens

Stīvens Maklarens (; dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, šobrīd futbola treneris.

Iepriekš vadījis Anglijass klubu Nottingham Forest, Vācijas klubu VfL Wolfsburg, Nīderlandes klubu FC Twente, ar kuru 2009./10. gada sezonā pirmoreiz kluba vēsturē uzvarēja Nīderlandes čempionātā. Pirms tam vadījis Premjerlīgas klubu Middlesbrough, ar ko 2004. gadā ieguvis Līgas kausu un 2006. gadā iekļuvis UEFA kausa finalā. No 2006. gada 1. augusta līdz 2007. gada 21. decembrim vadījis Anglijas izlasi. Viņš tika nozīmēts amatā pēc Svena Jērana Eriksona atbrīvošanas no amata pēc 2006. gada Pasaules kausa finālturnīra. Viņš tika atlaists 2007. gada 22. novembrī, kad Anglijai neizdevās kvalificēties 2008. gada Eiropas čempionātam. Viņš ir bijis arī Aleksa Fergusona asistents Manchester United, kad klubs ieguva trīs titulus 1999. gadā.

Sasniegumi

Trenera karjera 
Middlesbrough

 Anglijas Līgas kauss: 2003–2004

Twente

 Eredivisie: 2009–10

Atsauces

Ārējās saites 

1961. gadā dzimušie
Ziemeļjorkšīrā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas futbola treneri
Anglijas futbola izlases treneri
Hull City A.F.C. spēlētāji
Derby County F.C. spēlētāji
Šmerļa iela

Šmerļa iela ir Rīgas iela, Vidzemes priekšpilsētā starp Mežciema, Juglas un Teikas apkaimēm. Šmerļa iela sākas pie Brīvības gatves krustojuma un beidzas pie Druvienas ielas. Kopējais ielas garums ir 1090 metri.

Ielas raksturojums 
Šmerļa iela ir aptuveni 1090 metrus gara asfaltēta iela starp Mežciema, Juglas un Teikas apkaimēm. Tā sākas krustojumā ar Brīvības gatvi un iet dienvidu—dienvidaustrumu virzienā. Šmerļa ielas sākumā nepārnumuru pusē atrodas 12. un 16. trolejbusu maršruta galapunkts "Šmerlis" (adrese — Brīvības gatve 384b). Šmerļa ielas lielākā daļa atrodas mežā.

Ielai virzoties dziļāk mežā tās nepārnumuru pusē atrodas Rīgas Kinostudija, savukārt, pretī ielas pārnumuru pusē atrodas Renemaņa privātklīnika (saukta arī par Šmerļa slimnīcu). Interesanti, ka šie objekti neatrodas tieši ielas malā, bet gan nedaudz aiz meža. Īsi pirms krustojuma ar Sergeja Eizenšteina ielu iela pagriežas dienvidaustumu virizenā.

Iela, veidojot savienojumu ar Malienas ielu, pagriežas vairāk dienvidu virzienā. Iela beidzas pie Druvienas ielas, attiecīgajā virzienā iela turpinās, bet jau kā Druvienas iela. Posmā no Malienas ielas līdz Druvienas ielai iela iet caur daudzdzīvokļu dzīvojamo māju masīvu.

Ielu savienojumi 

Šmerļa iela ir savienota ar šādām ielām:
 Brīvības gatve ("T" veida krustojums)
 Sergeja Eizenšteina iela ("T" veida krustojums)
 Malienas iela ("T" veida krustojums)
 Druvienas iela (iela pārtop par Druvienas ielu)

Objekti 
 Šmerļa ielā 2 atrodas Renemaņa privātklīnika (saukta par Šmerļa slimnīcu). 
 Šmerļa ielā 3 atrodas Rīgas Kinostudijas ēka (arhitekti V. Voronovs un A. Okuņevs, 1961, 1963)

Sabiedriskais transports 
 Šmerļa ielas posmā no Brīvības gatves līdz Malienas ielai kursē 21. maršruta autobusi.
 Šmerļa ielas sākumā aptuveni 50 metru garumā (izbraucot no trolejbusu galapunkta) kursē arī 12. un 16. maršruta trolejbusi. Trolejbusiem šajā posmā nav neviena pietura.

Skatīt arī 
 Vidzemes priekšpilsēta
 Mežciems
 Jugla
 Teika
 Šmerlis

Ielas Teikā
Ielas Juglā
Ielas Mežciemā
Vidzemes priekšpilsēta
Starptautiskā Šaha federācija

Starptautiskā Šaha federācija ( — FIDE) ir pasaulē vadošā šaha organizācija, kas apvieno 170 nacionālās šaha organizācijas. Tās mītne atrodas Lozannā, Šveicē. FIDE ir dibināta  Parīzē, Francijā. Nodarbojas ar šaha popularizēšanu un dažādu starptautisku sacensību organizēšanu.

Latviju FIDE pārstāv Latvijas Šaha federācija.

FIDE prezidenti 

Pēc pašreizējās kārtības FIDE prezidentu ievēlē uz 4 gadiem. No 6 FIDE viceprezidentiem viens ir pirmais viceprezidents, bet pārējie pārstāv Āfriku, Āziju, Eiropu, Dienvidameriku un Ziemeļameriku.

Ārējās saites 
 FIDE oficiālā mājaslapa

Šaha organizācijas
Aizupes

Aizupes — vietvārds Latvijā:
 Aizupes — aprūpes ciems Ikšķiles novada Tīnūžu pagastā;
 Aizupes — mazciems, cits nosaukums Aizupes muiža, Vānes pagastā, Kandavas novadā;
 Aizupes — vidējciems Talsu novada Ģibuļu pagastā;
 Aizupes — Ozolnieku ciema daļa.
Aizupieši

Aizupieši var būt:
 Aizupieši — skrajciems Daugavpils novada Kalupes pagastā;
 Aizupieši — skrajciems Preiļu novada Saunas pagastā;
 Aizupieši — skrajciems Riebiņu novada Riebiņu pagastā.

Skatīt arī 
 Aizupīši