1956. gads

1956. gads () bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Sudānā beidzās Apvienotās Karalistes un Ēģiptes kondomīnija.
 25.—26. janvāris — Somijas karavīri iegāja Porkalā pēc tam, kad PSRS atstāja militāro bāzi.
 26. janvāris — Kortinadampreco, Itālijā sākās ziemas olimpiskās spēles.

Februāris 
 11. februāris — britu spiegi Gejs Bērdžess (Guy Burgess) un Donalds Maklīns (Donald Maclean) uzradās Padomju Savienībā pēc piecu gadu pazušanas.
 25. februāris — Ņikita Hruščovs PSKP 20. kongresā uzstājās ar runu, kurā nosodīja Staļina darbību, novērtējot to kā "personības kultu".

Marts 
 2. marts — Maroka pasludināja neatkarību no Francijas.
 20. marts — Tunisija pasludināja neatkarību no Francijas.
 23. marts:
 Pakistāna kļuva par pirmo islama republiku.
 par Pakistānas 1. prezidentu kļuva Iskanders Mirza.

Aprīlis 
 7. aprīlis — Spānija atteicās no protektorāta Marokā.

Maijs 
 8. maijs — tika lauzta Indonēzijas un Nīderlandes konstitucionāla savienība.
 21. maijs — virs Bikini atola, Klusajā okeānā pirmoreiz notika ūdeņraža bumbas izmēģinājuma sprādziens gaisā.

Jūnijs 
 1. jūnijs — Vjačeslavs Molotovs atkāpās no PSRS ārlietu ministra amata.
 18. jūnijs — pēdējie ārzemju karavīri atstāja Ēģipti.
 23. jūnijs — Gamāls Abdels Nāsers kļuva par otro Ēģiptes prezidentu.

Jūlijs 
 26. jūlijs — Ēģiptes prezidents Gamāls Abdels Nāsers pasludināja par Suecas kanāla nacionalizāciju.

Augusts 
 17. augusts — Rietumvācijā tika aizliegta Vācijas komunistiskā partija.

Septembris 
 25. septembris — tika atklāts zemūdens Transatlantijas telefona kabelis.

Oktobris 
 23. oktobris — Ungārijā sākās protesta demonstrācijas pret propadomiski orientēto valdību.
 26. oktobris — PSRS karaspēka daļas iegāja Ungārijā.
 29. oktobris:
 Izraēla iebruka Sīnāja pussalā un atspieda Ēģiptes spēkus uz Suecas kanālu;
 Tanjēras pilsēta tika atkalpievienota Marokai;
 IBM tika radīts pirmais cietais disks (5 MB).
 31. oktobris — Apvienotā Karaliste un Francija sāka Ēģiptes bombardēšanu, lai piespiestu to atvērt Suecas kanālu.

Novembris 
 1. novembris — Izveidots Rietumbengāles, Karnātakas, Tamilnādas un Keralas štats Indijā.
 4. novembris — PSRS bruņotie spēki apspieda sacelšanos Ungārijā. Tūkstošiem cilvēku tika nogalināti, gandrīz ceturtdaļmiljona pameta valsti.
 7. novembris — ANO Ģenerālā asambleja pieņēma rezolūciju, pēc kuras Apvienotajai Karalistei un Francijai un Izraēlai nekavējoties jāatvelk bruņotie spēki un arābu zemēm.
 22. novembris — Melburnā, Austrālijā sākās vasaras olimpiskās spēles.

Decembris 
 23. decembris — Apvienotās Karalistes un Francijas spēki atstāja Suecas kanāla reģionu.

Nezināms datums 
 Polijas pilsēta Katovice atguva savu iepriekšējo nosaukumu — Katovice. No 1953. gada tā tika saukta par Staļinogrodu.
 izveidota Lībijas Centrālā banka.

Dzimuši 
Janvāris
 3. janvāris — Mels Gibsons (Mel Gibson), ASV aktieris
 5. janvāris — Franks Valters Šteinmeiers (Frank-Walter Steinmeier), vācu politiķis
 12. janvāris — Nikolajs Noskovs (Николай Иванович Носков), krievu dziedātājs
Februāris
 18. februāris — Rīdigers Abramčiks (Rüdiger Abramczik), vācu futbolists, treneris
Marts
 1. marts — Daļa Grībauskaite (Dalia Grybauskaitė), Lietuvas politiķe
 3. marts — Zbigņevs Boņeks (Zbigniew Boniek), poļu futbolists, treneris
 7. marts — Braians Krenstons (Bryan Cranston), amerikāņu aktieris, scenārists un režisors
 12. marts — Leslija Menvila (Lesley Manville), angļu aktrise
 19. marts — Jegors Gaidars (Егор Тимурович Гайдар), krievu politiķis (miris 2009. gadā)
 23. marts — Žuze Manuels Barozu (José Manuel Barroso), Portugāles politiķis
 30. marts — Pols Raizers (Paul Reiser), amerikāņu aktieris un komiķis
Aprīlis
 16. aprīlis — Deivids Brauns (David McDowell Brown), ASV kosmonauts (miris 2003. gadā)
 30. aprīlis:
 Žorže Šamine (Jorge Chaminé), portugāļu baritons
 Larss fon Trīrs (Lars von Trier), dāņu kinorežisors
Maijs
 10. maijs — Vladislavs Ļistjevs (Владислав Николаевич Листьев), krievu žurnālists (miris 1995. gadā)
 13. maijs — Aleksandrs Kaleri (Александр Юрьевич Калери), Krievijas kosmonauts
 15. maijs — Mireks Topolāneks (Mirek Topolánek), čehu politiķis
 17. maijs — Bobs Segets (Bob Saget), amerikāņu aktieris un komiķis (miris 2022. gadā)
 20. maijs — Boriss Akuņins (Борис Акунин), krievu rakstnieks
 30. maijs — Davids Sasoli (David Sassoli), itāļu politiķis, 16. Eiropas Parlamenta prezidents (miris 2022. gadā)
Jūnijs
 2. jūnijs — Marks Polanskis (Mark Lewis Polansky), ASV kosmonauts
 4. jūnijs — Kīts Deivids (Keith David) ASV aktieris
 5. jūnijs — Ričards Sīrfoss (Richard Alan Searfoss), ASV kosmonauts (miris 2018. gadā)
 10. jūnijs — Rolands Pakss (Rolandas Paksas), Lietuvas prezidents
Jūlijs
 9. jūlijs — Toms Henkss (Tom Hanks), ASV aktieris
Augusts
 20. augusts — Džoana Allena (Joan Allen), ASV aktrise
 23. augusts — Deivids Volfs (David Wolf), ASV kosmonauts
Septembris
 23. septembris — Paolo Rosi (Paolo Rossi), itāļu futbolists (miris 2020. gadā)
 29. septembris — Sebastjans Ko (Sebastian Coe), britu vieglatlēts, politiķis
Oktobris
 1. oktobris:
 Andruss Ansips (Andrus Ansip), Igaunijas politiķis
 Terēza Meja (Theresa May), Apvienotās Karalistes premjerministre
 4. oktobris — Kristofs Valcs (Christoph Waltz), austriešu aktieris
 8. oktobris — Dženisa Vosa (Janice E. Voss), ASV kosmonaute (mirusi 2012. gadā)
 17. oktobris — Meja Džemisone (Mae Jemison), ASV kosmonaute
 21. oktobris — Kerija Fišere (Carrie Fisher), ASV aktrise, romānu rakstniece, scenāriste (mirusi 2016. gadā)
 28. oktobris — Mahmūds Ahmadīnežāds (محمود احمدی نژاد; Mahmūd Ahmadinezhād), Irānas prezidents
Decembris
 7. decembris — Lerijs Bērds (Larry Bird), ASV basketbolists
 8. decembris — Andrjus Kubiļus (Andrius Kubilius), Lietuvas politiķis
 9. decembris — Imangali Tasmagambetovs (Иманғали Нұрғалиұлы Тасмағамбетов), Kazahstānas politiķis

Miruši 
 13. janvāris — Lionels Feiningers (Lyonel Feininger), vācu/amerikāņu mākslinieks (dzimis 1871. gadā)
 18. janvāris — Konstantīns Petss (Konstantin Päts), Igaunijas prezidents (dzimis 1874. gadā)
 23. janvāris — Aleksandrs Korda (Alexander Korda), britu kinorežisors (dzimis 1893. gadā)
 31. janvāris — Alans Aleksandrs Milns (Alan Alexander Milne), angļu rakstnieks (dzimis 1882. gadā)
 3. februāris — Emils Borels (Émile Borel), franču matemātiķis (dzimis 1871. gadā)
 13. februāris — Jans Lukasevičs (Jan Łukasiewicz), poļu matemātiķis (dzimis 1878. gadā)
 18. februāris — Gistavs Šarpentjē (Gustave Charpentier), franču komponists (dzimis 1860. gadā)
 7. marts — Johaness Gandils (Johannes Gandil), dāņu futbolists un vieglatlēts, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs futbolā (dzimis 1873. gadā)
 12. marts — Boļeslavs Beruts (Bolesław Bierut), poļu komunistu līderis, Polijas prezidents (dzimis 1892. gadā)
 17. marts — Irēna Žolio-Kirī (Irène Joliot-Curie), franču fiziķe (dzimusi 1897. gadā)
 18. marts — Benžamins Gleizers (Benjamin Glazer), ziemeļīru scenārists un kinorežisors (dzimis 1887. gadā)
 20. marts — Vilhelms Miklass (Wilhelm Miklas), Austrijas prezidents (dzimis 1872. gadā)
 7. maijs — Jozefs Hofmanis (Josef Hoffmann), austriešu arhitekts un dizainers (dzimis 1870. gadā)
 13. maijs — Emīls Nolde (Emil Nolde), vācu mākslinieks (dzimis 1876. gadā)
 15. maijs — Džeks Zīlijs (Jack Zealley), angļu futbolists (dzimis 1874. gadā)
 20. maijs ― Zoltāns Halmai (Zoltán Halmay), ungāru peldētājs un vairāku olimpisko medaļu ieguvējs (dzimis 1881. gadā)
 24. maijs — Pjērs Almāns (Pierre Allemane) franču futbolists (dzimis 1882. gadā)
 8. jūlijs — Panajotis Paraskevopuls (Παναγιώτης Παρασκευόπουλος), grieķu vieglatlēts, un olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (1875. gadā)
 13. augusts — Jakubs Kolass (Якуб Колас), baltkrievu rakstnieks (dzimis 1882. gadā)
 14. augusts:
 Bertolts Brehts (Bertolt Brecht), vācu dzejnieks, dramaturgs, teātra direktors (dzimis 1898. gadā)
 Konstantīns fon Neirats (Konstantin von Neurath), vācu politiķis (dzimis 1873. gadā)
 22. septembris — Frederiks Sodijs (Frederick Soddy), angļu ķīmiķis (dzimis 1877. gadā)
 28. septembris — Viljams Boings (William Boeing), ASV uzņēmējs (dzimis 1881. gadā)
 13. oktobris — Leons Tjēbo (Léon Thiébaut), franču paukotājs, olimpiskais medaļnieks (dzimis 1880. gadā)
 25. oktobris — Risto Riti (Risto Ryti), Somijas prezidents (dzimis 1889. gadā)
 1. novembris — Pjetro Badoljo (Pietro Badoglio), itāļu karavīrs un politiķis (dzimis 1871. gadā)
 3. decembris — Aleksandrs Rodčenko (Александр Михайлович Родченко), krievu mākslinieks (dzimis 1891. gadā)
 5. decembris — Kristiāns Kristensens (Christian Christensen), dāņu vieglatlēts (dzimis 1876. gadā)
 6. decembris — Džons Geigers (John Geiger), amerikāņu airētājs, olimpiskais čempions (dzimis 1873. gadā)
 14. decembris — Juho Kusti Pāsikivi (Juho Kusti Paasikivi), Somijas prezidents (dzimis 1870. gadā)
 14. decembris — Ādolfs Klingelhēfers (Adolphe Klingelhoefer), franču vieglatlēts un regbija spēlētājs (dzimis 1880. gadā)
 22. decembris — Anrī Kallo (Henri Callot), franču paukotājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (dzimis 1875. gadā)