joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Grieķijas futbola izlase

Grieķijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Grieķijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Grieķijas futbola izlasi pārvalda Grieķijas Futbola Federācija. Lielākais izlases panākums ir negaidītā uzvara 2004. gada Eiropas čempionātā, kad finālā tā ar 2-1 pārspēja mājiniekus portugāļus, pirms tam pārspējot arī čehus un frančus. Grieķijas izlase vienreiz (1994. gadā) ir piedalījusies arī Pasaules čempionātā.

Pasaules čempionātos 
 1930 - Nepiedalījās
 1934 - Izstājās kvalifikācijas laikā
 1938 - Nekvalificējās
 1950 - Nepiedalījās
 1954-1990 - Nekvalificējās
 1994 - Grupu turnīrs
 1998-2006 - Nekvalificējās
 2010 - Grupu turnīrs
2014 - Astotdaļfināls
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960 - Nekvalificējās
 1964 - Izstājās kvalifikācijas laikā
 1968-1976 - Nekvalificējās
 1980 - Grupu turnīrs
 1984-2000 - Nekvalificējās
 2004 - Čempioni
 2008 - Grupu turnīrs
2012 - Ceturtdaļfināls
2016 - Nekvalificējās
2020 - Nekvalificējās

Spēlētāju rekordi

Visvairāk aizvadīto spēļu

Visvairāk gūto vārtu

Sastāvs 2014. gada Pasaules kausa finālturnīrā

Skatīt arī 
 Grieķijas futbola izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā

Atsauces

Ārējās saites 

Eiropas futbola izlases
Futbols Grieķijā
Horvātijas futbola izlase

Horvātijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Horvātiju starptautiskās futbola sacensībās. Horvātijas futbola izlasi pārvalda Horvātijas Futbola federācija. Pēc Dienvidslāvijas sadalīšanās Horvātijas izlase savu pirmo spēli aizvadīja 1990. gada 17. oktobrī pret ASV. Lielākais Horvātijas izlases panākums ir 2. vieta 2018. gada FIFA Pasaules kausā, kur finālā tā piekāpās Francijas izlasei. 1998. gada Pasaules čempionātā Horvātija izcīnīja 3. vietu. No visām bijušās Dienvidslāvijas valstīm vislielākie panākumi ir tieši Horvātijas izlasei.

Pasaules čempionātos 
 1930-1990 - Nepiedalījās, atradās Dienvidslāvijas sastāvā
 1994 - Nepiedalījās
 1998 - 3. vieta
 2002 - Grupu turnīrs
 2006 - Grupu turnīrs
 2010 - Nekvalificējās
 2014 - Grupu turnīrs
 2018 - 2. vieta

Eiropas čempionātos 
 1960-1992 - Nepiedalījās, atradās Dienvidslāvijas sastāvā
 1996 - Ceturtdaļfināls
 2000 - Nekvalificējās
 2004 - Grupu turnīrs
 2008 - Ceturtdaļfināls
 2012 - Nekvalificējās
 2016 - Astotdaļfināls
 2020 - Astotdaļfināls

Spēlētāju rekordi

Visvairāk aizvadīto spēļu

Visvairāk gūto vārtu

Sastāvs 
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

Atsauces

Ārējās saites 

Eiropas futbola izlases
Igaunijas futbola izlase

Igaunijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Igaunijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Igaunijas futbola izlasi pārvalda Igaunijas Futbola Asociācija. Savu pirmo spēli Igaunijas izlase aizvadīja 1920. gadā pret Somiju. Laika posmā no 1940. līdz 1991. gadam Igaunija atradās PSRS sastāvā, tādēļ šajā laikā Igaunijas futbola izlase nepastāvēja. Pirmo oficiālo spēli pēc neatkarības atjaunošanas Igaunijas izlase aizvadīja 1992. gadā pret Slovēniju. Igaunijas izlase 8 reizes ir ieguvusi Baltijas kausu.

Pasaules čempionātos 
 1930 - Nepiedalījās
 1934 - Nekvalificējās
 1938 - Nekvalificējās
 1950-1990 - Nepiedalījās, atradās PSRS sastāvā
 1994-2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1992 - Nepiedalījās, atradās PSRS sastāvā
 1996-2020 - Nekvalificējās

Sastāvs 
Šāds sastāvs tika izsaukts uz pārbaudes spēli pret Itāliju (11.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Ziemeļmaķedoniju (15.11.2020) un Gruziju (18.11.2020).

Atsauces

Ārējās saites 

Eiropas futbola izlases
Izlase
Izabella

Izabella var būt:

 Izabella (personvārds)

Cilvēki ar šādu vārdu 
 Aragonas Izabella (Isabel de Aragão) (1470-1498) - Portugāles karaliene
 Franču Izabella (Isabella of France) (1295-1358) - Anglijas karaliene
 Imperatore Izabella (Isabel de Portugal, imperatriz da Alemanha) (1503-1539) - Svētās Romas impērijas imperatore
 Izabella I (Isabelle de Jérusalem) (1172-1206) - Jeruzālemes karaliene
 Izabella I (Isabel I de Castilla) (1451-1504) - Kastīlijas karaliene
 Izabella II (Isabelle II de Jérusalem) (1212-1228) - Jeruzālemes karaliene
 Izabella II (Isabel II de España) (1830-1904) - Spānijas karaliene
 Izabella de Ano (Isabelle de Hainaut) (1170-1190) - Francijas karaliene
 Izabella Klāra Eigēnija (Isabel Clara Eugenia) (1566 - 1633) - Spānijas infante
 Izabella Valuā (Isabella of Valois) (1389-1410) - Anglijas karaliene
 Portugāles Izabella (Isabel de Portugal, Duquesa da Borgonha) (1397-1471) - Burgundijas grāfiene
 Sv. Izabella (Rainha Santa Isabel) (1271-1336) - Portugāles karaliene, svētā
Kosmodroms

Kosmodroms (kosmoss + grieķu dromos skrejceļš) — vieta, kur notiek nesējraķešu starti kosmosā. Tas ir arī būvju un iekārtu komplekss, kas nodrošina kosmisko lidaparātu sagatavošanu lidojumam un startu.

Parasti kosmodromi izvietoti reti apdzīvotās teritorijās, jo tiem nepieciešamas plašas raķešu pakāpju krišanas zonas, kā arī lai neciestu vietējie iedzīvotāji avāriju gadījumos.

Kosmodromu ir izdevīgi iekārtot ekvatora tuvumā un startus veikt austrumu virzienā, jo tad vajadzīgā ātruma sasniegšanai iespējams pilnīgāk izmantot Zemes rotāciju, ka arī bez papildmanevriem ievadīt kosmiskos aparātus orbītā ar mazu slīpumu pret ekvatoru (piemēram, ģeocentriskajā orbītā). Lai palaistu pavadoni polārā orbītā, nav nepieciešams ekvatora tuvums.

Galvenie kosmodroma objekti:
 montāžas un izmēģinājumu korpusi, kuros samontē kosmiskos aparātus, nesējraķetes, savieno tos kopā un veic visas sistēmas kopīgo pārbaudi;
 starta kompleksi, kas nodrošina kosmiskā lidaparāta nogādāšanu starta vietā, uzpildīšanu ar degvielu, pēdējo pirmslidojuma pārbaudi un pašu startu;
 kosmodroma vadības centrs;
 raķešu degvielas un kosmiskās tehnikas glabātavas, pievedceļi (sauszemes, ūdens un gaisa) utt.

Ārējās saites 

Kosmodromi
Kosmonautika
Alfonso II (Aragona)

Alfonso II Tikumīgais (spāņu - Alfonso II de Aragón, kataloniešu - Alfonso II el Casto) (dzimis 1157. gadā Ueskā, Aragonā, miris 1195. gada 26. aprīlī Perpiņānā) - pirmais Aragonas karalistes karalis (1164-1196) no Barseloniešu dinastijas, Barselonas grāfs (1162-1196) un Provansas grāfs (1181-1185). Saukts par "Tikumīgo", vai "Trubadūru".

Barselonas grāfa Ramona Berenguera IV un Aragonas karalienes Petronilas dēls.

Lielāko dzīves daļu bija Kastīlijas karalistes karaļa Alfonso VIII sabiedrotais cīņās ar Navarru un musulmaņu valstīm dienvidos. Bija pazīstams trubadūrs un Anglijas karalistes karaļa Ričarda Lauvassirds tuvs draugs.

Alfonso II laikā savu apogeju sasniedza kataloniešu ietekme uz ziemeļiem no Pirenejiem.

1157. gadā dzimušie
1195. gadā mirušie
Aragonā dzimušie
Aragonas karaļi
Aragonas dinastija
Kataloniešu valodā rakstošie
Spānijas dzejnieki
Aiviekste

Aiviekste ir upe Latvijā, pēc baseina lielākā Daugavas pieteka. Aiviekste ir 14. garākā Latvijas upe. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Aiviekste atdala Vidzemi no Latgales, kaut arī vēsturiski Vidzemes un Vitebskas guberņas robeža negāja precīzi pa Aiviekstes upi.

Upes garums ir 114 kilometri, baseina platība — 9160 km2, kopējais kritums 26,9 m. Iztek no Lubāna ezera, savāc galvenokārt Austrumlatvijas zemienes ūdeņus. 25% no Aiviekstes baseina platības klāj meži, 15% — purvi. Baseinā daudz slapju pļavu, lieli purvu masīvi.

Upes raksturojums 
Aiviekste iztek no Lubāna ezera ziemeļu gala, kur met plašu pusloku un tad pagriežas dienvidrietumu virzienā. Šajā posmā ir vismazākais kritums, turklāt te Aiviekste uzņem lielākās pietekas Pededzi, Balupi un Iču. Tālāk tek iztaisnota un padziļināta 83 km garumā. Meirānu kanāls pievada Lubāna ezera agrāko pieteku Malmutas un Lisiņas ūdeņus. Lejasgalā Aiviekste tek pa viegli viļņotu apvidu. Te upē ir vairākas salas, sēkļi un aptuveni 15 akmeņainas krāces. Uz vienas no šo salu grupas ir uzcelta Aiviekstes HES — viena no lielākajām mazo upju spēkstacijām Latvijā. Pēc Pļaviņu HES izbūves Aiviekstes lejasgalu appludina ūdenskrātuve.

Pietekas

Labā krasta pietekas 
 Iča, 
 Piestiņa, 
 Pededze (6. garākā upe Latvijā, garāka par pašu Aivieksti), 
 Liede, 
 Kuja, 
 Svētupe, 
 Arona, 
 Veseta.

Kreisā krasta pietekas 
 Zvidze, 
 Isliena.
 Abaine

Zivis 
Aiviekste ir ļoti bagāta ar zivīm (ālanti, plauži, zuši, līdakas, raudas, asari, ruduļi, retāk sami).

Apdzīvotās vietas 
Upes krastos atrodas Lubāna, Meirāni, Saikava, Ļaudona, Aiviekste, Krievciems, bet pie ietekas Daugavā — daļa Pļaviņu (Gostiņi).

Atsauces

Ārējās saites 
LĢIA datubāze

Rēzeknes novada upes
Madonas novada upes
Balvu novada upes
Jēkabpils novada upes
Ogres novada upes
Aizkraukles novada upes
Aiviekstes baseins
Aiviekstes pagasts
Barkavas pagasts
Bērzpils pagasts
Aiviekste
Pļaviņas
Lazdukalna pagasts
Krustpils pagasts
Variešu pagasts
Lubāna
Indrānu pagasts
Kalsnavas pagasts
Ļaudonas pagasts
Mārcienas pagasts
Mētrienas pagasts
Ošupes pagasts
Praulienas pagasts
Lauberes pagasts
Gaigalavas pagasts
Dakara

Dakara (, ) ir Senegālas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Izvietojusies valsts rietumos uz Zaļā raga pussalas pie Atlantijas okeāna. Viena no lielākajām Rietumāfrikas ostām, ievērojams rūypniecības centrs.

Vēsture 
Pilsētu dibinājuši portugāļi 16. gadsimtā un tā vairākkārt mainījusi saimniekus, līdz 1677. gadā nonāca Francijas pārvaldē. Sākotnēji attīstījusies kā tirdzniecības centrs ar ievērojamu vergu tirdzniecības īpatsvaru. 1794. gadā Francijā formāli tika atcelta verdzība, bet Dakarā vergu tirdzniecība faktiski turpinājās līdz 1848. gadam. 19. gadsimta otrajā pusē sākās pilsētas strauja attīstība, tika izbūvēts dzelzceļs uz Senluī ziemeļos. 1902. gadā Dakara kļuva par Franču Rietumāfrikas galvaspilsētu. 2. pasaules kara laikā Dakara bija Višī Francijas kontrolē. No 1959. līdz 1960. gadam Dakara bija Mali Federācijas galvaspilsēta, bet pēc tam — neatkarīgās Senegālas galvaspilsēta.

Dakara ir ievērojams Rietumāfrikas finanšu dentrs, šeit atrodas arī vairāku starptautisku organizāciju ofisi.

Atsauces

Ārējās saites 

 Dakaras oficiālā mājaslapa 
 Dakaras fotogrāfijas

Skatīt arī 
 Dakaras rallijs

Āfrikas galvaspilsētas
Senegālas pilsētas
Mars-6

Mars-6 bija kārtējais PSRS mēģinājums sasniegt Marsu un uz tā virsmas nosēdināt nolaižamo aparātu. "Mars-6" startēja 1973. gada 5. augustā un uzreiz pēc starta tika ievadīts orbītā uz Marsu. Planētu aparāts sasniedza 1974. gada 12. martā un orbitālais modulis pārlidoja Marsu, tuvakājā punktā atrodoties 1600 kilometrus virs planētas virsmas, un iegāja heliocentriskā orbītā. Nolaižamais aparāts tika atdalīts pirms Marsa pārlidojuma (brīdī, kad aparāts atradās 48000 kilometrus no Marsa). Lai neatkārtotos iepriekšējās (Mars-3) kļūmes, nolaižamais aparāts visus datus, kurus tas ieguva nosēšanās laikā uzreiz retranslēja orbitālajam modulim. Diemžēl sakari ar nolaižamo aparātu tika pazaudēti uzreiz pēc nosēšanās - iespējams, ka modulis tika sabojāts tieši nosēšanās brīdī. Nosēšanās laikā, nolaižamais modulis veica 224 sekundes garu radiopārraidi, pārraidot informāciju par Marsa atmosfēras uzbūvi, sastāvu un temperatūru. Datorprocesora kļūmes dēļ liela daļa no ierakstītās informācijas tika izkropļota un ievērojama daļa iegūtās informācijas tika zaudēti, tomēr tieši "Mars-6" nolaižamā aparāta iegūtie dati ļāva izveidot pašus pirmos Marsa atmosfēras modeļus.

Starpplanētu zondes
Marsa izpēte
Mars-7

Mars-7 bija kārtējais PSRS mēģinājums nosēdināt nolaižamo aparātu uz Marsa, taču arī šis lidojums bija neveiksmīgs. Tāpat kā iepriekšējie "Mars" klases aparāti (Mars-4,Mars-5 un Mars-6) arī "Mars-7" sastāvēja no divām daļām - orbitālā aparāta un nolaižamā moduļa. "Mars-7" startēja 1973. gada 9. augustā un pēc starta tika veiksmīgi ievadīts orbītā uz Marsu. Aparāts Marsu sasniedza 1974. gada 9. martā. Borta programmatūras kļūmes dēļ (iespējams, ka precīzi nenostrādājā attālumu kontrolējošā sistēma) nolaižamais aparāts tika atdalīts 4 stundas ātrāk par paredzēto laiku un nolaižamais aparāts palidoja garām planētai un kopā ar orbitālo aparātu iegāja helicentriskā orbītā. "Mars-7" aparāts neieguva vērā ņemamu zinātnisko informāciju.

Starpplanētu zondes
Marsa izpēte

en:Mars program#Mars 7
Krivijriha

Krivijriha (), vēsturiski arī Krivojroga () ir apgabala pakļautības pilsēta Ukrainas dienvidos, Dņipropetrovskas apgabalā. Izvietojusies apgabala rietumos, Krivijrihas rajona centrs (rajonā neietilpst). Pilsēta administratīvi iedalās septiņos rajonos, pilsētas padomei pakļautas piecas lauku apdzīvotās vietas.

Liels ekonomikas centrs. Lielākais rūpniecības uzņēmums — viena no lielākajām melnās metalurģijas rūpnīcām Eiropā, kas kopš 2005. gada pieder kompānijai Mittal Steel. Apkārtnē dzelzs un urāna rūdu ieguve.

Pati pilsēta stiepjas vairāk kā 130 kilometru garumā, sekojot dzelzs rūdu atradnēm.

Vēsture 
Pilsētiņu 17. gadsimtā dibinājuši Zaporožjes kazaki. Strauja pilsētas attīstība sākās no 1881. gada, kad apkārtnē sāka iegūt dzelzs rūdu. Krievijas pilsoņu kara laikā bija viens no Nestora Mahno atbalsta punktiem. Pilsētas tiesības no 1919. gada.

Atsauces 

Ukrainas pilsētas
Berne

Berne (, ; , ) ir Šveices federālā pilsēta (de facto Šveices galvaspilsēta) un Bernes kantona administratīvais centrs. Tā atrodas pilsēta Šveices rietumdaļā (valsts vācvalodīgajā daļā) pie Āres upes. Berne ir ceturtā lielākā Šveices pilsēta pēc iedzīvotāju skaita aiz Bāzeles, Cīrihes un Ženēvas. Lielākā daļa Bernes iedzīvotāju runā vāciski (tās vietējā dialektā), lai gan Bernes kantonā daļa cilvēku runā franciski. Pilsētas mērs ir (Alec von Graffenried). Bernē atrodas universitāte, kurā mācās aptuveni  studentu. Berne ir Starptautiskās pasta savienības (Union Postale Universelle — UPU) galvenās mītnes vieta.

Vēsture 
Pilsētu 1191. gadā dibināja Cēringenes hercogs Bertolds V, pēc leģendas šeit nomedīdams lāci un nosaukdams pilsētu tā vārdā (Bär vāciski ir lācis). 1218. gadā Svētās Romas impērijas imperators Frīdrihs II piešķīra Bernei Impērijas brīvpilsētas tiesības.

1353. gadā tā iestājās Šveices konfederācijā un kļuva par vienu no konfederācijas ietekmīgākajām sastāvdaļām. 1415. gadā Berne ieņēma Ārgavu, 1536. gadā — Vo.

1798. gadā to ieņēma franču karaspēks. 1831. gadā Berne kļuva par Bernes kantona centru, bet 1848. gadā — par Šveices konfederācijas galvaspilsētu.

No Bernes nāk slavenais mākslinieks Pauls Klē. Alberts Einšteins savu relativitātes teoriju izdomāja tieši atrodoties Bernē.

Bernē apskatāmie objekti ir:
 Zytglogge — pulkstenis ar kustīgām figūrām,
 Munstera katedrāle, celta 15. gadsimtā,
 Bundeshaus, parlamenta ēka.

Cilvēki 
Bernē vai tās apkārtnē dzimuši:
 Albrehts fon Hallers (Albrecht von Haller, 1708-1777) — anatoms
 Luka Henni (Luca Hänni, 1994–) – dziedātājs
 Ferdinands Hodlers (Ferdinand Hodler, 1853-1918) — mākslinieks
 Romans Josi (Roman Josi, 1990–) – hokejists
 Pauls Klē (Paul Klee, 1879-1940) — mākslinieks
 Emīls Teodors Kohers (Emil Theodor Kocher, 1841-1917) — ārsts
 Simons Mozers (Simon Moser, 1989–) – hokejists
 Mirjama Ota (Mirjam Ott, 1972-) — kērlingiste
 Karls Šenks (Karl Schenk, 1823-1895) — politiķis
 Judīte Vīdere (Judith Wyder, 1988–) – orientieriste
 Žulians Volkers (Julian Walker, 1986–) – hokejists

Sports 
Bernē notika 1954. gada FIFA Pasaules kausa finālspēle, kurā Rietumvācijas izlase ar 3—2 pieveica Ungārijas izlasi. Spēcīgākais futbola klubs, kas bāzējas Bernē, ir BSC Young Boys.

Bernē bāzēta Šveices hokeja līgas vienība SC Bern, kura savas mājas spēles aizvada PostFinance Arena un kura kopš tās dibināšanas 1931. gadā izcīnījusi 12 Šveices čempiones titulus. Jau desmit gadus komandas mājas spēles ir apmeklētākās visā Eiropā.

PostFinance Arena bija viena no 2009. gada Pasaules čempionāta mājvietām.

Atsauces

Ārējās saites 

 Bernes pilsēta

Eiropas galvaspilsētas
Šveices pilsētas
Īrijas futbola izlase

Īrijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Īrijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Īrijas futbola izlasi pārvalda Īrijas Futbola asociācija. Pirmoreiz kādā no lielajiem finālturnīriem Īrija iekļuva vienīgi 1988. gadā, kad startēja Eiropas čempionātā. Lielākais izlases sasniegums ir iekļūšana ceturtdaļfinālā 1990. gada Pasaules čempionātā.

Pasaules čempionātos 
 1930 - Nepiedalījās
 1934-1986 - Nekvalificējās
 1990 - Ceturtdaļfināls
 1994 - Astotdaļfināls
 1998 - Nekvalificējās
 2002 - Astotdaļfināls
 2006 - Nekvalificējās
 2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1984 - Nekvalificējās
 1988 - Grupu turnīrs
 1992-2008 - Nekvalificējās
 2012 - Grupu turnīrs
 2016 - Astotdaļfināls
2020 - Nekvalificējās

Sastāvs 
Šāds sastāvs tika izsaukts uz pārbaudes spēli pret Angliju (12.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Velsu (15.11.2020) un Bulgāriju (18.11.2020).

Atsauces

Ārējās saites 

Eiropas futbola izlases
Kipras futbola izlase

Kipras futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Kipras valsti starptautiskās futbola sacensībās. Kipras futbola izlasi pārvalda Kipras Futbola Asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1960. gadā pret Izraēlu. Kipra nekad nav iekļuvusi ne Eiropas, ne Pasaules čempionātu finālturnīros.

Pasaules čempionātos 
 1930-1958 - Nepiedalījās
 1962-2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960 - Nepiedalījās
 1964 - Nepiedalījās
 1968-2020 - Nekvalificējās

Sastāvs 
Šāds sastāvs tika izsaukts Pārbaudes spēlēm pret Gruziju un Armēniju, 10 un 13 novembrī 2017.

Ārējās saites 

Eiropas futbola izlases
PSRS futbola izlase

PSRS futbola izlase bija nacionālā futbola komanda, kas pārstāvēja PSRS starptautiskās futbola sacensībās laika posmā no 1924 līdz 1991. gadam, kad PSRS beidza pastāvēt. PSRS izlases lielākais panākums ir uzvara 1960. gada Eiropas čempionātā, kā arī izcīnītā 4. vieta 1966. gadā Pasaules čempionātā. Lielākā daļa PSRS izlases spēlētāju bija krievi, daudz bija arī ukraiņu un gruzīnu. Pēc PSRS sabrukuma izveidojās 15 jaunas izlases.

Pasaules čempionātos 
 1930-1954 - Nepiedalījās
 1958 - Ceturtdaļfināls
 1962 - Ceturtdaļfināls
 1966 - 4. vieta
 1970 - Ceturtdaļfināls
 1974 - Diskvalificēta
 1978 - Nekvalificējās
 1982 - 2. kārta
 1986 - Astotdaļfināls
 1990 - Grupu turnīrs

Eiropas čempionātos 
 1960 - Čempioni
 1964 - 2. vieta
 1968 - 4. vieta
 1972 - 2. vieta
 1976 - Ceturtdaļfināls
 1980 - Nekvalificējās
 1984 - Nekvalificējās
 1988 - 2. vieta
 1992 - Grupu turnīrs (kā NVS)

Bijušo Padomju republiku nacionālās izlases 
  Armēnija
  Azerbaidžāna
  Baltkrievija
  Gruzija
  Igaunija
  Kazahstāna
  Kirgizstāna
  Krievija
  Latvija
  Lietuva
  Moldova
  Tadžikistāna
  Turkmenistāna
  Ukraina
  Uzbekistāna

Bijušās futbola izlases
PSRS futbola izlase
Oksana Bajula

Oksana Bajula (; dzimusi  Dnipropetrovskā, Ukrainā) ir ukraiņu daiļslidotāja. 1993. gada pasaules čempione (Prāgā) un 1994. gada olimpiskā čempione (Lillehammerē).

Sasniegumi

Literatūra 
 Bajula, Oksana. (1997). Oksana: My Own Story. Random House Books. .
 Bajula, Oksana. (1997). Secrets of Skating. Universe / Rizzoli. .

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

1977. gadā dzimušie
Ukraiņi
Ukrainas daiļslidotāji
Daiļslidotāji 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki daiļslidošanā
Ukrainas olimpiskie zelta medaļnieki
Ukrainas Nopelniem bagātie sporta meistari
Dņipro dzimušie
Lietuvas futbola izlase

Lietuvas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Lietuvas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Lietuvas futbola izlasi pārvalda Lietuvas Futbola federācija. Savu pirmo spēli Lietuvas izlase aizvadīja 1923. gadā pret Igauniju. Laika posmā no 1940. līdz 1991. gadam Lietuva atradās PSRS sastāvā, tādēļ šajā laikā Lietuvas futbola izlase nepastāvēja. Pirmo oficiālo spēli pēc neatkarības atjaunošanas Lietuvas izlase aizvadīja 1990. gadā pret Gruziju. Lietuvas izlase 16 reizes ir ieguvusi Baltijas kausu.

Pasaules čempionātos 
 1930 — Nepiedalījās
 1934 — Nekvalificējās
 1938 — Nekvalificējās
 1950-1990 — Nepiedalījās, PSRS okupācijas dēļ
 1994-2010 — Nekvalificējās
 2014 — Nekvalificējās
 2018 — Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1992 — Nepiedalījās, atradās PSRS sastāvā
 1996-2020 — Nekvalificējās

Sastāvs 

Šāds sastāvs ir pieteikts un pārbaudes spēli pret Igauniju (7.10.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Baltkrieviju (11.10.2020) un Albāniju (14.10.2020).

Atsauces

Ārējās saites 
 LFF oficiala
 statistika (lietuvosfutbolas.lt)

Eiropas futbola izlases
Futbols Lietuvā
Lietuvas Futbola federācija

Lietuvas Futbola federācija (LFF; ) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Lietuvā. Tā organizē nacionālo futbola čempionātu, Lietuvas A līgu, kā arī atbild par Lietuvas futbola izlasi. LFF galvenā mītne atrodas Viļņā. Asociācija tika dibināta 1922. gadā, 1923. gadā to uzņēma FIFA. Padomju okupācijas gados tā vairs nebija FIFA locekle, bet atkal iestājās tajā 1992. gadā pēc Lietuvas neatkarības atgūšanas.

Ārējās saites 
 Lietuvas Futbola federācija

Futbola organizācijas
Lihtenšteinas futbola izlase

Lihtenšteinas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Lihtenšteinas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Lihtenšteinas futbola izlasi pārvalda Lihtenšteinas Futbola asociācija. Lihtenšteinas izlase ir viena no vājākajām Eiropas valstu izlasēm, un tā nekad nav kvalificējusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīriem. Lielākais Lihtenšteinas futbola panākums ir izlases izcīnītais neizšķirts 2-2 pret spēcīgo Portugāles izlasi 2006. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā.

Pasaules čempionātos 
 1930-1990 - Nepiedalījās
 1994 - Izstājās kvalifikācijas turnīra laikā
 1998-2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1992 - Nepiedalījās
 1996-2020 - Nekvalificējās

Eiropas futbola izlases
Izlase
Luksemburgas futbola izlase

Luksemburgas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Luksemburgas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Luksemburgas futbola izlasi pārvalda Luksemburgas Futbola federācija. Luksemburgas izlase ir viena no vājākajām Eiropas valstu izlasēm, un tā nekad nav kvalificējusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīriem. Luksemburgas izlase gandrīz iekļuva 1964. gada Eiropas čempionātā, kad izšķirošajā cīņā par iekļūšanu finālturnīrā piekāpās Dānijai ar 0—1.

Pasaules čempionātos 
 1930 — Nepiedalījās
 1934-2010 — Nekvalificējās
 2014 — Nekvalificējās
 2018 — Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960 — Nepiedalījās
 1964-2020 — Nekvalificējās

Sastāvs 
Šāds sastās tika izsaukts Pārbaudes spēlei pret Austriju (11.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Kipru (14.11.2020) un Azerbaidžānu (17.11.2020).

Atsauces 

Eiropas futbola izlases
Ziemeļmaķedonijas futbola izlase

Ziemeļmaķedonijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Ziemeļmaķedoniju starptautiskās futbola sacensībās. Ziemeļmaķedonijas futbola izlasi pārvalda Maķedonijas Futbola federācija. Pirmo oficiālo spēli pēc atdalīšanās no Dienvidslāvijas Maķedonijas izlase aizvadīja 1993. gadā pret Slovēnijas izlasi. Pirms neatkarības iegūšanas labākie Maķedonijas futbolisti spēlēja Dienvidslāvijas izlasē. Ziemeļmaķedonijas izlase nekad nav piedalījusies Pasaules kausa finālturnīrā. Eiropas čempionāta finālturnīrā pirmo reizi piedalījās Euro 2020, kas notika 2021. gadā, ieņēma ceturto vietu grupā un nekvalificējās izslēgšanas spēlēm.

Pasaules čempionātos 
 1930-1990 - Nepiedalījās, atradās Dienvidslāvijas sastāvā
 1994 - Nepiedalījās
 1998-2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018. - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1992 - Nepiedalījās, atradās Dienvidslāvijas sastāvā
 1996-2016 - Nekvalificējās
 2020 - Grupu turnīrs

Sastāvs 
Komandas sastāvs 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

Atsauces 

Eiropas futbola izlases
Futbols Ziemeļmaķedonijā
Maltas futbola izlase

Maltas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Maltas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Maltas futbola izlasi pārvalda Maltas Futbola Asociācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1957. gadā pret Austriju. Malta nekad nav iekļuvusi ne Eiropas, ne Pasaules čempionātu finālturnīros.

Pasaules čempionātos 
 1930-1970 - Nepiedalījās
 1974-2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās
2022 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960 - Nepiedalījās
 1964 - Nekvalificējās
 1968 - Nepiedalījās
 1972-2020 - Nekvalificējās

Eiropas futbola izlases
Izlase
Maltas Futbola asociācija

Maltas Futbola Asociācija ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Maltā. Asociācija organizē nacionālo futbola čempionātu, Maltas Futbola līgu, kā arī atbild par Maltas futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Valletā. Tā tika dibināta jau 1900. gadā, FIFA uzņemta 1959. gadā, bet vēl pēc gada 1960. gadā tā kļuva par UEFA locekli.

Ārējās saites 
 Maltas Futbola Asociācija
Futbols-Malta.gif

Futbola organizācijas
Melnkalnes futbola izlase

Melnkalnes futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Melnkalnes valsti starptautiskās futbola sacensībās. Melnkalnes futbola izlasi pārvalda Melnkalnes Futbola Asociācija. Melnkalne neatkarību ieguva tikai 2006. gada jūnijā. Iepriekš Melnkalnes futbolisti spēlēja apvienotās Serbijas un Melnkalnes izlasē, kas savu pēdējo spēli aizvadīja 2006. gada Pasaules kausa izcīņā pret Kotdivuāras izlasi. 2006. gada oktobrī tika paziņots Melnkalnes izlases ir provizoriskas dalībizlases statuss. 2007. gada janvārī UEFA kongresā tika lemts par pilnīgu uzņemšanu tajā. Savu pirmo oficiālo spēli izlase aizvadīja 2007. gada martā pret Ungāriju, izcīnot uzvaru ar 2-1.

Pasaules čempionātos 
 1930-1990 - Nepiedalījās, atradās Dienvidslāvijas SFR sastāvā
 1994-2002 Nepiedalījās, atradās Dienvidslāvijas sastāvā
 2006 - Nepiedalījās, atradās Serbijas un Melnkalnes sastāvā
 2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1988 - Nepiedalījās, atradās Dienvidslāvijas SFR sastāvā
 1996-2000 - Nepiedalījās, atradās Dienvidslāvijas sastāvā
 2004 - Nepiedalījās, atradās Serbijas un Melnkalnes sastāvā
 2008 - Nepiedalījās
 2012-2020 - Nekvalificējās

Sastāvs 
Šāds sastāvs tika izsaukts uz pārbaudes spēli pret Kazahstānu (11.11.2020) un 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas spēlēm pret Azerbaidžānu (14.11.2020) un Kipru (17.11.2020).

Eiropas futbola izlases
Moldovas futbola izlase

Moldovas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Moldovas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Moldovas futbola izlasi pārvalda Moldovas Futbola Federācija. Savu pirmo spēli pēc PSRS sabrukšanas izlase aizvadīja 1991. gadā pret Gruzijas izlasi. Moldovas izlase nekad nav piedalījusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīros.

Pasaules čempionātos 
 1930-1938 - Nepiedalījās, atradās Rumānijas sastāvā
 1950-1994 - Nepiedalījās, atradās PSRS sastāvā
 1998-2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1992 - Nepiedalījās, atradās PSRS sastāvā
 1996-2020 - Nekvalificējās

Eiropas futbola izlases
Izlase
Kušana

Kušana ir process, kurā cietviela pāriet šķidrajā fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta kušanas temperatūra (tā var būt nedaudz atkarīga no spiediena, jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā viršanas temperatūrai). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

Kristāliskas vielas kušanas laikā saglabā konstantu temperatūru, tāpēc, ka viss pievadītais siltums tiek izmantots lai sagrautu kristālrežģi. Amorfām vielām nav precīzi noteiktas kušanas temperatūras, tām ir tikai mīksttapšanas temperatūru intervāls, kurā viela pakāpeniski paliek mīksta, līdz beidzot izkūst. Izkausētas vielas sauc arī par kausējumiem. Šo jēdzienu parasti attiecina uz paaugstinātā temperatūrā kūstošām vielām.

Kristalizācija ir process, kurā šķidrums pāriet cietajā fāzē. Tā ir pretējs process kušanai. Kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti sakrīt ar kristalizācijas temperatūru. Amorfām vielām mīksttapšanas temperatūru intervāls sakrīt ar stiklošanās temperatūru intervālu. Tīrus kristālisku vielu kausējumus ir iespējams pārdzesēt, zem kristalizācijas temperatūras. Šāda fāze nav stabila un niecīga mehāniskā iedarbība vai piemaisījumi var izraisīt strauju kristalizāciju. Kristalizācijas process ir eksotermisks un kristalizācijas siltums ir vienāds ar kušanas siltumu, tikai tam ir pretēja zīme.

Ar jēdzienu kristalizācija apzīmē arī kristālu veidošanos no pārsātināta šķīduma. Dažas vielas atmosfēras spiedienā, un liela daļa vielu pazeminātā spiedienā nekūst, bet sublimējas — pāriet gāzveida fāzē bez pārejas šķidrajā fāzē.

Skatīt arī 
 Viršana
 Sublimācija
 Fāzu stāvokļa diagramma

Termodinamika
Materiālzinātne
Fāžu stāvokļa diagramma

Fāžu stāvokļa diagramma ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

Fāžu stāvokļa diagramma tīrām vielām 

Vienkāršākās fāžu stāvokļa diagrammas ir tīrām vielām. Tur parasti attēlo vielas agregātstāvokli atkarībā no temperatūras (parasti uz X ass) un spiediena (parasti uz Y ass). Šajās diagrammās var parādīt visas vielai iespējamās fāzes. Diagrammā parasti tiek aprakstīts nemainīgs daudzums (masa) vielas, tur netiek parādītas tilpuma izmaiņas, jo tilpums tāpat ir atkarīgs no spiediena un temperatūras (ja masa nemainās). Dažreiz lieto stāvokļa diagrammas, kur norādīts arī tilpums. Tādas diagrammas ir trīsdimensionālas.

Trīskāršajā punktā gāzveida, šķidrā un cietā fāze ir līdzsvarā. Šī punkta spiediens un temperatūra ir vielai raksturīgas konstantas. Kritiskajā punktā izzūd atšķirības starp šķidro un gāzveida fāzi. Tas nozīmē, ka dažos procesos ir iespējams pāriet no šķidrās fāzes uz gāzveida fāzi, apejot vārīšanās procesu. Pāreja uz cieto fāzi šādā veidā nav iespējama.

Sarkanā līkne raksturo sublimācijas temperatūru atkarību no spiediena. Zilā līkne raksturo viršanas temperatūru atkarību no spiediena. Zaļā līkne raksturo kušanas temperatūru atkarību no spiediena. Zaļā, pārtrauktā līkne raksturo pārdzesēta šķīduma kristalizācijas temperatūru atkarību no spiediena. Lielākajai daļai vielu paaugstinot spiedienu, kušanas temperatūra paaugstinās (līkne ir slīpa uz labo pusi), tas tā ir vielām, kam cietā fāze ir blīvāka par šķidro fāzi. Dažām vielām (ledus, bismuts), šķidrā fāze ir blīvāka par cieto fāzi, tāpēc, palielinot spiedienu, kušanas temperatūra pazeminās. Kušanas temperatūras atkarība no spiediena parasti ir niecīga, salīdzinot ar viršanas un sublimācijas temperatūru atkarību no spiediena.

Daudzām vielām ir iespējamas vairākas cietās fāzes, un ir iespējami vairāki trīskāršie punkti, starp divām kristāliskajām fāzēm un šķidrumu, divām kristāliskajām fāzēm un gāzi, vai trim kristāliskajām fāzēm.

Ūdenim, sasalstot spiedienos līdz ≈200 MPa, veidojas ledus "parastā", tā saucamā Ih modifikācija. Ledus Ih ir mazāk blīvs par ūdeni sasalšanas temperatūrā. Spiedienos, kas lielāki par ≈200 MPa, veidojas citas ledus modifikācijas, kas ir blīvākas par ūdeni sasalšanas temperatūrā un tajos apstākļos palielinot spiedienu kušanas temperatūras palielinās.

Maisījumiem 

Maisījumiem fāžu stāvokļa diagrammās parasti attēlo vielas fāzes atkarībā no temperatūras un sastāva. Trīskomponentu maisījumiem, lai norādītu atkarību no temperatūras, ir nepieciešama 3D diagramma, tās vietā parasti lieto vairākas 2D diagrammas (fāzes atkarībā no sastāva), pie dažādām temperatūrām.

Skatīt arī 

 Fāžu likums
 Kušana
 Viršana
 Sublimācija

Termodinamika
Fizikālā ķīmija
Gāzes
Materiālzinātne
Metalurģija
Nīderlandes futbola izlase

Nīderlandes futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Nīderlandes valsti starptautiskās futbola sacensībās. Nīderlandes futbola izlasi pārvalda Nīderlandes Futbola Asociācija. Lielākie izlases panākumi bija 1970. gados, kad Nīderlandes izlase ar Johanu Kruifu priekšgalā izcīnīja otro vietu 1974. gada Pasaules čempionātā, šo pašu panākumu atkārtojot arī 1978. gadā. 1988. gadā Nīderlande uzvarēja Eiropas čempionātā, un arī šobrīd ir viena no spēcīgākajām Eiropas izlasēm.

Pasaules čempionātos 

 1930 - Nepiedalījās
 1934 - Astotdaļfināls
 1938 - Astotdaļfināls
 1950 - Nepiedalījās
 1954 - Nepiedalījās
 1958-1970 - Nekvalificējās
 1974 - 2. vieta
 1978 - 2. vieta
 1982 - Nekvalificējās
 1986 - Nekvalificējās
 1990 - Astotdaļfināls
 1994 - Ceturtdaļfināls
 1998 - 4. vieta
 2002 - Nekvalificējās
 2006 - Astotdaļfināls
 2010 - 2. vieta
 2014 - 3. vieta
 2018 - Nekvalificējās
 2022 -

Eiropas čempionātos 
 1960 - Nepiedalījās
 1964-1972 - Nekvalificējās
 1976 - Pusfināls
 1980 - Grupu turnīrs
 1984 - Nekvalificējās
 1988 - Čempioni
 1992 - Pusfināls
 1996 - Ceturtdaļfināls
 2000 - Pusfināls
 2004 - Pusfināls
 2008 - Ceturtdaļfināls
 2012 - Grupu turnīrs
 2016 - Nekvalificējās
 2020 - Astotdaļfināls

Spēlētāju rekordi

Visvairāk gūto vārtu

Sastāvs  
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

Skatīt arī 
 Nīderlandes futbola izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā

Atsauces 

Eiropas futbola izlases
Nīderlandes Futbola asociācija

Nīderlandes Futbola Asociācija (KNVB) (nīderlandiešu val.: Koninklijke Nederlandse Voetbalbond) ir galvenā par futbolu atbildīgā organizācija Nīderlandē. Federācija organizē nacionālo futbola čempionātu (tai skaitā augstāko divīziju: Eredivisie), kā arī atbild par Nīderlandes futbola izlasi. Tās galvenā mītne atrodas Ceistas pilsētā.

Kopš 1904. gada KNVB ir FIFA locekle, bet 1954. gadā kļuva par vienu no UEFA dibinātājām.

Ārējās saites 
 Nīderlandes Futbola Asociācija

Futbola organizācijas
Norvēģijas futbola izlase

Norvēģijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Norvēģijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Norvēģijas futbola izlasi pārvalda Norvēģijas Futbola asociācija. Norvēģijas izlase trīs reizes ir spēlējusi Pasaules kausa finālturnīrā, 1938. un 1998. gadā iekļūstot astotdaļfinālā. 2000. gadā Norvēģija spēlēja arī Eiropas čempionāta futbolā finālturnīrā Beļģijā un Nīderlandē.

Pasaules čempionātos 
 1930 - Nepiedalījās
 1934 - Nepiedalījās
 1938 - Astotdaļfināls
 1950 - Nepiedalījās
 1954-1990 - Nekvalificējās
 1994 - Grupu turnīrs
 1998 - Astotdaļfināls
 2002 - Nekvalificējās
 2006 - Nekvalificējās
 2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1996 - Nekvalificējās
 2000 - Grupu turnīrs
 2004 - Nekvalificējās
2008 - Nekvalificējās
2012 - Nekvalificējās
2016 - Nekvalificējās
2020 - Nekvalificējās

Sastāvs 
Šāds sastāvs tika izsaukts uz 2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas spēlēm pret Nīderlandi (01.09.2021), Latviju (04.09.2021) un Gibraltāru (07.09.2021).

Eiropas futbola izlases
Polijas futbola izlase

Polijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Polijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Polijas futbola izlasi pārvalda Polijas Futbola asociācija. Lielākos panākumus izlase sasniedza 20. gadsimta 70.-80. gados, kad divreiz (1974. un 1982. gadā) Pasaules čempionātā ieņēma 3. vietu, savukārt 1972. gada Olimpiskajās spēlēs ieguva zelta medaļas.

Pasaules čempionātos 
 1930 - Nepiedalījās
 1934 - Izstājās kvalifikācijas laikā
 1938 - Astotdaļfināls
 1950 - Nepiedalījās
 1954 - Izstājās kvalifikācijas laikā
 1958-1970 - Nekvalificējās
 1974 - 3. vieta
 1978 - Ceturtdaļfināls
 1982 - 3. vieta
 1986 - Astotdaļfināls
 1990-1998 - Nekvalificējās
 2002 - Grupu turnīrs
 2006 - Grupu turnīrs
 2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
 2018 - Grupu turnīrs

Eiropas čempionātos 
 1960-2004 - Nekvalificējās
 2008 - Grupu turnīrs
 2012 - Grupu turnīrs
 2016 - Ceturtdaļfināls
 2020 - Grupu turnīrs

Spēlētāju rekordi

Visvairāk aizvadīto spēļu

Visvairāk gūto vārtu

Sastāvs 
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

Skatīt arī 

 Polijas Futbola asociācija.
 Ekstraklasa ir Polijas augstākā līga futbolā.

Atsauces

Ārējās saites 
pzpn.pl
90minut.pl

Futbols Polijā
Eiropas futbola izlases
Portugāles futbola izlase

Portugāles futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Portugāles valsti starptautiskās futbola sacensībās. Portugāles futbola izlasi pārvalda Portugāles Futbola federācija. Lielākie Portugāles izlases panākumi ir 3. vieta 1966. gada Pasaules čempionātā, kā arī izcīnīta uzvara Francijā notiekošajā 2016. gada Eiropas čempionātā. 2006. gada Pasaules čempionātā Portugāle pusfinālā zaudēja Francijai, bet spēlē par 3. vietu piekāpās Vācijas izlasei, ieņemot 4. vietu.

Pasaules čempionātos 
 1930 - Nepiedalījās
 1934-1962 - Nekvalificējās
 1966 - 3. vieta
 1970-1982 - Nekvalificējās
 1986 - Grupu turnīrs
 1990-1998 - Nekvalificējās
 2002 - Grupu turnīrs
 2006 - 4. vieta
 2010 - Astotdaļfināls
 2014 - Grupu turnīrs
 2018 - Astotdaļfināls

Eiropas čempionātos 
 1960—1980 — Nekvalificējās
 1984 — Pusfināls
 1988 — Nekvalificējās
 1992 — Nekvalificējās
 1996 — Ceturtdaļfināls
 2000 — Pusfināls
 2004 — 2. vieta
 2008 — Ceturtdaļfināls
 2012 — Pusfināls
 2016 — Čempioni
 2020 — Astotdaļfināls

Spēlētāju rekordi

Visvairāk aizvadīto spēļu

Visvairāk gūto vārtu

Sastāvs 
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

Skatīt arī 
 Portugāles futbola izlase 2010. gada Pasaules kausa finālturnīrā

Atsauces

Ārējās saites
Tatjana Navka

Tatjana Navka (, ; dzimusi  Dnipropetrovskā, Ukrainā) ir bijusī profesionāla Krievijas daiļslidotāja, pirms tam pārstāvējusi Baltkrieviju. Kopā ar partneri Romānu Kostomarovu startē deju pāros. Piedalījusies 4 ziemas olimpiskajās spēlēs (1994, 1998, 2002, 2006), 2006. gadā Turīnā kļuva par olimpisko čempioni, 2004. un 2005. gada Pasaules čempione un 2004., 2005. un 2006. gada Eiropas čempione. 2006. gadā beidza karjeru.

Ārējās saites 

1975. gadā dzimušie
Krievijas daiļslidotāji
Baltkrievijas daiļslidotāji
Daiļslidotāji 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Dņipro dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki daiļslidošanā
Skrastiņš

Skrastiņš (sieviešu dzimtē Skrastiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas cēlies no apvidvārda „skrasts” ar nozīmi 'krasts'. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Artūrs Skrastiņš (1974) — aktieris;
 Guntis Skrastiņš (1954—2021) — aktieris;
 Imants Skrastiņš (1941—2019) — aktieris un dziedātājs;
 Jānis Skrastiņš (1949—2021) — prokurors;
 Jānis Skrastiņš (1955) — bobslejists;
 Kārlis Skrastiņš (1974—2011) — hokejists.

Skatīt arī 
 Krastiņš

Atsauces 

Latviešu uzvārdi
Rumānijas futbola izlase

Rumānijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Rumānijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Rumānijas futbola izlasi pārvalda Rumānijas Futbola federācija. Vislielākos panākumus Rumānijas izlase sasniedz 1990. gados, kad ar leģendāro Georgi Hadži ierindā 1994. gada Pasaules kausa izcīņā iekļuva 1/4 finālā, kur tikai pēcspēles 11m sitienu sērijā piekāpās Zviedrijai. 1930. gadā Rumānijas izlase bija viena no 13 valstu izlasēm, kas piedalījās pašā pirmajā Pasaules čempionātā.

Pasaules čempionātos 
 1930 - Astotdaļfināls
 1934 - Astotdaļfināls
 1938 - Astotdaļfināls
 1950 - Nepiedalījās
 1954 - Nekvalificējās
 1958 - Nekvalificējās
 1962 - Izstājās kvalifikācijas laikā
 1966 - Nekvalificējās
 1970 - Grupu turnīrs
 1974-1986 - Nekvalificējās
 1990 - Astotdaļfināls
 1994 - Ceturtdaļfināls
 1998 - Astotdaļfināls
 2002 - Nekvalificējās
 2006 - Nekvalificējās
2010 - Nekvalificējās
2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1980 - Nekvalificējās
 1984 - Grupu turnīrs
 1988 - Nekvalificējās
 1992 - Nekvalificējās
 1996 - Grupu turnīrs
 2000 - Ceturtdaļfināls
 2004 - Nekvalificējās
 2008 - Grupu turnīrs
2012 - Nekvalificējās
2016 - Grupu turnīrs
2020 - Nekvalificējās

Sastāvs 
Spēlētāji kas ir izsaukti uz 2018. gada FIFA Pasaules kausa atlases spēlēm pret Armēniju un Kazahstānu 8. un 11. oktobrī.

Eiropas futbola izlases
Viršana

Viršana jeb vārīšanās ir process, kurā viela no šķidrās fāzes pāriet gāzveida fāzē. Viršanas temperatūra ir stipri atkarīga no spiediena tāpēc, ka tvaiku tilpums parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma tilpumu. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

Viršanai pretēja norise ir kondensēšanās, kas ir gāzes pāreja šķidrajā fāzē. Kondensēšanās siltumefekts ir tāds pats, kā viršanas siltumefekts, tikai ar pretēju zīmi.

Skatīt arī 
 Iztvaikošana
 Kušana
 Sublimēšanās
 Fāzu stāvokļa diagramma

Atsauces

Ārējās saites 

Termodinamika
Materiālzinātne
Sanmarīno futbola izlase

Sanmarīno futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Sanmarīno valsti starptautiskās futbola sacensībās. Sanmarīno futbola izlasi pārvalda Sanmarīno Futbola federācija. Sanmarīno izlase ir viena no vājākajām Eiropas valstu izlasēm, un tā nekad nav kvalificējusies ne Pasaules, ne Eiropas čempionātu finālturnīriem. Visā savā pastāvēšanas vēsturē Sanmarīno izlase ir izcīnījusi tikai vienu uzvaru - 2004. gadā 1:0 pret Lihtenšteinu.

Pasaules čempionātos 
 1930-1990 - nepiedalījās
 1994-2010 - nekvalificējās
 2014 - nekvalificējās
2018 - nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1988 - nepiedalījās
 1992-2020 - nekvalificējās

Eiropas futbola izlases
Fāžu likums

Fāžu likums apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (B), fāžu skaitu (F) un komponentu skaitu (K), līdzsvarā esošā slēgtā sistēmā.

Tas nozīmē, ka līdzsvara apsākļos Gibsa enerģija visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt temperatūra un spiediens.

Ārējās saites 

Fizikas likumi
Fizikālā ķīmija
Termodinamika
Serbijas futbola izlase

Serbijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Serbijas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Serbijas futbola izlasi pārvalda Serbijas Futbola Asociācija. Izlase izveidojās 1994. gadā pēc apvienotās sociālistiskās Dienvidslāvijas sadalīšanās (skatīt Dienvidslāvijas futbola izlasi), un tobrīd tā saglabāja nosaukumu Dienvidslāvijas futbola izlase. 2003. gadā, mainoties valsts nosaukumam, arī izlase kļuva par Serbijas un Melnkalnes futbola izlasi. 2006. gada jūnijā pēc Melnkalnes (skatīt Melnkalnes futbola izlasi) atdalīšanās no Serbijas un Melnkalnes, izlasi pārsauca par Serbijas futbola izlasi. Savu pirmo spēli jaunā Serbijas izlase aizvadīja 2006. gada 16. augustā pret Čehijas izlasi. Kā Serbija izlase divas reizes ir piedalījusies Pasaules čempionātos (2010. un 2018. gadā). Eiropas čempionātā ar Serbijas nosaukumu nav spēlējusi, bet 2000. gadā piedalījās kā Dienvidslāvijas FR.

Pasaules čempionātos 
 1930-1990 - Skatīt Dienvidslāvijas izlasi
 1994 - Nepiedalījās starptautisko sankciju pret Dienvidslāvijas karu dēļ
 1998 - Astotdaļfināls (kā Dienvidslāvijas FR)
 2002 - Nekvalificējās (kā Dienvidslāvijas FR)
 2006 - Grupu turnīrs (kā Serbija un Melnkalne)
 2010 - Grupu turnīrs
 2014 - Nekvalificējās
 2018 - Grupu turnīrs

Eiropas čempionātos 
 1960-1988 - Skatīt Dienvidslāvijas izlasi
 1992 - Kvalificējās, bet nepiedalījās starptautisko sankciju pret Dienvidslāvijas karu dēļ
 1996 - Nepiedalījās sankciju dēļ (kā Dienvidslāvijas FR)
 2000 - Ceturtdaļfināls (kā Dienvidslāvijas FR)
 2004 - Nekvalificējās (turnīru iesāka kā Dienvidslāvijas FR, pabeidza kā Serbija un Melnkalne)
 2008 - Nekvalificējās (turnīru iesāka kā Serbija un Melnkalne, pabeidza kā Serbijas izlase)
2012 - Nekvalificējās
2016 - Nekvalificējās
2020 - Nekvalificējās

Sastāvs 
Komandas sastāvs 2022. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

Atsauces 

Eiropas futbola izlases
Regejs

Regejs ir mūzikas žanrs, kas 1960. gados izveidojies Jamaikā un kopš 1970. gadiem izplatījies visā pasaulē. Jēdziens radies no grupas Toots & the Maytals 1968. gada dziesmas Do the Reggay. Regejs sevī iekļauj vairākus apakšžanrus — rocksteady, dub, dancehall un ragga. Regeja mūzika var būt dažāda — deju mūzika, relaksācijas mūzika vai protesta dziesmas. Tajā izpaužas Āfrikas kultūras īpatnības, tās tradicionālā mūzika, ritmi un dejas. Regejs, it sevišķi 1970. gados populārais roots reggae, ir cieši saistīts ar rastafari. Pirmie regeja pārstāvji bija Bobs Mārlijs un grupas The Wailers, Burnin’ Spear, Toots & the Maytals.

Regejam raksturīgais ritms ir 4/4 taktsmērs ar akcentētu otro un ceturto taktsdaļu, kā arī izteikta basģitāras spēle, ar kuru spēlē skaidru melodiju, bet ar ģitāras palīdzību veic ritmisko funkciju, akcentējot pirmo un trešo taktsdaļu. Regejs ir modernizēta tautas mūzika — lauku tautasdziesmu un pilsētu roktradīciju apvienojums. Karību salās regeja smagās formas ir pazīstamas kā šūpuļsolu mūzika.

2018. gadā Jamaikas regeja mūzika tika iekļauta UNESCO Nemateriālās kultūras mantojuma sarakstā.

Atsauces

Ārējās saites
Mars Observer

Mars Observer bija NASA starpplanētu zonde Marsa izpētei, ar kuru tika zaudēts kontakts trīs dienas pirms ieiešanas orbītā. Ta bija pirmā ASV rīkotā ekspedīcija uz planētu pēc gandrīz 17 gadiem kopš veiksmīgajām Viking misijām.

Mars Observer bija paredzēts darboties Marsa orbītā, lai kartografētu planētas virsmu, noteiktu izplatītāko minerālu izplatību, mērītu gravitācijas lauka intensitāti, mēģinātu noskaidrot Marsa vājā magnētiskā lauka avotu un pētītu Marsa atmosfēras procesus.

Kosmiskais aparāts tika palaists  un drīz pēc starta sāka ievākt zinātnisko informāciju par starpplanētu telpu. , tikai trīs dienas pirms Marsa sasniegšanas, sakari ar aparātu tika zaudēti. Līdz pat šodienai nav īsti noskaidrots avārijas iemesls. Tiek uzskatīts, ka orientācijas dzinēju kļūmes dēļ aparāts sācis nekontrolējami rotēt un, visdrīzāk, palidojis garām Marsam un pašlaik atrodas heliocentriskā orbītā.
Aparāts tā arī neveica nekādus Marsa pētījumus, bet paspēja pārsūtīt ievākto informāciju par starpplanētu telpu.

Starpplanētu zondes
Marsa izpēte
Teodors Hercls

Teodors Hercls (, , ; dzimis kā Benjamins Zeevs Hercls (Binyamin Ze'ev Herzl) , miris , 1949. gadā pārapbedīts Jeruzālemē) bija Budapeštā dzimis austriešu žurnālists, mūsdienu cionisma un idejiskais Izraēlas valsts dibinātājs.

Galvenais darbs — 1896. gadā publicētā grāmata "Ebreju valsts" (Der Judenstaat), kurā pamatoja ebreju valsts dibināšanu, un kuru sarakstīja, ietekmējoties no Dreifusa lietas. 1897. gada 3. septembrī Bāzelē nodibināja Pasaules Cionistu organizāciju (World Zionist Organization, WZO), un kļuva par tās pirmo prezidentu. Atlikušo mūža daļu viesojās dažādās Eiropas valstīs, cenšoties ietekmēt valdošās elites labvēlīgi pret Izraēlas valsts dibināšanu Palestīnā.

Ārējās saites 
 
 Teodora Hercla raksti 
 Teodora Hercla biogrāfija 

1860. gadā dzimušie
1904. gadā mirušie
Cionisti
Vācu valodā rakstošie
Skotijas futbola izlase

Skotijas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Skotiju starptautiskās futbola sacensībās. Skotijas futbola izlasi pārvalda Skotijas Futbola Asociācija. Skotijas izlase astoņas reizes ir piedalījusies Pasaules čempionātos, taču ne reizi nav iekļuvusi izslēgšanas turnīra kārtā. Skotijas izlase piedalījās pašā pirmajā oficiālajā futbola valstsacīkstē, 1872. gada 30. novembrī cīnoties neizšķirti 0-0 ar Angliju.

Pasaules čempionātos 
 1930-1938 - Nepiedalījās
 1950 - Kvalificējās, bet izstājās
 1954 - Grupu turnīrs
 1958 - Grupu turnīrs
 1962-1970 - Nekvalificējās
 1974 - Grupu turnīrs
 1978 - Grupu turnīrs
 1982 - Grupu turnīrs
 1986 - Grupu turnīrs
 1990 - Grupu turnīrs
 1994 - Nekvalificējās
 1998 - Grupu turnīrs
 2002 - Nekvalificējās
 2006 - Nekvalificējās
 2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
2018 - Nekvalificējās
2022 - Nekvalificējās

Eiropas čempionātos 
 1960-1988 - Nekvalificējās
 1992 - Grupu turnīrs
 1996 - Grupu turnīrs
 2000 - Nekvalificējās
 2004 -2016 - Nekvalificējās
 2020 - Grupu turnīrs

Sastāvs 
Komandas sastāvs 2020. gada Eiropas čempionāta finālturnīrā. Spēles un gūtie vārti norādīti līdz finālturnīra sākumam.

Ārējās saites 

 Skotijas futbola mājaslapa

Atsauces