joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Henrijs I Izglītotais

Henrijs I Izglītotais (, dzimis , miris ) bija Normandijas hercogs (1106-1135) un pēdējais Anglijas karalis (1100-1135) no Normandiešu dinastijas.

Biogrāfija 

Viljama Iekarotāja un Flandrijas Matildes jaunākais dēls. Jau agrā bērnībā aizrāvies ar lasīšanu un mācīšanos, kā dēļ iesaukts par "izglītoto" (fr. Beauclerc).

Laulības 1100. gadā ar Skotijas Matildi (angl. Matilda of Scotland; 1080.-1118.), anglosakšu karaļu pēcnācēju, satuvināja normāņu un anglosakšu bruņniecību.

Henrija valdīšana vēsturē iegājusi ar karalistes vienotības atjaunošanu pēc uzvaras 1105. gadā pār vecāko brāli, Normandijas hercogu un Meinas grāfu Robertu Kurthosu (fr. Robert Courteheuse), kā arī ar virkni administratīvo un finanšu reformu (t.sk. "Šaha galda palātas" - Exchequer - izveidošana).

Pēc viņa nāves nebija likumīga troņmantnieka pa vīriešu līniju, un Anglijas karalistē sākās ilgs un postošs pilsoņu karš starp Henrija meitu imperatori Matildi un māsasdēlu Stefanu Bluā.

Literatūra 

 Cross, Arthur Lyon. A History of England and Greater Britain. Macmillan, 1917.
 Hollister, C. Warren. Henry I. Yale University Press, 2001. (Yale Monarchs series) 
 Thompson, Kathleen. "Affairs of State: the Illegitimate Children of Henry I." Journal of Medieval History 29 (2003): 129-51.
 Мортон А.А История Англии. — М., 1950.
 Памятники истории Англии / Пер. Д. М. Петрушевского. — М., 1936.
 Пти-Дютайи, Ш. Феодальная монархия во Франции и в Англии X—XIII веков. — СПб., 2001.
 Штокмар В. В. История Англии в средние века. — СПб., 2001
 Poole, A. L. From Domesday Book to Magna Carta 1087—1216. — Oxford, 1956,

Ārējās saites 

 Henry I Chronology
 BBC site on Henry I
 Royal British site on Henry I
 Brittania site on Henry I
 Henry I (c.1068-1135), King of England (1100—1135), Duke of Normandy (1106—1135)
 The Sinking of the White Ship (1120)
 A listing of Henry's descendants
 Вильям Мальмсберийский. Gesta Regum Anglorum. Извлечения о Генрихе I в переводе на русский язык

1069. gadā dzimušie
1135. gadā mirušie
Ziemeļjorkšīrā dzimušie
Anglijas monarhi
Normandiešu dinastija
Zig Zag

"Zig Zag" ir latviešu alternatīvā roka/pankroka grupa, viena no pirmajām latviešu grupām šajā mūzikas žanrā.

Vēsture 
Grupa tika izveidota 1985. gadā, tobrīd tās nosaukums bija "Ārprāc". Grupas solisti bija Juris Lasinskis un Gvido Vasiļjevs (vēlāk Linga) un tā uzstājās arodskolu un vidusskolu pasākumos. 1986. gadā grupa saņēma VDK aizliegumu uzstāties un "ieteikumu" mainīt grupas nosaukumu. 1987. gadā mainīts grupas nosaukums uz Zig Zag, Juris aiziet dienēt PSRS armijā, un par vienīgo dziedātāju paliek Gvido. 1987. un 1988. gadā grupa intensīvi koncertē, parādās masu medijos, kā arī ieraksta divus albumus (oficiāli izdoti tikai pēc 25 gadiem). 1988. gada beigās grupu pamet Gvido, vēlāk dibina Lingu, bet par Zig Zag dziedātāju atkal kļuva Juris, kas atgriezies no dienesta. Pirmais nozīmīgais grupas koncerts jaunajā sastāvā ir "Roks par neatkarību" 1989. gada pavasarī, tajā debitē arī Linga.
Zig Zag ir kļuvuši par festivāla "Liepājas dzintars" uzvarētājiem.

Pašreizējais grupas sastāvs: Juris Lasinskis (balss, ģitāra), Uldis Timoško (bungas), Jānis Brunovskis (ģitāra, taustiņi), Jānis Māriņš (basģitāra).

Diskogrāfija

Albumi

Citi ieraksti 
 "Koncerts" (oficiāli nav izdots, 1987)

Atsauces

Ārējās saites 
 Grupas mājaslapa

1980. gadu mūzikas grupas
1990. gadu mūzikas grupas
2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
Latvijas rokgrupas
Latvijas pankroka grupas
Latvijas alternatīvā roka grupas
A vitamīns

A vitamīns (retinols jeb akseroftols) ir taukos šķīstošs vitamīns, kas nepieciešams redzei, ādas veselīguma uzturēšanai un paaugstina organisma spēju pretoties dažādām infekcijām, kā arī veicina kaulu un zobu veidošanos un stiprina nervu šūnas.

Atklāšana 
A vitamīna atklāšanu ietekmēja pētījumi 1906. gadā, kas notika saistībā ar ogļhidrātiem, proteīniem un taukiem, un to ietekmi uz dzīvnieku veselību. 1917. gadā neatkarīgi viens no otra jauna veida organisko savienojumu atklāja Elmers Makkolums no Viskonsinas-Medisonas universitātes un Lafajets Mendels ar Tomasu Osbornu no Jeila Universitātes, kuru nosauca par "taukos šķīstošo faktoru A" (vitamīnu A). Vitamīns A pirmoreiz tika sintezēts 1947. gadā.

Funkcijas 
A vitamīns organismā veido rezerves aknās, ar kurām pietiek 2—12 mēnešu ilgam periodam. Līdzīgi citiem vitamīniem, A vitamīna daudzums pārtikas produktos samazinās, ēdienu gatavojot. Parasti, gatavojot ēdienu, A vitamīna daudzums samazinās par 20%.

A vitamīnu satur dārzeņi, sviests, olas, zivju eļļa, krējums, siers un liellopu aknas. Minimālā A vitamīna deva pieaugušajiem ir 0,5—0,6 mg dienā, ieteicamā ir 0,8—1,0 mg, mātēm, kas bērnu baro ar krūti — 1,2 mg, augstas klases sportistiem — 2,0 līdz 2,4 mg dienā.

Ja A vitamīna uzturā tiek uzņemts par daudz, tad parādās tādi simptomi kā miegainība, galvassāpes, slikta dūša un sāpes kājās. Ar A vitamīnu ir iespējams smagi saindēties, ja uzturā lietotas ir leduslāču un roņu aknas. Saindēšanās gadījumā raksturīgi tādi simptomi kā vemšana, muskuļu krampji, vājums, smagos gadījumos pat nāve.

Atsauces

Ārējās saites 

Vitamīni
Normāņi

Normāņi bija vikingu grupa, kas no 8. gadsimta beigām līdz 11. gadsimtam vidum siroja mūsdienu Francijas ziemeļos esošajā Normandijas reģionā un Lielbritānijas salā. Laika gaitā vikingu iekarotāji apmetās uz dzīvi iekarotajās teritorijās un sajaucās ar tur jau dzīvojošajiem frankiem. 911. gadā normāņi dibināja Normandijas hercogisti. 1066. gadā tās hercogs Viljams I Iekarotājs pakļāva Angliju un kļuva par tās karali. 11. un 12. gadsimtā vairākos karos normāņi iekaroja mūsdienu Itālijas dienvidus un Sicīliju un tur dibināja Sicīlijas karalisti. Pirmā Krusta kara laikā normāņu izcelsmes krustneši iekaroja teritorijas Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikas piekrastē.

Ģermāņi
Viduslaiki
Krozē salas

Krozē salas () ir Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēm piederošs arhipelāgs Indijas okeāna dienviddaļā. Vulkāniskās izcelsmes arhipelāgs sastāv no 4 galvenajām salām (Posesiona, l'Este, Košona un Penguina) un mazākajām Apotru salām.

Arhipelāgu 1772.g. 24.janvārī atklāja franču ekspedīcija Marka Žozefa Mariona di Frena vadībā, kurš salas nosauca sava vietnieka Žila Krozē vārdā.

Salas ir neapdzīvotas, bet Posesionas salā kopš 1963.g. darbojas pētnieciskā stacija Alfredfora.

Ārējās saites 

 Krozē salas
 www.discoverfrance.net
 Krozē salas
 TAAF

 
Subantarktiskās salas
Indijas okeāna salas
Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes
Teicija

Teicija (citi nosaukumi: Teicēja, Teiča, Teiša) ir neliela upe Varakļānu novada Murmastienes un Varakļānu pagastos, kā arī, niecīga daļa grīvā, Madonas novada Barkavas pagastā. Nelielā posmā tek caur Teiču dabas rezervātu un pa tā austrumu robežu.

Sākas no grāvju sistēmas Teiču purva austrumu malā un tek gar purva malu uz ziemeļaustrumiem Lubāna, kur tā kādreiz ietecēja, virzienā. Ietek Meirānu kanālā, pa kuru tās ūdeņi novadīti uz Aivieksti. Upes gultne visā garumā regulēta.

Upes garums ir 25 kilometri, to šķērso vietējas nozīmes autoceļš P84 (Madona - Varakļāni). Apdzīvotās vietas krastos: Meža Strodi, Teicejnieki, Darvinieki, Šķēles, Pauniņi.

Atsauces 

Varakļānu novada upes
Krustpils novada upes
Atašienes pagasts
Murmastienes pagasts
Varakļānu pagasts
Meirānu kanāla pietekas
Madonas novada upes
Barkavas pagasts
Datuve.lv

Datuve.lv ir viena no Latvijas informācijas tehnoloģiju jaunumu mājaslapām, kas sniedz vispārēju ieskatu dažādos IT jaunumos. Mājaslapā ir pieejams arī lietotāju forums, kurā iespējams apspriest visdažādākos IT jautājumus.

Datuve.lv rašanās laiks ir 2004. gads. Pirmsākumos tā bija tikai IT jaunumu mājaslapa, pēc tam radās forums un ar laiku - iespēja kļūt par reģistrētu foruma lietotāju.

2008. gadā par Datuves īpašnieku kļuva Valters, kurš ir vairāku interneta projektu veidotājs kā Poga.lv. 2008. gada beigās tehnoloģiju portāls Datuve.lv izstrādāja jaunu dizainu. Jebkurš reģistrēts lietotājs var pieteikties un kļūt par Datuve.lv rakstu autoru.

2009. gadā tehnoloģiju portāls Datuve mainīja īpašnieku.

Atsauces 

Tīmekļa vietnes
Microsoft Project

Microsoft Project (saīsinājumā MS Project) ir projektu vadības programma, kuru ir izstrādājusi Microsoft.
Microsoft Project ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. Microsoft Project rada kritiskā ceļa sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams Ganta diagrammā.

Lietojumprogrammatūra
Grand Theft Auto II

Grand Theft Auto II (GTA 2) ir datorspēle, kas tika izdota . Tās veidotāi ir DMA Design (pašreizējais Rockstar North), un spēle tika veidota PC un PlayStation konsolei. Vēlāk spēle tika izdota arī Dreamcast un Game Boy Color konsolēm. Šī ir otrā spēle Grand Theft Auto sērijā, un ir turpinājums spēlei Grand Theft Auto. PC un Dreamcast versijas ASV ir novērtētas ar "M", kas nozīmē, ka spēle ir ieteicama no 16 gadu vecuma. PlayStation un Dreamcast versijās, rupja valoda un vardarbība tika mazāk izcelta, un tādēļ saņēma vērtējumu "T", kas ļauj spēlēt spēli spēlētājiem, kas vecāki par 11 gadiem. GTA II šobrīd var lejupielādēt bez maksas no Rockstar Games oficiālās mājaslapas.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

GTA
PC spēles
PlayStation spēles
Dreamcast spēles
GameBoy Colour spēles
Maratons

Maratons ir vieglatlētikas disciplīna — skriešana 42,195 kilometrus garā distancē, ko parasti skrien ārpus stadiona pa ielām un citiem ceļiem. Šī sporta skriešanas disciplīna ir izveidojusies, balstoties uz leģendu par Senās Grieķijas kareivi Feidipīdu (Φειδιππίδης), kurš noskrēja no Maratonas līdz Atēnām (tik garu distanci, cik pašlaik ir maratona oficiālais garums), lai paziņotu par grieķu uzvaru Maratonas kaujā.

Pasaules rekords maratonā vīriešiem ir 2.01:09 un pieder Eliudam Kipčogem no Kenijas, uzstādīts  Berlīnes maratonā, iepriekšējo rekordu labojot par 30 sekundēm (viņš bija arī iepriekšējā rekorda īpašnieks). E. Kipčogem pieder arī visu laiku visātrākais maratonskrējiens (1.59:40, uzstādīts 2019. gada 12. oktobrī), kas gan nekļuva par pasaules rekordu, jo sacensības netika rīkotas atbilstoši IAAF noteikumiem. Pasaules rekords maratonā sievietēm ir 2.14:04, to 2019. gada 13. oktobrī Čikāgas maratonā uzstādīja Kenijas skrējēja Bridžida Kosgei (iepriekšējais rekords 2.15:25 piederēja Polai Redklifai no Lielbritānijas un netika labots 16 gadus un 183 dienas).

Latvijas rekords maratonā vīriešiem ir 2.14:23 un to  Rīgas maratonā uzstādīja Valērijs Žolnerovičs. Latvijas rekords maratonā sievietēm ir 2:22:56 un tā īpašniece ir Jeļena Prokopčuka, uzstādīts Osakā, .

Katru gadu pasaulē notiek ap 500 maratoniem.

Visu laiku labāko rezultātu īpašnieki

Vīriešiem

Sievietēm

Atsauces

Ārējās saites 

Vieglatlētikas disciplīnas
Vieglatlētika
Lehs Kačiņskis

Lehs Aleksandrs Kačiņskis (; dzimis , miris ) bija poļu jurists un politiķis, Polijas prezidents. Viņa brālis Jaroslavs Kačiņskis bija Polijas ministru prezidents pirms Donalda Tuska. Pirms ievēlēšanas prezidenta amatā Lehs Kačiņskis pārstāvēja labējo partiju "Likums un taisnīgums" un no 2002. līdz 2005. gadam bija Varšavas mērs.

Pirmo publisko atpazīstamību ieguva, kopā ar brāli piedaloties 1962. gada filmā "Par diviem, kuri nozaga mēnesi" (O dwóch takich, co ukradli księżyc). Astoņdesmitajos gados piedalījās arodbiedrības "Solidaritāte" darbā.

Lehs Kačiņskis un viņa dzīvesbiedre Marija Kačiņska gāja bojā  lidmašīnas avārijā Smoļenskas lidostā. Lidmašīnā Tupolev Tu-154, ar kuru viņš lidoja, atradās 96 cilvēki, kuri visi gāja bojā.

Atsauces

Ārējās saites 

1949. gadā dzimušie
2010. gadā mirušie
Polijas prezidenti
Aviokatastrofās bojā gājušie
Tieslietu ministri
Varšavā dzimušie
Grand Theft Auto Advance

Grand Theft Auto Advance ir pārsnēsājamās konsoles Game Boy Advance spēle, kuru izdeva Digital Eclipse un Rockstar Games . Tā ir pirmā un šobrīd vienīgā GTA spēle, kuru neizstrādāja Rockstar Games. Pašu spēli sauc par "Grand Theft Auto Advance", bet uz iepakojuma vāka un uzrakstiem to sauc tikai par "Grand Theft Auto".

Spēle ir spēlējama vienīgi 2D skatā, kas tika lietots arī Grand Theft Auto, Grand Theft Auto London 1969, Grand Theft Auto London 1961 un Grand Theft Auto II. Spēle risinās 2000. gadā, Libertīstijā, un galvenā varoņa vārds ir Maiks.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 GTA Advance iekš Gamespot.com 

GTA
GameBoy Advance spēles
Veseksu dinastija

Veseksu dinastija () bija Veseksas karalistes anglosakšu karaļu dzimta, kas izveidoja Anglijas karalisti un valdīja tajā ar pārtraukumiem no 886. gada līdz 1066. gadam.

Dinastijas aizsācējs bija Veseksas karalis Alfrēds Lielais (senangļu: Ælfrēd) (849-899), kuram 886. gadā izdevās apvienot anglosakšu karalistes vienā valstī. 

Tā kā pēdējais Veseksas dinastijas karalis Eduards Grēksūdzētājs (Edward the Confessor) 1066. gada 4. janvārī mira, neatstājot mantinieku, toties testamentā kā savu pēcnācēju bija norādījis brālēnu Normandijas hercogu Viljamu II Bastardu, tas nekavējoties ar karaspēku ieradās Anglijā. Normāņi kaujā pie Heistingsas sakāva un nonāvēja ievēlēto anglosakšu karali Haroldu Godvinsonu. 26. decembrī hercogs Viljams tika kronēts par Anglijas karali Viljamu I, aizsākot Normandiešu dinastiju.

Veseksas dinastijas karaļi Anglijas tronī 

 Alfrēds Lielais (Ælfred the Great, 871-899)
 Eduards I Vecais (Eadweard I the Elder, 899-924)
 Etelverds (Æðelweard, 924)
 Etelstans (Æðelstan, 924-939)
 EdmundsI (Eadmund I, 939-946)
 Edreds (Eadred	, 946-955)
 Edvigs (Eadwig, 955-959)
 Edgars (Eadgar, 959-975)
 Eduards Moceklis (Eadweard II or Edward the Martyr, 975-978)
 Etelreds Muļķis, (Æðelred II or Æthelred the Unready, 978-1013; 1014-1016)
 Edmunds II Dzelzsvēders (Eadmund II or Eadmund Ironside, 1016)

Dāņu karaļi Anglijas tronī 

 Svens I Dakšbārdis (dān. Svend Tveskæg, angl. Sweyn I Forkbeard, 1013-1014), Dānijas, Norvēģijas, Zviedrijas un Anglijas karalis
 Knuts I Lielais (dān. Knud den Store, angl. Canute the Great, 1016-1035), Dānijas, Norvēģijas, Zviedrijas un Anglijas karalis
 Haralds I Zaķakāja (angl. Harold Harefoot, 1035-1040), Dānijas, Norvēģijas, Zviedrijas un Anglijas karalis
 Hardeknuts (angl. Harthacanute or Canute II, 1040-1042), Dānijas, Norvēģijas, Zviedrijas un Anglijas karalis

Veseksu dinastijas restaurācija 

 Eduards Grēksūdzētājs (Eadweard the Confessor, 1042-1066)

Godvinu dinastija 
 Harolds II Godvinsons (Harold II Godwinson, 1066)

Veseksu dinastijas restaurācija 

 Edgars II Etlings (Eadgar II Ætheling, 1066)

Piezīme: Sensakšu vārds "Ætheling", kas pievienots daudzu šīs dzimtas locekļu vārdiem, nav ne iesauka, ne uzvārds, bet tikai nozīmē piederību karaliskajai dinastijai.

Literatūra 

 Stenton, F. Anglo-Saxon England. — Oxford, 1973
 Мортон А.А История Англии. — Москва, 1950.
 Памятники истории Англии / Пер. Д.М. Петрушевского. — Москва, 1936.

Ārējās saites 

 Karaļa Alfrēda dzīve, tulkojums no latīņu valodas (Londona, 1847). 
 Bishop Asser's Life of King Alfred
 Documentary - The Making of England: King Alfred
 An Illustrated Biography of Alfred the Great
 Alfred the Great 
 official website of the British Monarchy
 King Alfred the Great 
 Alfred Jewel
 Английские королевские династии (krievu val.)

 
 
Anglijas vēsture
Lendžu pagasts

Lendžu pagasts ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība Latgalē. Robežojas ziemeļos ar Bērzgales pagastu, austrumos ar Ludzas novada Zvirgzdenes pagastu, dienvidaustrumos ar Ludzas novada Cirmas pagastu, dienvidos ar Griškānu pagastu, rietumos ar Vērēmu pagastu. Pagasta centrs atrodas Lendžos.

Daba 
Pagasts atrodas Latgales augstienes Burzavas paugurainē, austrumu mala — Rēzeknes pazeminājumā. Augstākais punkts Kozukolns — 202,2 m vjl.

Hidrogrāfija

Upes 
Pagasta teritorijā ir piecas upes:

Vornaišu upīte, Vasarānu upīte, Svētā Jāņa upīte, Undupīte, Taudejāņu upīte

Ezeri 
Pagasta teritorijā ir septiņi ezeri:

Viraudas ezers, Sološu ezers, Sedzeris, Dansku ezers, Mežagaiļu ezers, Virvuļs, Voskānu ezers.

Purvi 
Pagasta teritorijā ir divi purvi:

Tuzers, Vardivpūrs.

Vēsture 
1945. gadā Rēzeknes apriņķa Bērzgales pagastā izveidoja Lendžu ciema padomi. Rēzeknes rajona Lendžu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētā Bešaukas ciema kolhoza «Druva» teritoriju, 1963. gadā — daļu Griškānu ciema kolhoza «Blāzma» teritorijas, 1971. gadā daļu padomju saimniecības «Rēzekne» teritorijas pievienoja Vērēmu ciemam, 1979. gadā daļu ciema teritorijas pieveinoja Cirmas ciemam. 1981. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Vērēmu ciemam, bet Lendžu ciemam pievienoja daļu Griškānu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Lendžu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

Pieminekļi 
Pagasta teritorijā atrodas divi valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi un viens vietējās nozīmes arheoloģijas piemineklis.

Valsts nozīmes pieminekļi:

 Sarkaņu katoļu baznīca
 Zvanu tornis-kapliča

Ievērojami objekti 
 Sarkaņu katoļu baznīcā (celta 1830.gadā) atrodas Svētās Marijas glezna, kurai piemītot dziednieciskas spējas.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Rēzeknes novada pagasti
 
Bērzgales pagasts
Grand Theft Auto: Liberty City Stories

Grand Theft Auto: Liberty City Stories ir viena no spēlēm GTA sērijā. Tā tika izdota PlayStation Portable . Spēli ir veidojuši Rockstar Leeds, Rockstar North un Rockstar Games. Nākamā spēle sērijā bija Grand Theft Auto: Vice City Stories, tomēr pirms Liberty City Stories tika izdots Grand Theft Auto Advance.

Spēle notiek Libertīsitijā, galvenais varonis ir Tonijs Ciperriani, tomēr darbība notiek 1998. gada Libertīsitijā, trīs gadus pirms notikumiem Grand Theft Auto III. Vēlāk,  tika izdota PlayStation 2 versija. Tajā neietilpst daudzspēlētāju režīms.

Ārējās saites 
 Oficiālā GTA VCS mājaslapa
 GTA LCS iekš Gamespot.com 

GTA
PlayStation Portable spēles
PlayStation 2 spēles
Joda nitrīds

Joda nitrīds (I3N vai NI3) ir joda un slāpekļa binārais savienojums. Parasti joda nitrīda molekulai ir pievienojusies viena vai vairākas amonjaka molekulas (tas ir adukta tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par slāpekļa trijodīdu, taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir elektronegatīvāks par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par sprāgstošo jodu tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

Vēsture 
Joda nitrīda un amonjaka aduktu pirmais aprakstīja Bernards Kurtuā (Bernard Courtois) 1812. gadā, bet pareizu formulu noteica Silberrads 1905. gadā.

Iegūšana 
Sprāgstošais jods veidojas, amonjaka ūdens šķīdumam (ožamajam spirtam) reaģējot ar kristālisku jodu (var izmantot arī medicīnisko joda tinktūru):

3I2 + 5NH3 → I3N·NH3 + 3NH4I

Lai atdalītu amonija jodīdu un neizreaģējušo jodu, iegūto vielu skalo ar etilspirtu un pēc tam vēlreiz ar ūdeni.

Tīru joda nitrīdu bez amonjaka klātbūtnes var iegūt, bora nitrīdam reaģējot ar joda fluorīdu trihlorfluormetāna vidē –30 °C temperatūrā.<ref>Tornieporth-Oetting, I.; Klapötke, T. Angewandte Chemie International Edition in English," 1990, volume 29, pages 677-679. </ref>

 Īpašības 

Mitrs joda nitrīds ir samērā stabils un lēnām sadalās atsevišķos elementos. Turpretī izžuvusi viela ir ārkārtīgi nestabila un sadalās ar sprādzienu, izdaloties violetiem joda tvaikiem. Filtrpapīrs, uz kura joda nitrīds tiek žāvēts, parasti tiek saplēsts gabalos.

2I3N → N2 + 3I2 ΔH = –290 kJ/mol

Joda nitrīda un amonjaka adukts sadalās saskaņā ar vienādojumu:

 8I3N·NH3 → 5 N2 + 6 NH4I + 9 I2

Joda nitrīda eksploziju var izraisīt pat alfa daļiņu vai kodolu skaldīšanās produktu iedarbība - tā ir vienīgā zināmā šādas jutības sprāgstviela.

Joda nitrīda lielā nestabilitāte izskaidrojama ar sevišķi spēcīgo un enerģētiski izdevīgo trīskāršo saiti slāpekļa divatomu molekulā, kura veidojas, tam sadaloties.

 Izmantošana 
Sprāgstošo jodu dažreiz izmanto ķīmiskiem demonstrējumiem, lai ilustrētu sprāgstvielu īpašības, tomēr ar to jāapietas uzmanīgi un nedrīkst izmantot lielus daudzumus. Jāņem vērā, ka joda nitrīds atstāj violetus traipus uz priekšmetiem vai grīdas (tos parasti izdodas notīrīt ar nātrija tiosulfāta šķīdumu). Nekādā gadījumā nedrīkst joda nitrīdu žāvēt stikla traukos vai uz stikla virsmas, lai eksplozijas gadījumā nesavainotos ar lauskām.

 Sprāgstošais jods literatūrā 
Roberta Heinleina fantastiskajā romānā "Farnhema dzimtas īpašums" (Farnham's Freehold''; latviski nav tulkots) sprāgstošo jodu izmanto kā sprāgstvielu, ko var iegūt no medicīniskajā aptieciņā atrodamām "izejvielām".

Ārējās saites 
 Joda nitrīda eksplozija (video)

Atsauces 

Jods
Nitrīdi
Sprāgstvielas
Muhameds Ikbāls

Muhameds Ikbāls (, dzimis , miris ) bija musulmaņu dzejnieks, filozofs un politiķis, kurš dzimis Silkotā, Britu Indijā (mūsdienu Pakistānā). Viņa rakstīta dzeja urdu, arābu un persiešu valodās tiek uzskatīta par vienu no izcilāko mūsdienu dzejā. Ikbāls ir viens no Pakistānas idejiskajiem "tēviem". Viņa vīzija par atsevišķu musulmaņu valsti Indijā bija pamats Pakistānas valsts nodibināšanai. Pakistānā viņš tiek dēvēts par Allamu Ikbālu (, Allama nozīmē skolotājs), bet Afganistāna un Irānā, kur plaši pazīstama viņa dzeja persiešu valodā, viņu dēvē par Ikbālu no Lahoras (Iqbāl-e Lāhorī).

Pēc studijām Anglijā un Vācijā, Ikbāls izveidoja jurista praksi, bet galvenokārt koncentrējās akadēmisku rakstu rakstīšanai par politiku, ekonomiku, vēsturi, filozofiju un reliģiju. Vēl vairāk viņš kļuva pazīstams savas dzejas dēļ; ievērojamākie viņa dzejas darbi ir Asrar-e-Khudi, Rumuz-e-Bekhudi un Bang-e-Dara.

Biogrāfija 

Muhameds Ikbāls ir dzimis Silkotā pārtikušā kašmīriešu izcelsmes ģimenē. Studējis filozofiju, angļu literatūru Valdības koledžas universitātē Lahorā. No 1907. gada studēja Lielbritānijā, Kembridžas Universitātē. Studiju laikā iesaistījās indiešu musulmaņu politiskās organizācijās.

1908. gadā atgriezās Indijā, strādāja par juristu un pasniedzēju Lahorā. Kļuva par Muhameda Ali Džinnas tuvu sabiedroto un vienu no Musulmaņu līgas līderiem. 1930. gadā pirmais izvirzīja tēzi par to, ka Indijas musulmaņiem būtu vajadzīgs dibināt atsevišķu valsti. Pretēji Džinnam, kurš bija sekulāras valsts piekritējs, Ikbāls uzskatīja, ka valsti nepieciešams veidot uz islāma pamatiem. 1930. gadā publicēja lekciju sakopojumu The Reconstruction of Religious Thought in Islam (Reliģiskās domas rekonstrukcija islāmā), kurā pamatoja savus uzskatus.

Miris 1938. gadā, apglabāts mauzolejā Lahorā. Tiek godināts kā Pakistānas nacionālais dzejnieks. Muhameda Ikbāla dzimšanas diena - 9. novembris, Pakistānā ir valsts svētki.

Ārējās saites 

 Allamas Ikbāla akadēmija 
 Ikbāla darbi (oriģinālā)

Atsauces un piezīmes 

1877. gadā dzimušie
1938. gadā mirušie
Pendžābā (Pakistāna) dzimušie
Pakistānas dzejnieki
Indijas dzejnieki
Pakistāniešu filozofi
Indiešu filozofi
19. gadsimta filozofi
20. gadsimta filozofi
Urdu valodā rakstošie
Persiešu valodā rakstošie
Angļu valodā rakstošie
Musulmaņi
Islāma vēsture
Adukts

Adukts ( — 'pievest, pievadīt') ir divu vai vairāku dažādu vielu molekulu savstarpējas saistīšanās produkts. Parasti par aduktiem dēvē savienojumus, kas veidoti no vielām, kuru molekulās ir "piesātinātas" iespējamās vērtības. Veidojoties aduktiem no atsevišķām vielām, nekad nerodas citi reakcijas produkti.

Adukti viegli veidojas starp Lūisa skābēm un Lūisa bāzēm.

Skatīt arī 
 Kompleksie savienojumi

Ķīmiskie savienojumi
Tangenss

Par leņķa A tangensu sauc taisnleņķa trijstūra pretkatetes a attiecību pret piekateti b.

Tangensa vērtības

Skatīt arī 

 Kotangenss
 Trigonometriska funkcija

Matemātika

no:Trigonometriske funksjoner#Sinus, cosinus og tangens
Tribal Wars

Tribal Wars () ir Innogames 2000. gadā izveidota RPG žanra pārlūkprogrammā spēlējamā datorspēle. Katram spēlētājam tiek dots mazs ciemats, kurā var celt ēkas, apmācīt karavīrus un attīstīt tehnoloģijas. Mērķis ir iekarot citu cilvēku ciematus un būt visspēcīgākajam. Pavisam angļu "visumā" ir 24 serveri (pēc jaunākajiem datiem vismaz 40) kuros var spēlēt (serveri 1-22, ātrais serveris un klasiskais serveris).

Ārējās saites 
 Spēles tīmekļa vietne 
 Tribalwars neoficiālā vikipēdija 

Tīmekļa pārlūka spēles
Eltons Džons

Eltons Džons (; dzimis Redžinalds Kenets Dvaits (Reginald Kenneth Dwight)  Londonā, Apvienotajā Karalistē) ir angļu rokmūziķis, komponists, pianists un LGBT aktivists. Viņš ir atklāts gejs.

Savā četru desmitgažu ilgās karjeras laikā E. Džons ir bijis viens no slavenākajiem un komerciāli veiksmīgākajiem populārās mūzikas izpildītājiem, viņa albumi ir pārdoti vairāk nekā 550 miljonos kopiju. E. Džona 1997. gadā Princeses Diānas piemiņai veltītā dziesma Candle in the Wind 1997 ir tikusi pārdota 33 miljonos kopiju, tas ir visu laiku vislabāk pārdotākais singls Billboard vēsturē. E. Džons ir Vislielāko popularitāti viņš iemantoja 1970. gados, viņa komerciāli veiksmīgākais albums ir 1973. gadā izdotais Goodbye Yellow Brick Road, kas ticis pārdots vairāk nekā 29 miljonos kopiju visā pasaulē. Tāpat viņam ir vairāk nekā 50 singli, kas iekļuvuši Top 40.

Trīs no Džona sarakstītajām dziesmām filmai "Karalis Lauva" (The Lion King, 1994) tika nominētas Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā dziesma", un par vienu no tām (par dziesmu Can You Feel the Love Tonight) Džons šo balvu ieguva (kopā ar teksta autoru Timu Raisu). Otro reizi šo balvu ieguva par dziesmu (I'm Gonna) Love Me Again filmā Rocketman (kopā ar teksta autoru Berniju Topinu). Par šīm dziesmām ieguva arī divas Zelta globusa balvas. Džons ieguvis arī sešas Grammy balvas un Tony balvu. 2004. gadā Rolling Stone ierindoja viņu 49. vietā 100 visu laiku izcilāko mākslinieku sarakstā. 1994. gadā E. Džons tika uzņemts rokenrola slavas zālē. 2019. gada nogalē Eltonam Džonam piešķīra Lielbritānijas augstāko apbalvojumu — Goda brālības ordeni.

E. Džons ir bijušias Anglijas futbola Premjerlīgas kluba Watford īpašnieks. E. Džons ir nominēts kā kluba mūža prezidents un viņa vārdā ir nosauktas tribīnes Vicarage Road stadionā.

Diskogrāfija 

Studijas albumi
 Empty Sky (1969)
 Elton John (1970)
 Tumbleweed Connection (1970)
 Madman Across the Water (1971)
 Honky Château (1972)
 Don't Shoot Me I'm Only the Piano Player (1973)
 Goodbye Yellow Brick Road (1973)
 Caribou (1974)
 Captain Fantastic and the Brown Dirt Cowboy (1975)
 Rock of the Westies (1975)
 Blue Moves (1976)
 A Single Man (1978)
 Victim of Love (1979)
 21 at 33 (1980)
 The Fox (1981)
 Jump Up! (1982)
 Too Low for Zero (1983)
 Breaking Hearts (1984)
 Ice on Fire (1985)
 Leather Jackets (1986)
 Reg Strikes Back (1988)
 Sleeping with the Past (1989)
 The One (1992)
 Duets (1993)
 Made in England (1995)
 The Big Picture (1997)
 Songs from the West Coast (2001)
 Peachtree Road (2004)
 The Captain & the Kid (2006)
 The Union (ar Leone Raselu) (2010)
 The Diving Board (2013)
 Wonderful Crazy Night (2016)
 Regimental Sgt. Zippo (2021)

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

1947. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Angļu dziedātāji
Grammy balvas ieguvēji
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji dziesmu autori
Marko Šturms

Marko Johans Šturms (; dzimis 1978. gada 8. septembrī) ir bijušais vācu hokejists, uzbrucējs. Kopš (2018) Šturms ir NHL komandas Losandželosas "Kings" galvenā trenera asistents.

Spēlētāja karjera 
1995.-96. un 1996.-97. sezonā Marko spēlēja DEL līgas klubā Landshutas EV. 1996. gada NHL draftā viņu ar kopējo 21. numuru izvēlējās Sanhosē "Sharks". Tās sastāvā viņš sāka spēlēt 1997. gadā un kopā aizvadīja septiņas pilnas sezonas, līdz 2005.-06. sezonā tika aizmainīts uz Bostonas "Bruins". 2004.-05. sezonas NHL lokauta laikā Šturms spēlēja DEL līgas klubā Ingolštatas ERC. "Bruins" rindās Štrums spēlēja līdz 2010. gadam, bet 2010.-11. sezonas gaitā pārstāvēja gan Losandželosas "Kings", gan arī Vašingtonas "Capitals". 2011.-12. sezonu Šturms iesāka Vankūveras "Canucks" sastāvā, taču drīz vien pievienojās Floridas "Panthers" rindām.

2012. gada vasarā Šturms atgriezās Eiropā, pievienojoties Vācijas hokeja līgas klubam Ķelnes "Haie".

Vācijas hokeja izlases sastāva Marko spēlējis trijos Pasaules čempionātos, trijās olimpiskajās spēlēs, kā arī 2004. gada Pasaules kausa izcīņā. Viņš spēlēs arī 2008. gada Pasaules čempionātā.

Karjeras statistika

Klubu statistika

Izlases statistika

Ārējās saites 
 
 Eurohockey profils
 Hockeydb profils

1978. gadā dzimušie
Vācijas hokejisti
Sanhosē "Sharks" spēlētāji
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Vācijas hokeja treneri
Vācijas hokeja izlases treneri
Zelta rags

Zelta rags ( vai Altın Boynuz) ir neliels un iegarens Bosfora jūras šauruma līcis, kas sadala Stambulas (Turcija) Eiropas daļas piekrasti divās daļās un veido dabīgu jūras ostu.

Vēsture 

Grieķu leģenda vēsta, ka Zelta raga nosaukums (, Chrysón Kéras) cēlies no Kerēsas, kas bijusi Biza un Megariana māte un nosaukusi līci savā vārdā. Līcis rada dabīgu jūras ostu, kas savienota ar Marmora jūru. Pie šī līča bija Bizantijas jūras spēku štābs un gar visu līci tika uzcelti biezi mūri, kas aizsargāja pilsētu no iespējamiem uzbrukumiem. Līča sākumā, starp veco Galatas torni (Megalos Pyrgos, Lielais Tornis) un pilsētu tika nostiepta milzīga ķēde, kas neļāva līcī iebraukt kuģiem bez atļaujas. Ceturtajā krusta gājienā (1204) latīņu krustneši šo torni sagrāva, bet dženovieši netālu uzcēla jaunu torni (1348) un to nosauca par Kristus torni (Christea Turris, tag. Galatas tornis).

Lielo ķēdi, kas sargāja līci, trīs reizes izdevies pārraut vai apiet. Vikingi 10. gs. savus kuģus līdz līcim aizvilka pa zemi ap Galatas torni, bet bizantieši viņus sakāva, izmantojot slaveno grieķu uguni. 1204. gadā, Ceturtā krusta gājiena laikā venēciešu kuģiem izdevās pārraut ķēdi ar triecienu. 1453. gadā sultānam Mehmedam II Iekarotājam neizdevās pārraut ķēdi ar spēku, tādēļ viņš izmantoja rūsu taktiku, velkot savus kuģus ap Galatas torni uz līci pa zemē guldītiem un ieeļļotiem baļķiem.

Pēc Konstantinopoles krišanas sultāna Mehmeda II Iekarotāja rokās, grieķu pilsoņi, Grieķu pareizticīgā baznīca, ebreji, itāliešu tirgotāji un musulmaņi arvien pārcēlās dzīvot arī uz Feneru un Balatu. Mūsdienās Zelta rags ir cieši apbūvēts no abām pusēm un tā abus krastus savieno Galatas tilts, Ataturka tilts un Zelta raga tilts. Līdz 1980. gadiem Zelta rags bija ievērojami piesārņots ar rūpnieciskajiem notekūdeņiem, bet pēc apjomīgas tīrīšanas tas tagad ir populārs tūrisma objekts.

Ģeoloģija 
Zelta rags ir applūdis senāk bijušais estuārs.

Leonardo tilts 

1502. gadā sultānam Bajezidam II Leonardo da Vinci izstrādāja projektu 240 m garam tiltam pār Zelta ragu. Tilta projektu dēļ tā pārdrošā plānojuma noraidīja, bet ideju 2001. gadā izmantoja Vebjērns Sands, kas izstrādāja projektu nelielam gājēju tiltam pie Aasas (Norvēģija).

 tika izplatīts paziņojums, ka Turcijas premjers Redžeps Tajips Erdogans un Stambulas mērs Kadirs Topbašs ir vienojušies par Leonardo da Vinci projekta tālāku attīstīšanu, bet izpētes darbi projektam jau tika sākti 1999. gadā. Ja tilts tiks uzcelts, tad tas būs pirmais šā renesanses laikmeta ģēnija projekts, kas īstenots viņa paredzētajā oriģinālajā apmērā un vietā.

Par tilta celtniecību atbildīgs ir turku arhitekts Bīlents Gīngērs, kas ir pazīstams ar savu darbu, atjaunojot Čiragana pili, Jildizas pili un Sīmeras klosteri. Tilts būs precīza da Vinci projekta realizācija un uzceltais tilts bez vidus balstiem būs 240 m garš un 8 m plats un augstums virs Zelta raga ūdens līmeņa būs 24 m.

Saites 
 Galatas tilts

Ārējās saites 

 Golden Horn University
 The Social Community of Golden Horn 
 The Leonardo Bridge Project
 The Story of Shooting a Video

Turcijas ģeogrāfija
Stambula
Jevgēņijs Golovins (futbolists)

Jevgēņijs Golovins (dzimis ) ir futbolists (pussargs). Golovins ir pussargs, kurš spēlē zem uzbrucējiem. Spēlējis regulāri sava vecuma Latvijas izlasēs un bijis pat tās kapteinis. Viens no perspektīvākajaiem šā gada gājuma spēlētājiem Latvijā.

1989. gadā dzimušie
Liepājā dzimušie
Latvijas futbolisti
FK Liepājas Metalurgs spēlētāji
FK Spartaks Jūrmala spēlētāji
Apsīda (arhitektūra)

Apsīda ( — ‘loks’) ir baznīcas altāra vai joma noslēgums pusapļa vai daudzstūra izvirzījuma uz āru formā.

Arhitektūras elementi
Alakanta

Alakanta () jeb Alikante () ir ostas pilsēta Spānijā un viens no senākajiem Spānijas dzelzceļa tīkla punktiem. Pilsēta atrodas Valensijas apgabala dienvidaustrumos, Alakantas provincē, Vidusjūras krastā. Alakantas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta.

Alakanta ir viena no visātrāk augošajām Spānijas pilsētām. Tās ekonomika galvenokārt balstās uz tūrismu un vīna produkciju. Blakus vīnam tiek ražoti un eksportēti arī olīveļļa un augļi. Attīstīta ir arī vieglā rūpniecība, kā, piemēram, pārtikas produktu apstrāde, kā arī ādas, tekstila un akmens izstrādājumu rūpniecība. Kopš 1994. gada Alakantā atrodas Eiropas Kopienas iekšējā tirgus harmonizācijas birojs.

Viena no Alakantas delikatesēm ir turons jeb nuga (, ). Tā sastāvā parasti ir mandeles (aptuveni 60%), olas baltums un medus, taču mūsdienās tas ir sastopams arī ar riekstiem, kā arī citās variācijās.

Valensijas apgabala pilsētas
Ville Peltonens

Ville Peltonens (, dzimis , Vantā, Somijā) ir bijušais somu hokejists, uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 382 spēles Nacionālajā hokeja līgā. Astoņas sezonas spēlējis arī Helsinku HIFK rindās. Somijas hokeja izlases rindās kļuvis par četru olimpisko spēļu un astoņu pasaules čempionāta medaļu ieguvēju. Kļuvis Somijas un Šveices čempionu hokejā. 2016. gadā uzņemts IIHF Slavas zālē.

Spēlētāja karjera 
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Ville uzsāka 1991. gadā, aizvadot 6 spēles SM līgas klubā HIFK. Tajā viņš aizvadīja vēl trīs sezonas. 1993. gada NHL draftā viņu, ar kopējo 58. numuru, draftēja Sanhosē "Sharks". 1995.-96. sezonu Peltonens iesāka jau Ziemeļamerikā — IHL kluba Kanzassitijas "Blades" sastāvā. Tiesa, sezonas gaitā viņš aizvadīja arī 30 spēles "Sharks" rindās. Nākamo sezonu viņš uzsāka AHL klubā Kentukī "Thoroughblades", bet sezonas gaitā 28 spēles aizvadīja arī "Sharks" rindās. 1997.-98. sezonā Peltonens devās atpakaļ uz Eiropu, visu sezonu aizvadot Zviedrijas Elitsērijas klubā HC Frolunda. 1998.-99. un 1999.-00. sezonu Peltonens aizvadīja NHL kluba Našvilas "Predators" rindās, bet tā kā 2000.-01. sezonā spēlēja vienīgi IHL klubā Milvaukī "Admirals", tad 2001.-02. sezonā Peltonens pievienojās SM līgas klubam Jokerit, kurā spēlēja arī 2002.-03. sezonā, 2002. gadā kļūstot par Somijas čempionu. No 2003. līdz 2005. gadam, Peltonens aizvadīja trīs sezonas Šveices hokeja līgas kluba HC Lugano rindās, 2004. gadā izcīnot Šveices čempiona titulu. Nākamās trīs sezonas Peltonens aizvadīja NHL kluba Floridas "Panthers" rindās, taču 2009.-10. sezonā bija KHL kluba Minskas "Dinamo" kapteinis. 2014. gada 7. martā Peltonens paziņoja, ka pēc 2013.-14. gada sezonas beigs savu spēlētāja karjeru.

Somijas hokeja izlases sastāvā Peltonens 13 Pasaules čempionātos, četrās Olimpiskajās spēlēs, kā arī divās Pasaules kausa izcīņās. Izlases sastāvā viņš ir kļuvis par 1995. gada Pasaules čempionu, četrkārtējo vicečempionu, kā arī trīs reizes ir izcīnījis bronzas medaļu. Viņš ir kļuvis arī par četrkārtēju Olimpisko spēļu medaļu ieguvēju. Peltonens bija Somijas karognesējs 2010. gada ziemas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Karjeras statistika

Klubu statistika

Izlases statistika

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Sanhosē "Sharks" spēlētāji
Našvilas "Predators" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Minskas "Dinamo" spēlētāji
Hokejisti 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēles dalībnieki
Šveices hokeja līgas čempioni
SM līgas čempioni
IIHF slavas zālē uzņemtie
Mario Kart Wii

Mario Kart Wii (マリオカートWii) ir kartingu sacīkšu spēle, kuru izveidoja un publicēja Nintendo Wii konsolei. Tā ir sestā spēle sērijā, ja neskaita divas arkādes spēles un vienu Mario Kart, kuru var iegūt pa brīvu. Spēli izdeva  Japānā,  Eiropā,  Austrālijā un  ASV.

Mario Kart Wii ie turpinājums spēlei Mario Kart DS, kas ir veidota Nintendo DS. Wii versijā ir iespējams braukt ar motocikliem un var sacensties ar 12 pretiniekiem. Kā citās Mario Kart spēlēs, arī šajā var izvēlēties tēlus no dažādām Mario sērijas spēlēm.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

Wii spēles
Opportunity

Opportunity jeb MER-B () bija otrais no diviem NASA nosūtītajiem pašgājējiem uz Marsa virsmas.

Opportunity nolaidās uz Marsa virsmas  5.05 UTC, trīs nedēļas pēc tam, kad uz Marsa nolaidās pirmais pašgājējs Spirit (MER-A).

Sākotnēji bija plānots, ka Opportunity darbosies tikai trīs mēnešus, bet tas darbojās 15. gadus.

Nolaišanās vieta 

Opportunity starts jau no paša sākuma bija sekmīgs. Opportunity nolaidās plašajā Meridiani līdzenumā (354,47° E, 1,94° S). Tas necerēti veiksmīgi piezemējās tieši vidū nelielam krāterim, kam tika dots nosaukums Eagle. Krāteris bija diezgan dziļš, un tajā atrastās pēdas ļāva secināt, ka līdzenumā kādreiz atradies sālsūdens ezers vai pat Mare Borealis — jūra, kas, pēc daudzu ģeologu domām, bijusi uz Marsa pirms 3—4 miljardiem gadu.

Turpmākā darbība 
No Eagle krātera Opportunity uzsāka garāku braucienu, līdz sasniedza Endurance krāteri, kur atkal tika atrastas liecības par ūdens klātbūtni pagātnē.

Grūtības misijas laikā 
Sākotnēji NASA necerēja, ka Opportunity izdosies pētīt Marsu ilgāk par trim mēnešiem. Gandrīz gadu pēc nolaišanās NASA paziņoja, ka misija tiek pagarināta līdz 2006. gada septembrim, bet Opportunity joprojām darbojas arī pašlaik (2008. gada aprīlis).

Protams, tika piedzīvotas arī dažādas grūtības. Vienubrīd Opportunity saules baterijas bija pilnībā noklātas ar putekļiem, taču laimīgā kārtā vējš tās atkal notīrīja. Kā arī Opportunity infrasarkanais spektrometrs nav labākajā kārtībā, taču pašgājējs turpina darboties.

Misijas beigas 
2018. gada jūnijā Opportunity piedzīvoja planetāra mēroga smilšu vētru aptuveni Ziemeļamerikas kontinenta platībā. Tādēdi saules baterijas nespēja dot pietiekošu elektroenerģijas daudzumu, un pašgājējs pārgāja enerģijas taupīšanas režīmā. Pēdējais sakaru seanss ar to notika 2018. gada 10. jūnijā. Visi mēģinājumi atjaunot sakarus beidzās neveiksmīgi. 2019. gada 8. janvārī Opportunity vēlreiz nokļuva smilšu vētrā. 12. februārī aparātam tika nosūtīta beidzamā komanda, bet 2019. gada 13. februārī NASA oficiāli paziņoja par Opportunity misijas izbeigšanu. Kopumā pašgājējs uz planētas nostrādāja 15. gadus.

Skatīt arī 
 Mars Exploration Rover (MER)
 Spirit (MER-A)

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 

Marsa izpēte
Mars Exploration Rover
Johanness Brāmss

Johanness Brāmss (, dzimis , miris ) bija vācu romantisma laika komponists.

Brāmss pieskaitāms pie pasaules nozīmīgākajiem simfoniķiem, kaut sarakstījis tikai 4 simfonijas. Savas daiļrades dziļuma un filozofiskās nozīmes ziņā pielīdzināms Baham un Bēthovenam. Brāmss ir vācu filozofijas pārstāvis mūzikā, neprogrammātiskās mūzikas pārstāvis. Iztikas līdzekļu meklējumos koncertējis kā pianists un koncertmeistars, sadarbojies ar ungāru vijolnieku Edī Remenjī (ungāru mūzikas ietekme šīs sadarbības rezultātā). Šī sadarbība ilgst periodā, kamēr Brāmsa mūziku dzimtenē neatzīst. Atgriezies Vācijā, nododas diriģenta darbam, iestudējot arī Bēthovena simfonijas.

Novatorismi 
 Pirmais rekviēms vācu valodā
 Izveido 2 žanrus klaviermūzikā — intermeco un kapričio
 Intermeco ir pārsvarā ar jūtu pasaules atainojumu; 
 Kapričio parādās arī sadzīves elementi

Atgriežas koncertžanrā pie dubultekspozīcijas

Tematika 

 Jūtu pasaule
 Sadzīve — vācu un ungāru tautu
 Nedaudz daba
 Humānisms, arī filosofiski
 Garīga satura atziņas

Mūzikas valoda 
 Melodija vāciskā mentalitāte un ungāriskais. Tipiski romantiskās, dziesmveida tēmas. Bēthoveniskās signāltēmas. Lieto baroka laikmeta mūzikas valodas semantiku (zīmju, simbolu valodu);
 Harmonija Lista robežās (mažorminorsistēma), jauninājumu nav. Ungāriskajā sfērā tāpat kā Lists veido Vervunkoša stila harmoniju

Žanri

Simfoniskā mūzika 
 4 simfonijas
 Vijoļkoncerts Re
 2 klavierkoncerti
 Dubultkoncerts vijolei un čellam

Instrumentālā kamermūzika 
 Klaviermūzika
Intermeco un kapričio

Pazīstamākie : intermeco Mib, Sib, La, mib, la; Kapričio si, re, fa#

 2 rapsodijas (turpina Lista aizsākto, bet necitē tautas mūziku) tautiskums jūtams intonācijās. Rapsodijas ir daudz apjomīgākas un viengabalainākas, tuvas sonātēm
 3 klaviersonātes līdzvērtīgas simfonijas žanram (paralēles ar Bēthovenu).
 “Variācijas un fūga pa Hendeļa tēmu”
 ”Variācijas-studijas par Paganīni tēmu” (la min kaprise)
 ”Ungāru dejas” klavierēm četrrocīgi.

Kameransambļi 

Līdzvērtīgi Brāmsa simfoniskajiem opusiem, dziļi pēc satura. Dažkārt īpatnēji salikumi, piem., klavieru trio — klavieres, vijole, mežrags.

Vokāli simfoniskā mūzika 
 Vācu rekviēms

Vokālā mūzika 

 Solodziesmas (~ 200)
Parāda gan vācisko, gan ungārisko. Raksta visā dzīves garumā. Vāciskā gaisotnē populārākās:
 ”Šūpļa dziesma”
 ”Veltīgā serenāde”
 ”Vientulība laukā”
Ungāriskās:
 Cikls ”Čigānu dziesmas” (8)
 Spilgtākā ”Čardašs”

Atsauces

Ārējās saites 

1833. gadā dzimušie
1897. gadā mirušie
Vācijas komponisti
Austriešu komponisti
Romantisma komponisti
Vācu komponisti
Hamburgā dzimušie
Emmija Rosama

Emanuelle Greja "Emmija" Rosama (Emmanuelle Grey "Emmy" Rossum; dzimusi , Ņujorkā, ASV) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja. Viņa ir tikusi nominēta Zelta globusa balvai.Atpazīstamu ieguvusi ar lomu seriālā Bez kauna (Shameless).

Ārējās saites 
 

1986. gadā dzimušie
Ņujorkā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Amerikāņu dziedātāji
Ņujorkas cilvēki
Ebreji
Ebreju kinoaktieri
Pure (spēle)

Pure ir  bezceļu ātrumsacīkšu spēle, ko izstrādāja Black Rock Studio, bet  PlayStation 3, Xbox 360 un personālajam datoram izdeva Disney Interactive Studios.

Ārējās saites 
 Spēles oficiālā tīmekļa vietne 
 Spēles video treileris
 

PlayStation 3 spēles
Xbox 360 spēles
PC spēles
Ātrumsacīkšu spēles
Krievu partija

Krievu partija, sākotnēji Demokrātiskās iniciatīvas centrs, bija 1989. gadā dibināta Latvijas sabiedriskā un, kopš 1993. gada, politiskā organizācija, kas pastāvēja līdz 2007. gadam.

Vēsture 
Dibināta 1989. gada 10. jūnijā Mihaila Gavrilova, Oļega Vovka un Sergeja Dīmaņa vadībā. 1989. gadā no DIC tika ievēlēti vairāki Rīgas Tautas deputātu padomes deputāti (to skaitā M. Gavrilovs, O. Vovks un Vladimirs Buzajevs), 1990. gadā — 5 Augstākās Padomes deputāti, tai skaitā S. Dīmanis, M. Gavrilovs un Staņislavs Buka. S. Dīmanis kļuva par Augstākās Padomes frakcijas "Līdztiesība" priekšsēdētāju. 1991. gada rudenī daļa deputātu izveidoja atsevišķu DIC frakciju (sasniedz 10 deputātus).

DIC izdeva avīzi "Реформа". 1993. gadā kopā ar Baltijas konstitucionālo partiju veidoja Krievu nacionālo demokrātisko sarakstu, kurš neiekļuva 5. Saeimā, saņemot 1,16 % balsu. 1995. gadā DIC tika pārdēvēts par Krievu partiju.

1997. gadā Krievu partija ieguva vienu vietu Rīgas domē, piedaloties vēlēšanās patstāvīgi. 1998. gadā piedaloties PCTVL kopīgajā sarakstā ieguva vienu vietu 7. Saeimā. 2001. gadā partija izstājās no apvienības PCTVL, piedaloties atsevišķi Rīgas domes vēlēšanās, kur ieguva vienu vietu (M. Gavrilovs). 2002. gada sākumā Krievu partija pārdzīvoja krīzi sakarā ar divu Koordinācijas komitejas locekļu atklāto vēstuli, kurā tika prasīta biedru pārreģistrācija. 2002. gada rudenī Saeimas vēlēšanās ieguva 0,5 % balsu, piedaloties atsevišķi. Iestājoties apvienībā "Dzimtene", 2005. gadā tās kopīgajā sarakstā ar Latvijas Sociālistisko partiju piedalījās Rīgas Domes vēlēšanās, iegūstot vienu vietu (M. Gavrilovs). 2007. gadā partija pārvērtās biedrībā, tās ilggadējam līderim M. Gavrilovam iestājoties Latvijas Pirmajā partijā. 2020. gadā tika sākts biedrības "Krievu partija" likvidācijas process.

Atsauces

Literatūra 
Mednis I. Partiju laiki Latvijā (1988-2002) — R.: Drukātava, 2007.  — 362.—367. lpp.

Latvijas mazākumtautību partijas
Čārlzs Bebidžs

Čārlzs Bebidžs (, dzimis , miris ) bija britu matemātiķis, filozofs un inženieris. Pirmais izstrādāja programmējama datora koncepciju. Bebidžs savas mašīnas uzkonstruēja, bet dažādu apstākļu dēļ nerealizēja. 1991. gadā tika uzbūvēta precīza Bebidža diferenču mašīna, kas pierādīja, ka Bebidža konstrukcija darbotos.

Dzimis Londonā, baņķiera ģimenē. No 1810. gada mācījās Kembridžas Universitātē, kur kopā ar Džonu Heršelu un citiem draugiem 1812. gadā nodibināja Analītisko biedrību. 1822. gadā Bebidžs sāka būvēt diferenču mašīnu tabulu rēķināšanai. 1837. gadā viņš sāka izstrādāt sarežģītāku — analītisko mašīnu. Bebidžs pirmoreiz piedāvāja mašīnas programmas ievadei izmantot perfokartes. Matemātiķe, Bairona meita Ada Lavleisa radīja pirmo programmu Bebidža analītiskajai mašīnai, tādējādi Lavleisa bieži tiek uzskatīta par pirmo programmētāju pasaulē. Analītiskā mašīna tomēr netika uzbūvēta, kaut atzīts, ka tā būtu veikusi savas funkcijas.

Bebidžs miris Londonā 1871. gadā.

Bebidža prēmija 

"Charles Babbage Premium" bija ikgadēja balva, kura tika pasniegta par izcilu pētījuma veikšanu tādā jomā kā datorzinātne. Balva tika dibināta 1959. gadā.  Uzvarētāji tika paziņoti tādos žurnālos kā "Nuclear Power", "Electronic Engineering",  "British Communications and Electronics" un "Software Engineering Journal".

Latvijas Universitātē labākajiem datorzinātnes studentiem tiek pasniegta prēmija, kas nosaukta par godu Čārlzam Bebidžam.

Publikācijas 

 Babbage, Charles  (1825) Account of the repetition of M. Arago's experiments on the magnetism manifested by various substances during the act of rotation. London: William Nicol.
 Babbage, Charles  (1826). A Comparative View of the Various Institutions for the Assurance of Lives. London: J. Mawman. 
 Babbage, Charles  (1830). Reflections on the Decline of Science in England, and on Some of Its Causes. London: B. Fellowes. 
 Babbage, Charles  (1834) Abstract of a paper entitled Observations on the Temple of Serapis at Pozzuoli. London: Richard Taylor.
 Babbage, Charles  (1835). On the Economy of Machinery and Manufactures (4th ed.). London: Charles Knight.
 Babbage, Charles  (1837). The Ninth Bridgewater Treatise, a Fragment. London: John Murray. (Reissued by Cambridge University Press 2009, ISBN 978-1-108-00000-0.)
 Babbage, Charles  (1841). Table of the Logarithms of the Natural Numbers from 1 to 108000. London: William Clowes and Sons. charles babbage. (The LOCOMAT site contains a reconstruction of this table.)
 Babbage, Charles  (1851). The Exposition of 1851. London: John Murray.
 Babbage, Charles  (1851) Laws of mechanical notation.
 Babbage, Charles  (1864). Passages from the Life of a Philosopher . London: Longman.
 Babbage, Charles  (1989). Hyman, Anthony (ed.). Science and Reform: Selected Works of Charles Babbage. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-34311-4.

Ārējās saites 

 Par Čārlzu Bebidžu 
 Bebidža diferenču mašīnas sīks apraksts , 
 Bebidža analītiskā mašīna
 Bebidža prēmija, LUMII

Londonā dzimušie
Datorzinātnieki
Anglijas matemātiķi
Angļu filozofi
Inženieri