joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vārves upīte

Vārves upīte (arī Vārve, Vārves strauts) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā.

Iztece - uz ziemeļime no Vārves. Iesākumā tekot rietumu virzienā, met loku pirms Pūņu purva, sagriežoties uz austrumiem. Ietek Ventā pie Vārves. 

Upi šķērso valsts autoceļš P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), tās krastos atrodas Vārve. Upe līdz autoceļam P108 regulēta.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Ventas baseina upes
Ventas pietekas
Leči

Leči ir ciems Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā 6,5 km no pagasta centra Ventavas, 14,6 km no novada centra Ventspils un 202,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļu P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus) un P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa) krustojuma, pie Jaunmuižas grāvja un Medoles ietekas Vantā. Veidojusies ap vēsturisko Leču muižu (Gut Atlitzen).
Kodijs Sīsī

Kodijs Sīsī (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2021) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Edmontonas "Oilers" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Pēc vairākiem OHL aizvadītiem gadiem Sīsī profesionāļa karjeru uzsāka 2012.—13. gada sezonas otrajā pusē, kad debitēja Amerikas hokeja līgas komandas Bingemtonas "Senators" sastāvā. 2013.—14. gada sezonā Sīsī debitēja NHL, Otavas "Senators" rindās aizvadot 49 spēles. 2014.—15. gada sezonā "Senators" rindās aizsargs jau bija nostiprinājies. "Senators" sastāvā spēlēja līdz 2019. gada vasarai, kad tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs".

Ārējās saites 
 

1993. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Otavas "Senators" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Heidara Alijeva centrs

Heidara Alijeva centrs () ir aptuveni 60 000 kvadrātmetru liels ēku komplekss Baku, Azerbaidžānā, ko projektējusi irāņu izcelsmes britu arhitekte Zaha Hadīda un tas izceļas ar tā atšķirīgo arhitektūru un plūstošo, izliekto stilu, kurā izdevies izvairīties no asiem stūriem. Komplekss nosaukts par godu Heidaram Alijevam, Padomju Azerbaidžānas līderim no 1969. līdz 1982. gadam un Azerbaidžānas prezidentam no 1993. līdz 2003. gadam.

Dizains 

Centrā atrodas konferenču zāle (auditorija), galerijas zāle un muzejs. Plānots, ka projekts spēlēs būtisku lomu pilsētas intelektuālajā dzīvē. Tas atrodas tuvu pilsētas centram un ir daļa no plašākiem centieniem Baku labiekārtošanā.

Heidara Alijeva centrs veido plūstošu formu, kas iekļaujas ainavas dabiskajā reljefā un iekļauj atsevišķās centra funkcijas. Visas centra funkcijas, kopā ar ieejām, attēlo krokas vienā nepārtrauktā virsmā. Šī plūstošā forma dod iespēju savienot dažādās kultūras telpas, tajā pašā laikā katram centra elementam sniedzot savu identitāti un privātumu.

Heidara Alijeva centru atklāja 2012. gada 10. maijā ar ceremoniju, kurā piedalījās pašreizējais Azerbaidžānas prezidents Ilhams Alijevs.

Kā starptautiski atzīts arhitektūras darbs ēka kļuvusi par nozīmīgu mūsdienu Baku apskates objektu sava inovatīvā un modernā dizaina dēļ. 2013. gadā ēka tika nominēta apbalvojumiem gan Pasaules arhitektūras festivālā, gan tajā notiekošajā biennālē.

2014. gadā Centrs ieguva Dizaina Muzeja dizaina balvu par spīti Azerbaidžānas pārkāpumiem cilvēktiesību jomā. Tas padarīja Zahu Hadīdu par pirmo sievieti, kas šajā konkursā ieguvusi galveno balvu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa
 Fotogrāfijas no Heidara Alijeva centra būvniecības procesa

Baku
Celtnes un būves Azerbaidžānā
Apvienoto Arābu Emirātu hokeja izlase

Apvienoto Arābu Emirātu hokeja izlase ir nacionālā hokeja izlase, kas pārstāv Apvienotos Arābu Emirātus starptautiskajās hokeja spēlēs. 
2021. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta III divīzijā.
2022. gada aprīlī, III divīzijas A grupas turnīrā, kas notika Luksemburgā, Apvienoto Arābu Emirātu izlase izcīnīja 1.vietu.

Apvienotos Arābu Emirātu izlases sastāvā spēlē arī latvietis Nils Remess.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Pasaules čempionāts 
 2010 – 46. vieta
 2013 – 46. vieta
 2014 – 45. vieta
 2015 – 46. vieta
 2017 - 47. vieta
 2018 – 49. vieta
 2019 – 47. vieta
 2022 – 37. vieta (uzvara III Divīzijas A Grupā)

Ārējās saites 
 Http://www.uaeisf.com/

Atsauces 

Āzijas hokeja izlases
Eduards Artemjevs

Eduards Artemjevs (; dzimis ) ir padomju un krievu komponists, elektroniskās mūzikas un filmu skaņu celiņu autors, Krievijas nopelniem bagātais skatuves mākslinieks. Ārpus Krievijas galvenokārt pazīstams ar skaņu celiņiem filmām, piemēram, "Solāris", "Sibiriāde", "Stalkers" un "Saules nogurdinātie".

Biogrāfija 
E. Artemjevs dzimis Novosibirskā, sākotnējo izglītību apguvis Maskavas kora skolā. Studējis Maskavas Konservatorijā pie Jurija Šaporina, studijas beidzis 1960. gadā. Viņa interese par elektronisko mūziku un sintezatoriem sākās pēc konservatorijas beigšanas, kad elektroniskā mūzika vēl tikai sāka attīstīties. Savu pirmo kompozīciju viņš uzrakstīja 1967. gadā, izmantojot vienu no pirmajiem sintezatoriem — ANS sintezatoru, ko izstrādājis padomju inženieris Jevgeņijs Murzins. Viņš bija viens no pirmajiem elektroniskās mūzikas komponistiem.

1970. gados viņu pazīstamu padarīja sadarbība ar kinorežisoru Andreju Tarkovski. Artemjevs ir sarakstījis mūziku Tarkovska filmām "Solāris", "Spogulis" un "Stalkers". Vēlāk viņš rakstīja mūziku arī Andreja Končalovska un Ņikitas Mihalkova filmām, kā arī daudzām citām Krievijas un PSRS republikās uzņemtajām filmām. Viņa mūzika un filmu skaņu celiņi ir saņēmuši dažādus apbalvojumus.

Bez elektroniskās mūzikas rakstījis arī mūziku operām un simfoniskajam orķestrim, soloinstrumentiem, klavierkompozīcijas. Eduards Artemjevs ir sarakstījis arī dažus vokāli-instrumentālos skaņdarbus, pazīstamākais no tiem ir dziesma Deltaplāns, ko izpilda Valērijs Ļeontjevs.
E. Artemjevs ir Krievijas Komponistu savienības un Krievijas Kinematogrāfistu savienības biedrs. 1999. gadā viņam piešķirts Krievijas nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukums.

Atsauces

Ārējās saites 

 «Картины-настроения» — официальный сайт Эдуарда Артемьева
 Solaris Room — всё об Эдуарде Артемьеве

1937. gadā dzimušie
Krievu mūziķi
Krievu komponisti
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Novosibirskas apgabalā dzimušie
Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieki
Sise

Sise ir apdzīvota vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 6,4 km no pagasta centra Zirām, 34,7 km no novada centra Ventspils un 198,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1269 (Alsunga–Tērande–Ziras), Užavas upes krastos.

Atsauces
Mazupe (Tērandes pieteka)

Mazupe (arī Mazupīte) ir Tērandes labā krasta pieteka Ventspils un Kuldīgas novados . 

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Tērandē. Mazupi nešķērso valsts autoceļi , tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Kuldīgas novada upes
Ventspils novada upes
Vendzavas (Ziru pagasts)

Vendzavas ir valsts adresu reģistrā neesoša apdzīvotā vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 9,6 km no pagasta centra Zirām, 37,9 km no novada centra Ventspils un 182,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1349 (Pievedceļš Vendzavām), pie Ķuļupītes ietekas Ventā. Veidojuies ap vēsturisko Vendzavas muižu (Gut Wensau).

Atsauces
Dzirnavupe (Ventas pieteka)

Dzirnavupe (arī Dzirnavupīte, Sudmaļupe) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Iztece - no Zlēku dzirnavezera. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Ventā augšpus autoceļa P123 (Zlēkas—Ugāle) tilta. 

Upi nešķērso valsts autoceļi. Tās krastos atrodas Dzirnavas, netālu no upes - Zlēkas.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Ventas baseina upes
Naglu valks

Naglu valks (arī Nagļu valks) ir Abavas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Iztece - uz austrumiem no Nagļu tīreļa. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Abavā augšpus Abavmalas.

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Ventas baseina upes
Veļupīte

Veļupīte ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Iztece - pie Pasilciema. Tek ziemeļu virzienā, paralēli Ventai. Ietek Ventā pie Jāņa kapiem. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Pasilciems.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Nikijs Bairns

Nikolass Bernards Džeimss Ādams Bairns (; dzimis ) ir īru dziedātājs, dziesmu autors, dejotājs, bijušais futbolists.

Pirms mūziķa karjeras spēlējis futbolu, pārstāvējis vairākas Īrijas jaunatnes izlases. Pēc tam bijis īru grupas Westlife dalībnieks. Kopā ar grupu tika ierakstīti vairāki veiksmīgi albumi, singli, grupas ieraksti tika pārdoti 45 miljonos kopiju. Grupa beidza pastāvēt 2012. gadā. 2016. gada maijā izdevis debijas soloalbumu Sunlight.

Bairns pārstāvēja Īriju  ar dziesmu Sunlight, taču nekvalificējās finālam.

Ārējās saites 

 

1978. gadā dzimušie
Dublinā dzimušie
Īrijas mūziķi
2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
Īrijas futbolisti
Leeds United F.C. spēlētāji
Kristiāns Dāvids Lencs

Kristiāns Dāvids Lencs (; dzimis , miris ) bija Vidzemes mācītājs, piētists, Vidzemes superintendents no 1779. līdz 1798. gadam, luterāņu grāmatu izdošanas organizētājs latviešu valodā.

Dzimis varkaļa ģimenē Keslīnē (mūsdienās Košalina). No 1737. līdz 1740. gadam studēja teoloģiju Hallē. 1740. gadā ieradās Vidzemē. Strādāja par mājskolotāju Taurenē. No 1742. līdz 1749. gadam — mācītājs Dzērbenē un Drustos, no 1749. līdz 1758. gadam — Cesveinē. No 1759. līdz 1779. gadam bija Tartu Johana baznīcas vācu draudzes virsmācītājs un skolu uzraugs. No 1779. gadam — Vidzemes superintendents.

Latviski sarakstīja "Spreddiku-Grahmata" (1764—67). Pārstrādāja pie Vidzemes dziesmu grāmatas pievienoto "Latvisku Dieva lūgšanu grāmatu" (1784).

Astoņu bērnu un trīs audžubērnu tēvs. Dēls Jakobs Mihaels Reinholds Lencs kļuva par ievērojamu "Vētru un dziņu" laikmeta rakstnieku.

Ārējās saites 
 "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" 
 LATVIEŠU FOLKLORAS KRĀTUVES DIGITĀLAIS ARHĪVS 
 
 Deutsche Biographie 

Vācbaltieši
Latviešu valodā rakstošie
Kārlsons

Kārlsons ( — 'Kārla dēls', no personvārda Kārls (Karl); sieviešu dzimtē Kārlsone) ir trešais izplatītākais zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Ēriks Kārlsons (Erik Karlsson; 1990) — zviedru hokejists;
 Henriks Kārlsons (Henrik Karlsson; 1983) — zviedru hokejists;
 Viljams Kārlsons (William Karlsson; 1993) — zviedru hokejists

Skatīt arī 
Karlsons

Atsauces 

Zviedru uzvārdi
Morics

Morics var būt:

 Morics (personvārds)

Cilvēki ar šādu vārdu 
 Morics Blumbergs (pseidonīms Mariss Vētra)
 Orānijas Morics
 Morics Porgess
 Saksijas Morics
 Morics Šliks
 Morics Eduards Zilbers (pseidonīms Sudrabu Edžus)

Cilvēki ar šādu uzvārdu 
 ‎Johans Kristiāns Frīdrihs Morics
 Ernests Morics

Skatīt arī 
 Moriss (personvārds)
 Mariss (personvārds)
 Makss un Morics (grāmata)
 Moricsala
Nilsens

Nilsens jeb Nīlsens (dāņu un  — 'Nila dēls', no personvārda Nils(s); sieviešu dzimtē Nilsena) ir dāņu un norvēģu cilmes uzvārds, kam zviedru valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Nilsons (),

 Anderss Peters Nīlsens (Anders Peter Nielsen; 1867—1950) — dāņu sporta šāvējs, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs;
 Bjerns Nilsens (Bjørn Nielsen; 1907—1949) — dāņu šahists;
 Franss Nīlsens (Frans Nielsen; 1984) — dāņu hokejists;
 Holgers Nīlsens (Holger Nielsen; 1866 — 1955) — dāņu paukotājs, sporta šāvējs un vieglatlēts, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs;
 Karls Nilsens (Carl Nielsen; 1865—1931) — dāņu komponists;
 Konija Nīlsena (Connie Nielsen; 1965) — dāņu aktrise;
 Leslijs Nīlsens (Leslie Nielsen; 1926—2010) — Kanādas un ASV aktieris;
 Palle Nilsens (Palle Møller Nielsen; 1929—1987) — dāņu šahists;
 Peters Heine Nilsens (Peter Heine Nielsen'''; 1973) — dāņu šaha lielmeistars;
 Torčils Nilsens (Torkil Nielsen''; 1964) — bijušais Fēru Salu futbola pussargs.

Atsauces

Skatīt arī 
 Nelsens
 Nilsons

Dāņu uzvārdi
Norvēģu uzvārdi
Sniķers

Sniķers var būt:
 Otto Sniķers (1885—1906), revolucionārs; 
 Pēteris Sniķers, ārsts;
 Reinholds Sniķers, ārsts;
 Uldis Sniķers, aktieris.

Uzvārdi
Gloka pistole

Gloka pistole jeb gloks ir pusautomātiskais tuvsniedzamības šaujamierocis.

Hronoloģija 

1981. g. — 9×19 mm Parabellum G17 pistole
1987. g. — 9×19 mm Parabellum G18 mašīnpistole
1988. g. — 9×19 mm Parabellum G19 Compact un G17L Competition pistoles
1990. g. — .40 S&W G22 un G23 pistoles
1991. g. — 10×25 mm Auto G20 un .45 ACP G21 pistoles
1994. g. — .40 S&W G24 un G24C pistoles
1995. g. — 9×17 mm G25, 9×19 mm Parabellum G26, .40 S&W G27
1996. g. — 9×17 mm G28 un mācību pistole G17T
1997. g. — 10×25 mm Auto G29 un .45 ACP G30
1998. g. — .357 SIG G31, G32 un G33, G31C un G32C ar kompensatoriem, kā arī 9×19 mm Parabellum G34 un .40 S&W G35
1999. g. — .45 ACP G36, mācību pistole 7,8×21 mm G17T AC
2010. g. — Iznāk Gen4 versija modeļiem G17, G19, G26, G31, G22, G23, G27, G35, un G37.

Tehniskie dati

Ārējās saites 
 Glock uzņēmuma mājaslapa

Pistoles
Beržovka

Beržovka var būt:

 Beržovka — apdzīvota vieta Malnavas pagastā, Kārsavas novadā;
 Beržovka — bijusī apdzīvotā vieta Baltinavas novadā.
Dūre

Dūre var būt:

 pirksti, kas savilkti plaukstā, vai roka ar plaukstā savilktiem pirkstiem;
 Dūre — ciems Lejasciema pagastā, Gulbenes novadā;
 Dūre — ciems Burtnieku pagastā, Burtnieku novadā.
 Dūre, upe, Burtnieku ezera pieteka
 Dūrupes cits nosaukums
Bleivi

Bleivi var būt:

 Bleivi — ciems Zvirgzdenes pagastā, Ciblas novadā;
 Bleivi — ciems Bebrenes pagastā, Ilūkstes novadā.
Keiseļova

Keiseļova var būt:

 Keiseļova — ciems Salnavas pagastā, Kārsavas novadā;
 Keiseļova — ciems Baltinavas novadā.
Kurcums

Kurcums var būt:

 Kurcums — ciems Demenes pagastā, Daugavpils novadā;
 Kurcums — ciems Medumu pagastā, Daugavpils novadā.
Lītaunieki

Lītaunieki var būt:

 Lītaunieki — ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā;
 Lītaunieki — ciems Bērzgales pagastā, Rēzeknes novadā.
Marijas muiža

Marijas muiža var būt:

 Marijas muiža — ciems Rudbāržu pagastā, Skrundas novadā;
 Marijas muiža — ciems Ezeres pagastā, Saldus novadā.

Skatīt arī 
 Marijas, agrāk Marijas muiža, ciems Aizputes novada Aizputes pagastā.
Kārklumuiža

Kārklumuiža var būt:

 Kārklumuiža — ciems Bukaišu pagastā, Tērvetes novadā;
 Kārklumuiža — ciems Cesvaines pagastā, Cesvaines novadā.
Kraukļova

Kraukļova var būt:

 Kraukļova — ciems Rugāju pagastā, Rugāju novadā;
 Kraukļova — ciems Susāju pagastā, Viļakas novadā;
 Kraukļova — ciems Baltinavas novadā.
Kitkova

Kitkova var būt:

 Kitkova — ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā;
 Kitkova — ciems Zvirgzdenes pagastā, Ciblas novadā;
 Kitkova — ciems Baltinavas novadā.
Kaķīši

Kaķīši var būt:

 Kaķīši — ciems Krustpils pagastā, Krustpils novadā;
 Kaķīši — ciems Veclaicenes pagastā, Alūksnes novadā;
 Kaķīši — ciems Sventes pagastā, Daugavpils novadā.
Celtnieks

Celtnieks var būt:

 celtniecībā nodarbinātais;
 Celtnieks — ciems Kalkūnes pagastā, Daugavpils novadā;
 Celtnieks — ciems Šēderes pagastā, Ilūkstes novadā;
 Celtnieks — ciems Tīnūžu pagastā, Ikšķiles novadā.
Jaunsaimnieki

Jaunsaimnieki var būt:

 Jaunsaimnieki — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā;
 Jaunsaimnieki — ciems Ozolmuižas pagastā, Rēzeknes novadā;
 Jaunsaimnieki — ciems Dekšāres pagastā, Viļānu novadā.
Bernāni

Bernāni var būt:

 Bernāni — ciems Sutru pagastā, Līvānu novadā;
 Bernāni — ciems Sīļukalna pagastā, Riebiņu novadā;
 Bernāni — ciems Nagļu pagastā, Rēzeknes novadā;
 Bernāni — ciems Ūdrīšu pagastā, Krāslavas novadā.
Kleisti (dzimta)

Fon Kleisti () ir Pomerānijas vendu dižciltīgo dzimta, kuras viens no atzariem 17. gadsimtā pārcēlās uz Kurzemes hercogisti un saradojās ar vietējām vācbaltiešu dzimtām.

Vēsture  
Zināms, ka 1289. gadā Parhimas vendu firsta Pribislava II valdījumos Bjalogardā dzīvojuši brāļi Klests un Priseburs, kas tiek uzskatīti par pirmajiem dzimtas pārstāvjiem. No Klesta pēctečiem radušie dzimtas piederīgie saukti par "no Klestiem", vēlāk "no Kleistiem" (von Kleist). 14. gadsimtā dzimta sadalījās vairākos atzaros. 18. gadsimtā daudzi Kleistu dzimtas Prūsijas atzara piederīgie ieņēma augstus amatus Prūsijas karalistes armijā.

Par Kleistu dzimtas vācbaltiešu atzara priekšteci uzskata Kristiānu Ēvaldu Kleistu (1630—1708), kas 1645. gadā kā pāžs pavadīja Brandenburgas princesi Luīzi Šarloti viņas kāzu braucienā pie Kurzemes hercoga Jēkaba un tika paturēts viņas Jelgavas galmā.
Gaviezes pagasta Sustas muižnieku Kleistu dzimta (Kleist aus dem Hause Susten) 1841. gadā imatrikulēta Kurzemes bruņniecībā. 1853 un 1862. gadā Krievijas impērijas Senāts pastiprināja Kurzemes Kleistu dzimtai tiesības lietot mantojamu baronu titulu.

1823. gadā Prūsijas karaļa galminieks Vilhelms Bogislavs fon Kleists (Wilhelm Bogislaff von Kleist (1791–1860) iecelts grāfa kārtā, viņa dēls grāfs Konrāds fon Kleists (Conrad Adolph von Kleist, 1839–1900) 1858. gadā mantoja Lielauces (Groß-Autz) un Sirmeles (Sirmeln) muižas tagadējā Auces novadā Zemgalē un arī tika ierakstīts Kurzemes bruņniecības matrikulā. 1861. gadā viņš Kurzemē iepazinās un salaulājās ar grāfieni Elizabeti fon Mēdemu, bet 1870. gadā pārdeva savas muižas Latvijā un pārcēlās uz dzīvi jaundibinātajā Vācijas impērijā, kur kļuva par Reihstāga deputātu (1874-1893).

Pēc Otrā pasaules kara Rietumvācijā 1957. gadā tika reģistrēta fon Kleistu ģimenes biedrība (Familienverband der von Kleist e. V.), kas reizi divos gados rīko dzimtas tikšanos.

Slaveni dzimtai piederīgie

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas
Biržu muiža

Biržu muiža var būt:
 Biržu muiža — muiža Gudenieku pagastā;
 Biržu muiža — muiža Madonā;
 Biržu muiža — muiža Salas pagastā.
Dzērvīte (Iecavas pieteka)

Dzērvīte ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - Bārbeles pagasta austrumos, pie Ēzīšu kapiem. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Iecavā uz dienvidiem no Bārbeles, pie Bārbeles sērūdeņraža avota. Lielākās pietekas - Mūrnieku grāvis, Plasa.

Upi šķērso valsts autoceļš P89 (Ķekava—Skaistkalne), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu. Regulēta visā tecējumā līdz autoceļam P89.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Dzērvīte
Bārbeles pagasts
Garbaru strauts

Garbaru strauts ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - Skaistkalnes pagasta ziemeļaustrumu daļā. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā, lejtecē sagriežoties uz ziemeļiem. Ietek Iecavā augšpus autoceļa P89 tilta pār Iecavu. 

Upi šķērso valsts autoceļš P89 (Ķekava—Skaistkalne), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Bārbeles pagasts
Meiru grāvis

Meiru grāvis ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - Skaistkalnes pagasta ziemeļaustrumu daļā. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Iecavā lejpus autoceļa P89 tilta pār Iecavu. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Bārbeles pagasts
Milupīte (Misas pieteka)

Milupīte ir Misas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - uz ziemeļiem no Zemitāniem. Augštecē tek uz rietumiem, tecējumā pamazām pagriežoties ziemeļu virzienā. Ietek Misā augšpus Stelpes. 

Upi šķērso valsts autoceļi P89 (Ķekava—Skaistkalne) un V1019 (Jaunsaule–Ozolaine–Bērznieki), netālu no upes atrodas Bārbele un Gaisma. Regulēta visā tecējumā.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Mūrnieku grāvis

Mūrnieku grāvis ir Dzērvītes labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - uz ziemeļaustrumiem no Zemitāniem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Dzērvītē uz austrumiem no Bārbeles. 

Upi šķērso valsts autoceļi P87 (Bauska—Aizkraukle), tās krastos atrodas Zemitāni.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Dzērvītes pietekas
Bārbeles pagasts
Plasa

Plasa ir Dzērvītes kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - Bārbeles pagasta dienvidos, pie Mazbleķu mājām. Tek rietumu virzienā. Ietek Dzērvītē uz dienvidiem no Bārbeles. 

Upi šķērso valsts autoceļš P89 (Ķekava—Skaistkalne), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Dzērvītes pietekas
Bārbeles pagasts
Rukšupīte

Rukšupīte ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - Skaistkalnes pagasta ziemeļos, pie Pinku mājām. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Caurtek Rukšu ezeram. Ietek Iecavā uz dienvidiem no Bārbeles. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Bārbeles pagasts
Tēces strauts

Tēces strauts ir Misas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - uz ziemeļaustrumiem no Zemitāniem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Misā pie Stelpes un Bārbeles pagasta robežas. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, pie upes neatrodas lielākas apdzīvotās vietas. Upe regulēta visā tecējumā.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Bārbeles pagasts
Ģirupe

Ģirupe (arī Dirupe, Girčupe, Girupe, Gīrupe, Ģirčupe) ir Iecavas kreisā krasta pieteka Aizkraukles un Bauskas novados.

Iztece - no Jūgu purva (Ģirupes ezera). Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Iecavā augšpus Tenteniem. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, pie upes neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Aizkraukles novada upes
Bauskas novada upes
Lielupes baseina upes
Iecavīte

Iecavīte ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novada Kurmenes pagastā.

Iztece — Kurmenes pagasta centrālajā daļā, pie Gobiņu mājām. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Iecavā pie Sietiņu kapiem, augšpus Krieviņiem un Mežmuižas.

Upi šķērso valsts autoceļš V940 (Sietiņi—Ozoliņi), pie upes neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Rūdupīte

Rūdupīte ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novada Valles pagastā.

Tek pa mežainu, neapdzīvotu apvidu, iesākumā uz austrumiem, tad pagriežas pretējā virzienā. Ietek Iecavā gandrīz precīzi iepretim Svētupes ietekai. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Smārde (upe)

Smārde, arī Smārdupīte ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka — mežu masīvā uz ziemeļiem no Krastiem. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Iecavā augšpus Penderiem. Lielākā pieteka — Vedzerīte.

Upi šķērso valsts autoceļš V935 (Taurkalne—Dobelnieki), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Iecavas pietekas
Svētupīte

Svētupīte ir Iecavas kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka — mežu masīvā Kurmenes pagasta ziemeļu daļā. Tek rietumu virzienā. Ietek Iecavā.

Upi šķērso valsts autoceļš P73 (Vecumnieki—Nereta—Subate), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Iecavas pietekas
Vedzerīte

Vedzerīte ir Smārdes labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Smārdē netālu no autoceļa V935 (Taurkalne–Dobelnieki). Upes krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Žūžas strauts

Žūžas strauts ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - Ķīšezera. Tek dienvidu virzienā. Ietek Mēmelē lejpus Cepurnieku kapiem.

Upi šķērso valsts autoceļš V1003 (Ozolaine–Skaistkalne–Straumes), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Ištvāns Bileks

Ištvāns Bileks (;  Budapešta —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1962).

Biogrāfija 
No 1960. gadu sākuma līdz 1970. gadu beigām bija viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. Trīskārtējais Ungārijas šaha čempions (1963, 1965, 1970). Trīs reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas starpzonu turnīros: 1962. gadā Stokholmā palicis 15. vietā, 1964. gadā Amsterdamā ieņēmis 19. vietu, bet 1967. gadā Tunisijā bijis 16. vietā. Uzvarējis starptautiskos šaha turnīros Redžo nell'Emīlijā (1964/65), Debrecenā (1970) un Stokholmā (1973/74). Par panākumiem turnīros FIDE 1958. gadā Bilekam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1962. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 9 reizes (1958-1974). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1970, 1972) un bronzas (1966) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1962, 1972) un bronzas (1966) medaļas;
 Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 4 reizes (1961-1973). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un 3 bronzas (1961, 1965, 1973) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1961, 1970) un bronzas (1973) medaļas;
 Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (1956, 1959). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1956) un bronzas (1959) medaļas.

Atsauces

Ārējās saites 

1932. gadā dzimušie
2010. gadā mirušie
Budapeštā dzimušie
Ungārijas šahisti
Levente Lenģels

Levente Lenģels (;  Debrecena —  Budapešta) bija Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1964).

Biogrāfija 
Šahu iemācījies spēlēt trīspadsmit gadu vecumā. 1960. gados bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. 1962. gadā dalījis pirmo vietu Ungārijas šaha čempionātā ar Lajošu Portišu, taču zaudējis viņam papildu maču. Arī 1963. gada Ungārijas šaha čempionātā bijis otrais, bet 1964. gadā ieņēmis 3. vietu. 1964. gadā Amsterdamā piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas starpzonu turnīrā, kurā ieņēmis 12. vietu. Uzvarējis starptautiskos šaha turnīros Zolingenē (1968) un Redžo nell'Emīlijā (1972/73). Par panākumiem turnīros FIDE 1962. gadā Lenģelam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1964. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Sekmīgi pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1960-1970). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un bronzas (1966) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1962) medaļu;
 Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 3 reizes (1961-1970). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1970) un 2 bronzas (1961, 1965) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1965) medaļu;
 Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 1956. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Pēc profesijas bijis ekonomists.

Atsauces

Ārējās saites 

1933. gadā dzimušie
2014. gadā mirušie
Hajdū-Biharas meģē dzimušie
Ungārijas šahisti
Ežēns de Boarnē

Ežēns Rozs de Boarnē (, dzimis , miris ) bija franču ģenerālis, Napoleona otrās sievas Žozefīnes dēls no viņas pirmās laulības ar ģenerāli Aleksandru de Boarnē. Ežēns kļuva par Napoleona adoptēto dēlu, bet ne troņmantinieku. Komandēja Itālijas armiju un tika iecelts par Itālijas vicekarali. Apprecējās ar Bavārijas karaļa meitu.

Ārējās saites 
 

1781. gadā dzimušie
1824. gadā mirušie
Parīzē dzimušie
Boarnē dinastija
Ānmēmeles strauts

Ānmēmeles strauts ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz dienvidiem no Kalnakroga. Tek dienvidu virzienā, vidustecē sagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Mēmelas upē pie Mēmeles.

Upi šķērso valsts autoceļš V1020 (Likverteni–Jaunsaule–Skaistkalne), tās krastos atrodas Mēmele.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Baltais grāvis

Baltais grāvis (lejtecē - Kalnamuižas strauts) ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz ziemeļiem no Skaistkalnes. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā, lejtecē pagriežoties uz dienvidiem-dienvidaustrumiem. Ietek Mēmelē lejpus Kalnamuižas.

Upi šķērso valsts autoceļš V1020 (Likverteni–Jaunsaule–Skaistkalne).

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Riju strauts

Riju strauts ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - uz ziemeļiem no Skaistkalnes. Tek dienvidu virzienā. Ietek Mēmeles upē Skaistkalnes teritorijā.

Upi šķērso valsts autoceļš V1003 (Ozolaine–Skaistkalne–Straumes), tās krastos atrodas Skaistkalne.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Rīkanu strauts

Rīkanu strauts ir Mēmeles labā krasta pieteka Bauskas novadā. Baseins atrodas Upmales paugurlīdzenumā.

Izteka — uz ziemeļiem no Kalnakroga, 7 km no Skaistkalnes. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, vidustecē sagriežoties uz rietumiem. Ietek Mēmeles upē iepretim Brunavai. Baseinā pārsvarā lauksaimniecības zemes, gultne regulēta, izņemot mežaino lejteci.

Upi šķērso valsts autoceļi V1019 (Jaunsaule—Ozolaine—Bērznieki) un V1020 (Likverteni—Jaunsaule—Skaistkalne).

Citi nosaukumi 

Upītei ir arī vairāki citi nosaukumi&
 Rīkonu strauts;
 Rīkene;
 Rīķene.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Avotgrāvis (Iecavas pieteka)

Avotgrāvis ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka - starp Nīzeri un Vecstelpi. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Iecavā augšpus autoceļa P88 tilta pār Iecavu.

Upi nešķērso valsts autoceļi, netālu no tās tecējuma atrodas Nīzere.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Vārnupe (Misas pieteka)

Vārnupe (augštecē Vārniņa) ir Misas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Izteka — uz dienvidiem no Valles. Augštecē tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā, lejtecē sagriežoties uz rietumiem. Ietek Misā lejpus Stelpes. Lielākā pieteka — Pančupīte.

Upi šķērso valsts autoceļi P87 (Bauska—Aizkraukle) un P89 (Ķekava—Skaistkalne).

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Arvīds Brēmers

Arvīds Frīdrihs Kārlis Brēmers (dzimis , miris ) bija latviešu lauksaimnieks, Krievijas Impērijas Valsts Domes I sasaukuma deputāts no Vidzemes guberņas. 1919. gadā Latvijas delegācijas padomnieks Versaļas miera konferencē Parīzē.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1871. gada 7. aprīlī Ļaudonas pagasta "Glāzniekos" (mūsdienās mājas Praulienas pagastā) lauksaimnieka Otto un Helēnas Šarlotes Kristīnes (dzimušas Jesperes) ģimenē.

Ļaudonas lauksaimniecības biedrības priekšnieks no 1904. gada, vietējās krājaizdevu sabiedrības direktors. 1906. gadā ievēlēts Krievijas Impērijas Valsts Domē.

1917. gadā bija viens no Latviešu zemnieku savienības dibinātajiem. Pēc Latvijas neatkarības proklamēšanas turpināja darboties pagasta lauksaimnieku biedrībās un saimniekot Ļaudonas "Glāzniekos". Darbojās Latvijas Tautas padomē. 
Miris 1941. gada 10. novembrī Ļaudonas "Glāzniekos", apglabāts Ļaudonas kapos. Neprecējies.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (1926)

Atsauces 

1871. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Latvijas cilvēki
Tautas padomes locekļi
Madonas novadā dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Bicāļu strauts

Bicāļu strauts ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Tek dienvidu virzienā. Ietek Iecavā pie Penderiem.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Glīdzstrauts

Glīdzstrauts (arī Glijstrauts, Glīzdstrauts) ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - uz rietumiem - ziemeļrietumiem no Reizeniem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Iecavā. Upe šķērso valsts autoceļu P87 (Bauska—Aizkraukle).

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Taurkalnes Aklezers

Taurkalnes Aklezers (arī Aklais ezers, Aklezers, Taurkalnes Aklais ezers) ir noteces ezers Bauskas novada Valles pagastā uz rietumiem no Taurkalnes.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi, lēzeni. Notece - pa Vitkopupīti uz Daugavu. Makrofīti - grīšļi, lēpes, glīvenes.

Atsauces 

Bauskas novada ezeri
Valles pagasts
Vecumnieku novada ezeri
Reizenupīte

Reizenupīte ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - pie Reizeniem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Iecavā. Upe šķērso valsts autoceļu P87 (Bauska—Aizkraukle).

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Slepkavupīte

Slepkavupīte ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece  - uz dienvidiem no Taurkalnes Aklezera. Tek dienvidu virzienā. Ietek Iecavā mežainā apvidū. Lielākā pieteka - Pogupīte.

Upi šķērso valsts autoceļš P87 (Bauska—Aizkraukle), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Pogupīte

Pogupīte ir Slepkavupītes kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece  - uz dienvidiem no Taurkalnes. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Slepkavupītē mežainā apvidū. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Svētupe (Iecavas pieteka)

Svētupe ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novada Valles pagastā.

Iztece — no Vāveres ezera. Iesākumā tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā, vēlāk pagriežas uz dienvidiem-dienvidaustrumiem. Ietek Iecavā neapdzīvotā apvidū, gandrīz precīzi iepretim Rūdupītes ietekai. Upi šķērso valsts autoceļš P87 (Bauska-Aizkraukle), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Iecavas pietekas
Taurupe (Iecavas pieteka)

Taurupe ir Iecavas labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - uz ziemeļrietumiem no Mežmuižas. Iesākumā tek uz rietumiem-dienvidrietumiem, vidustecē krasi pagriežoties uz dienvidiem-dienvidrietumiem. Ietek Iecavā lejpus Mežmuižas. Upi šķērso valsts autoceļš V937 (Mežmuiža–Krīči).

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Toms Auniņš

Toms Auniņš (dzimis  Dobelē) ir latviešu teātra, kino aktieris, režisors, elektroniskās mūzikas, kā arī teātra un kino mūzikas komponists un izpildītājs, Latvijas radio balss aktieris.

Biogrāfija 
Mācījies Dobeles bērnu mūzikas skolā, kora klasē. Dejojis Edmunda Veizāna Modes deju studijā. 2006.gadā absolvējis Rīgas 3.vidusskolu.
2011. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju, Māras Ķimeles vadībā iegūstot specialitāti dramatiskā teātra režisors.
Darbojies tādos teātros kā "Dirty Deal Teatro", Ģertrūdes ielas teātris, teātris Austrumu robeža, Valmieras drāmas teātris, Dramaturgu teātris, Jaunais Rīgas teātris, Daugavpils teātris, Dailes teātris un Nacionālais teātris.

Teātra izrādes

Filmogrāfija

Muzikālie projekti 
 2007 — Darbojas latviešu eksperimentālās mūzikas grupā 1/2 H 1/2 W , kas sniegusi ap 200 performances un koncertus Latvijā, Lietuvā, Igaunijā, Krievijā, Norvēģijā, Vācijā
 2012 — Festivāla Skaņu mežs un starptautiskā projekta Soundexchange līdzproducētās grupas First Latvians on Mars sastāvā piedalījies Transmediale festivālā Berlīnē
 2013 — Latvijas radio 1 — bērnu raidījumā Burtu burvis ar lomu Plankumainais zirneklis
 2014 — Oriģinālmūzikas autors Ginta Gabrāna izstādes darbam Ne no kurienes (izstāde “Vizionārās struktūras. No Johansona līdz Johansonam”) Latvijas Nacionālā bibliotēka.
 2015 — Oriģinālmūzikas autors Ginta Gabrāna personālizstādes darbam Sešas galvas izstāžu zālē Arsenāls.
 2015 — Latvijas radio 6 — Skaņu meža raidījuma veidotājs un vadītājs.
 2017 — Solstice Study with 72 speakers by 6 composers on opposite coasts of one sea. Arhus, Denmark.
 2018 — Transrealitātes Zirgu ielā, Ginta Gabrāna izstāde, Baltās Naktis 2018.

Atsauces

Ārējās saites 
 'SoundCloud'' profils 
 'Vimeo'' profils 
 "Puiši smaržo pēc apelsīniem'' YouTube 
 'Finansists'' intervija Boom FM 
 'Toms Auniņš atklāj Hardija Lediņa gadu Nabaklab'' YouTube 
 "The 24 Hours — Forever'' YouTube 
 https://www.instagram.com/tomsaunins/

1986. gadā dzimušie
Dobelē dzimušie
Latviešu kinoaktieri
Latviešu teātra aktieri
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Latviešu komponisti
Primožs Rogličs

Primožs Rogličs (; dzimis  Trbovljē) ir Slovēnijas šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv  komandu.

Karjera 
Rogličs ir bijušais tramplīnlēcējs, šajā sporta veidā trenējās un startēja no 2003. līdz 2011. gadam, 2007. gadā kļuva par Pasaules junioru čempionu komandu disciplīnā. Pēc tam pievērsies riteņbraukšanai.

Startējot 2016. gada Giro d'Italia atklāšanas posma individuālajā braucienā viņš, pirms tā nebūdams pieskaitīts favorītiem, izcīnīja otro vietu, būdams sekundes simtdaļu lēnāks par uzvarētāju Tomu Dimulēnu. Viņš uzvarēja sacensību devītajā posmā, kas arī bija individuālais brauciens.

2018. gada aprīlī Rogličs uzvarēja Basku Zemes tūres kopvērtējumā, uzvarot arī šo daudzdienu sacensību individuālajā braucienā. Aprīļa beigās Rogličs uzvarēja arī Tour de Romandie kopvērtējumā.

2019. gada martā uzvarēja 2019. gada UAE Tour kopvērtējumā, vienā no posmiem un kopā ar komandu arī pirmā posma komandu braucienā. Rogličs uzvarēja arī savu nākamo sacensību — Tirreno—Adriatico — kopvērtējumā. Maijā Rogličs otro gadu pēc kārtas uzvarēja Tour de Romandie kopvērtējumā, uzvarot arī trijos no sešiem sacensību posmiem. Komanda viņu iekļāva sastāvā startam Giro d'Italia, kur viņš tika uzskatīts par vienu no pretendentiem uz uzvaru kopvērtējumā. Sacensību noslēgumā Rogličs ieņēma trešo vietu un uzvarēja divos posmos.

2019. gada Vuelta a España Rogličs uzvarēja sacensību 10. posmā, pēc kura pārņēma vadību kopvērtējumā, ko noturēja līdz sacensību finišam. Rogličs uzvarēja arī punktu klasifikācijas kopvērtējumā.

Sezonas beigās Rogličs uzvarēja Giro dell'Emilia un Tre Valli Varesine viendienas sacensībās.

2020. gada Tour de France Rogličs uzvarēja sacensību ceturtajā posmā. Būdams favorīta lomā un līdera pozīcijā pimrs 20. posma, Rogličs tomēr kopvērtējumā finišēja otrais, piekāpjoties savam tautietim Tadejam Pogačaram.

2020. gada 4. oktobrī Rogličs uzvarēja Ljēža—Bastoņa—Ljēža viendienas sacensībās, gūstot savu pirmo uzvaru klasiku pieminekļos. Sezonas beigās Rogličs saņēma Vélo d'Or apbalvojumu kā gada labākais riteņbraucējs.

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Slovēnijas tramplīnlēcēji
Slovēnijas riteņbraucēji
Vuelta a España kopvērtējuma uzvarētāji
Tour de France posmu uzvarētāji
Giro d'Italia posmu uzvarētāji
Vuelta a España posmu uzvarētāji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Slovēnijā dzimušie
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki riteņbraukšanā
Gailīšu strauts (Taļķes pieteka)

Gailīšu strauts ir Taļķes labā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece - uz ziemeļiem no Bāliņiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Taļķē netālu no tās ieteces Misā. Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Bauskas novada upes
Vecumnieku novada upes
Lielupes baseina upes
Taļķes pietekas
Erchercogs Francis Kārlis

Erchercogs Francis Kārlis Jozefs (; dzimis , miris ) bija imperatora Franča II dēls, divu imperatoru (Franča Jozefa I, Maksimiliāna I) tēvs. Francis Kārlis maz piedalījās valsts pārvaldīšana, kaut arī no 1835. līdz 1848. gadam bija Valsts slepenās konferences (Geheime Staatskonferenz) biedrs, kas pārvaldīja valsti garīgi slimā brāļa Ferdinanda I vietā. 1848. gadā piekrita nodot troni dēlam Francim Jozefam I.

Ārējās saites 

1802. gadā dzimušie
1878. gadā mirušie
Hābsburgu dinastija
Vīnē dzimušie
Roberts Veids

Roberts Veids (;  Danīdina —  Londona) bija Jaunzēlandes un Lielbritānijas starptautiskais meistars šahā (1950). Britu impērijas ordeņa virsnieks (1979).

Biogrāfija 
Pazīstamā Jaunzēlandes šahista Sesila Purdi skolnieks. Trīs reizes uzvarējis Jaunzēlandes šaha čempionātos (1944, 1945, 1948). 1949. gadā pārvācies uz dzīvi Lielbritānijā. Divas reizes uzvarējis Anglijas šaha čempionātos (1952, 1970).

Pārstāvējis Anglijas un Jaunzēlandes komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 7 reizes (1954-1962, 1970-1972). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (1962) medaļu;
 Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1973. gadā;
 Klāras Benediktas kausa izcīņās piedalījies 2 reizes (1955-1956).

Par panākumiem turnīros FIDE 1950. gadā Veidam kā vienam no pirmajiem piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu. Bijis pazīstams kā šaha treneris un daudzu šaha grāmatu autors. Līdz mūža beigām piedalījies šaha turnīros.

Atsauces

Ārējās saites 

1921. gadā dzimušie
2008. gadā mirušie
Jaunzēlandes šahisti
Lielbritānijas šahisti
Šaha treneri
Bjerns Brinks-Klausens

Bjerns Brinks-Klausens (; dzimis  Kopenhāgenā) ir Dānijas starptautiskais meistars šahā (1986).

Biogrāfija 
1960. un 1970. gados pēc lielmeistara Benta Larsena bijis viens no spēcīgākajiem Dānijas šahistiem. Trīs reizes uzvarējis Dānijas šaha čempionātos (1966, 1970, 1977). Uzvarējis Hastingsas (Anglija) tradicionālajā šaha B turnīrā (1962/63). 1963. gadā uzvarējis Ziemeļu valstu šaha čempionātā. 1996. gadā dalījis pirmo vietu Kopenhāgenas pilsētas šaha čempionātā. FIDE 1986. gadā Brinkam-Klausenam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Pārstāvējis Dānijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1962-1968, 1984, 1990). Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (1962) medaļu;
 Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 1983. gadā;
 Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 6 reizes (1961-1962, 1964, 1966-1968). Komandu vērtējumā izcīnījis bronzas (1966) medaļu.

Atsauces

Ārējās saites 

1942. gadā dzimušie
Dānijas šahisti
Kopenhāgenā dzimušie
Patriks Laine

Patriks Laine (; dzimis ) ir somu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2021) Laine spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Laine sāka 2014.—15. gada sezonā, kad 16 gadu vecumā aizvadīja sešas spēles viņa dzimtās pilsētas Tamperes "Tappara" sastāvā SM līgā. Nākamajā sezonā Laine jau bija nostiprinājies "Tappara" pamatsastāvā, regulāro sezonu noslēdzot kā piektais komandas rezultatīvākais spēlētājs. Kopā ar "Tappara" uzbrucējam izdevās izcīnīt Somijas čempiona titulu. Laine tika atzīts par izslēgšanas kārtas vērtīgāko spēlētāju, viņš ieguva arī līgas labākā debitanta balvu.

2016.—17. gada sezonu uzsāka NHL vienībā Vinipegas "Jets", kļūstot par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem. Jau savā debijas sezonā Laine piedalījās arī NHL Visu Zvaigžņu spēlē. Sezonu viņš noslēdza ar 64 punktiem, būdams "Jets" trešais rezultatīvākais spēlētājs. Nākamajā sezonā Lainem izdevās gūt jau 70 punktus. 2021. gada janvāra otrajā pusē Laine tika aizmainīts uz Kolumbusas "Blue Jackets".

Somijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudraba medaļas 2016. gada Pasaules čempionātā. Laine tika atzīts par turnīra vērtīgāko spēlētāju un kā turnīra labākais uzbrucējs tika iekļauts arī tā simboliskajā izlasē.

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
SM līgas čempioni
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Vinipegas "Jets" spēlētāji
Kolumbusas "Blue Jackets" spēlētāji
Pirkanmā dzimušie
Asmenis

Asmenis (arī Asmaņa ezers, Asmens, Asmeņa ezers, Asmeņu ezers) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta cebtrālajā daļā starp Ilzes ezeru un Juveri.

Krasta - slīpi, pieejami. Ūdens krāsa - brūnūdens. Ezerā ietek strauts no Ilzes ezera, iztek strauts uz Juveri.

Makrofīti - elodejas. Ezerā dzīvo līdakas, asari, ruduļi un plauži. Novērojama bebru darbība. Gar krastiem daudz nogrimušu koku.

Atsauces 

Cēsu novada ezeri
Dzērbenes pagasts
Vecpiebalgas novada ezeri
Ostons Metjūss

Ostons Metjūss (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2022) Metjūss spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Toronto "Maple Leafs" rindās.

Spēlētāja karjera 
No 2013. līdz 2015. gadam Metjūss spēlēja ASV hokeja attīstības programmā, paralēli spēlējot arī USHL. Tā vietā, lai karjeru turpinātu Ziemeļamerikas vadošajās junioru līgās, Metjūss pēdējo sezonu pirms 2016. gada NHL drafta izlēma aizvadīt Eiropā. 2015.—16. gada sezonā viņš spēlēja Šveices hokeja līgas kluba Cīrihes "Lions" sastāvā. 36 spēlēs viņš atzīmējās ar 46 punktiem, tādējādi noslēdzot sezonu kā komandas otrais rezultatīvākais spēlētājs aiz zviedru uzbrucēja Roberta Nilsona. Pēc sezonas beigām draftā ar 1. numuru viņu izvēlējās Toronto "Maple Leafs".

Debijas spēli NHL Metjūss aizvadīja 2016. gada 12. oktobrī, kad sezonas atklāšanas spēlē Toronto "Maple Leafs" tikās ar Otavas "Senators". Lai gan "Maple Leafs" spēli zaudēja pagarinājumā ar 4—5, Metjūss guva visus četrus "Maple Leafs" vārtus. Viņš kļuva par pirmo NHL hokejistu, kas savā debijas spēlē atzīmējies ar četriem vārtu guvumiem. Sezonas noslēgumā ieguva līgas labākā debitanta balvu. Arī turpmākajās sezonās uzbrucējs saglabāja augstu rezultativitāti. 2019.—20. gada sezonu noslēdza ar 80 punktiem, kas ir līdz šim rezultatīvākā NHL sezona Metjūsa karjerā.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Lorenčupe

Lorenčupe (arī Lorenča upe, augštecē upes nosaukums ir Auļupīte) ir Arāju ezerā ietekoša upe Cēsu novada Dzērbenes pagastā.

Iztece - uz ziemeļrietumiem no Auļiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Arāju ezera rietumu krastā. Upi šķērso valsts autoceļš V299 (Rauna–Taurene–Abrupe), tās krastos atrodas Auļi.

Atsauces 

Gaujas baseina upes
Cēsu novada upes
Vecpiebalgas novada upes
Dzestrene

Dzestrene (arī Dekstirene, Dekstirne, Dekstrine, Desterne, Destrena, Destrene, augštecē arī Dzestrupīte) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Cēsu un Smiltenes novados.

Iztece - uz ziemeļiem no Raunaiša purva. Ievērojami līkumojot, tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Gaujā Lukstu pļavās. Lejtecē upe regulēta. Lielākās pietekas - Damrožu upe, Vilkupīte. Dzestreni šķērso valsts autoceļi V335 (Dzērbenes stacija–Gavari), V300 (Drusti–Dzērbene–Skujene) un V325 (Dzērbene–Gaujaskrogs), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Gaujas baseina upes
Cēsu novada upes
Smiltenes novada upes
Vecpiebalgas novada upes
Raunas novada upes
Jaunpiebalgas novada upes
Kaupēnu ezers

Kaupēnu ezers (arī Kaupēna ezers) ir subglaciāls caurteces ezers Cēsu novada Dzērbenes pagasta centrālajā daļā.

Dibens - dūņains, mālains, smilšains, lieli akmeņi. Ūdens krāsa - dzidrūdens. Krasti - slīpi, stāvi, ir piebaukšanas iespējas. Ietek strauts no Lielā Velniņa, iztek strauts uz Juveri. Makrofīti - niedres, meldri, lēpes, ūdensrozes. Pie ezera aug savvaļas īrisi. Ezerā dzīvo līdakas, plauži, asari, karūsas un raudas. Novērojama bebru darbība. Regulāra ūdens ziedēšana.

Ezera dienvidos ierīkota atpūtas vieta.

Atsauces 

Cēsu novada ezeri
Dzērbenes pagasts
Vecpiebalgas novada ezeri
Kleķeri

Kleķeri (arī Zeltkalns, Dzērbenes pienotava) ir apdzīvota vieta Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Atrodas pagasta rietumos 7,5 km no pagasta centra Dzērbenes, 25 km no Cēsīm un 104 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu P30 (Cēsis—Vecpiebalga—Madona) un V334 (Kleķeri–Spanderi) krustojuma.

Atsauces 

Cēsu novada ciemi
Ķirkumupīte

Ķirkumupīte (arī Ķirkumu upe, Ķirkumupe) ir Raunas kreisā krasta pieteka Cēsu novadā.

Iztece - no Ķirkumu dīķiem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Raunā. Ķirkumupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Gaujas baseina upes
Vecpiebalgas novada upes
Eiropas Padomes konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbību ģimenē novēršanu un apkarošanu

Eiropas Padomes Konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbību ģimenē novēršanu un apkarošanu, zināma arī kā Stambulas konvencija, ir Eiropas Padomes konvencija pret vardarbību pret sievietēm un vardarbību ģimenē.  

Konvencijas mērķis ir vardarbības novēršana, upuru aizsardzība un "vainīgo nesodāmības izbeigšana".  

Stambulas konvencija tika pieņemta 2011. gada 11. maija Eiropas Padomes (EP) sēdē. EP Ministru Komitejas lēmumā CM/De/Dec(2011) 1111 norādīts, ka Ministru Komiteja Konvenciju pieņēma un piekrita to atvērt parakstīšanai bez balsošanas. Konvencija stājās spēkā 2014. gada 1. augustā., kad to ratificēja 10 valstis, t.sk., 8 EP dalībvalstis.  2016. gada maijā to bija parakstījusi 41 valsts. 2012. gada 12. martā Turcija kļuva par pirmo valsti, kas to ratificējusi, tai no 2013. līdz 2016. gadam sekoja vēl 20 valstis. Konvencija spēkā stājās 2014. gada 1. augustā. 

Latvijas vārdā to 2016. gada 18. maijā parakstīja Labklājības ministrs Jānis Reirs, taču, lai konvencija stātos spēkā, tā jāratificē arī Saeimā.

Līdz 2019. gada 28. novembrim Latvija un vēl sešas Eiropas Savienības dalībvalstis (Bulgārija, Čehija, Ungārija, Lietuva, Slovākija un Lielbritānija) parakstīja, bet neratificēja Konvenciju. 2020. gadā Satversmes tiesa pēc 21 Saeimas deputāta pieteikuma ierosināja lietu par trīs SK pantu atbilstību Satversmei. 2021. gada 4. jūnijā Satversmes tiesa publiskoja savu lēmumu, atzīstot, ka norma par īpašu pasākumu īstenošanu sieviešu aizsardzībai no vardarbības atbilst Satversmei.

Atsauces

Ārējās saites 
Konvencijas oficiālā vietne
Konvencijas teksts
Paraksti un ratifikācijas

Starptautiskie līgumi
Eiropas Padome
Sieviešu tiesības