Igaunija olimpiskajās spēlēs

Igaunija olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1920. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles tika rīkotas Beļģijas pilsētā Atverpenē. Savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs no 1928. gada, kad tās notika Šveices pilsētā Sanktmoricā. Igaunija bija pirmā no Baltijas valstīm, kas bija pārstāvēta olimpiskajās spēlēs kā neatkarīga valsts. Igaunija līdz šim ir startējusi 12 vasaras olimpiskajās spēlēs (1920 — 1936 un 1992 — mūsdienas) un 10 ziemas olimpiskajās spēlēs (1928, 1936 un 1992 — mūsdienas). No 1900. līdz 1912. gadam Igaunijas sportisti bija iekļauti Krievijas Impērijas sastāvā. Padomju okupācijas periodā (no 1940. — 1991. gadam) Igaunijas sportisti galvenokārt startēja Padomju Savienības sastāvā. Savukārt no 1992. gada Igaunija olimpiskajās spēlēs atkal startē kā neatkarīga valsts. 

Līdz šim Igaunija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 41 olimpisko medaļu. Lielākā daļa, 34 medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs, bet 7 medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs. Medaļām bagātākās olimpiskajās spēles Igaunijai bija 1936. gada Berlīnes vasaras olimpiskās spēlēs, kad tā izcīnīja 7 medaļas (2 zelta, 2 sudraba un 3 bronzas medaļas). Igaunija ir izcīnījusi medaļas gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, kurā tā ir piedalījusies, izņemot 1932. gada Losandželosas un 1996. gada Atlantas spēlēs. Savukārt medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs tā ir izcīnījusi 2002. gada Soltleiksitijas, 2006. gada Turīnas un 2010. gada Vankūveras spēlēs. Kopsummā medaļas ir izcītas 8 vasaras un 1 ziemas olimpiskajā sporta veidā . No vasaras sporta veidiem visvairāk medaļu, 11 medaļas, ir izcīnītas cīņas sportā. Savukārt visas ziemas olimpisko spēļu medaļas ir izcīnītas distanču slēpošanā. Distanču slēpotāji Andruss Vērpalu un Kristina Šmiguna-Vehi ir vienīgie Igaunijas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 3 olimpiskās medaļas. 

1980. gada Maskavas vasaras olimpisko spēļu burāšanas sacensības tika rīkotas Igaunijas galvaspilsētā Tallinā, Piritas ostas rajonā.

Sportisti Vasaras olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskajās spēlēs 
Paskaidrojumi

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas

Medaļas vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļas pa vasaras sporta veidiem

Medaļas pa ziemas sporta veidiem

Medaļām bagātākie sportisti 

Šajā tabulā apkopoti tikai tie medaļnieki, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvot Igauniju ir izcīnījuši divas un vairāk olimpiskās medaļas. Pārējos sportistus skatīt uzskaitījumā.

Karognesēji 

Igaunijas sportisti, kas nesuši valsts karogu olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Vasaras olimpiskās spēles 

  2016 Riodežaneiro —  Karls Martins Rammo
  2012 Londona —  Aleksandrs Tammerts
  2008 Pekina —  Martins Padars
  2004 Atēnas —  Erki Nols
  2000 Sidneja —  Tenu Teniste
  1996 Atlanta —  Jiri Jānsons
  1992 Barselona — Heino Lips
  1936 Berlīne —  Erihs Altosārs
  1932 Losandželosa —  Osvalds Keps 
  1928 Amsterdama —  Gustavs Kalkuns
  1924 Parīze —  Jiri Losmans
  1920 Antverpene —  Haralds Tammers

Ziemas olimpiskās spēles 

  2018 Phjončhana —  Saskija Alusalu
  2014 Soči —  Indreks Tobrelutss
  2010 Vankūvera —  Rolands Lesings
  2006 Turīna —  Eveli Saue
  2002 Soltleiksitija — Allars Levandi
  1998 Nagano —  Kalju Ojaste
  1994 Lillehammere —  Allars Levandi
  1992 Albērvila — Antss Antsons
  1936 Garmiša-Partenkirhene — Johaness Raudava
  1928 Sanktmorica —  Eduards Hiops

Skatīt arī 
 Igaunijas karognesēji olimpiskajās spēlēs
 Igaunijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Ārējās saites 
 
 
 
 Olympic Games – Estonian Olympic Committee  
 Estonian Olympic Committee

Valstis olimpiskajās spēlēs