joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Alsungas meži

Alsungas meži ir dabas liegums Kuldīgas novada Alsungas pagastā. Izvietojies novada dienvidrietumos starp kādreizējo Liepājas—Ventspils dzelzceļu un Ventspils novada robežu. Aizņem 79 ha meža Piemares līdzenumā, iekļaujot Mazā Tīrlauka purva rietumu malu. Izveidots 2004. gadā Kurzemes purvaino mežu aizsardzībai. Sastopami tādi aizsargājami biotopi kā purvaini meži, staignāju meži, degradēti augstie purvi, kuros noris vai iespējama dabiska atjaunošanās un pārejas purvi un slīkšņas. Liegums ir iekļauts Natura 2000 — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Atsauces 

Alsungas pagasts
Latvijas dabas liegumi
Natura 2000
Gazélec Ajaccio

Gazélec Football Club Ajaccio, dažreiz saukts GFC Ajaccio, ir Francijas futbola klubs no Ažaksjo Korsikā. Klubs ir dibināts 1910. gadā, tagadējo nosaukumu ieguva 1960. gadā, bet par profesionālu klubu kļuva vien 2012. gadā. Pašlaik spēlē Francijas futbola ceturtajā pēc līmeņa līgā National 2. Mājas spēles komanda aizvada Stade Ange Casanova stadionā. 2014.–2015. gada sezonā komanda izcīnīja 2. vietu 2. līgā un pirmoreiz kluba vēsturē kvalificējās Francijas 1. līgai. Debijas sezonā 1. līgā ierindojās 19. vietā un atgriezās 2. līgā. Lielākais panākums Francijas kausa izcīņā ir sasniegtais pusfināls 2011.–2012. gada sezonā. GFC Ajaccio principiālākie sāncenši ir citas Korsikas komandas SC Bastia and AC Ajaccio.

Sasniegumi 
 Francijas kauss
 Pusfinālisti (1): 2011–12
 Francijas 2. līga
 Vicečempioni (1): 2014–15
 Francijas amatieru čempionāts (1935-1971) 
 Čempioni (4): 1962–63, 1964–65, 1965–66, 1967–68

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne 

Francijas futbola klubi
Aiviekstes paliene

Aiviekstes paliene ir dabas parks Madonas novada dienviddaļā. Izvietojies Aiviekstes vidustecē Praulienas, Mētrienas un Ļaudonas pagastos  garā posmā no autoceļa P62 līdz Ķikuriem. Vietā, kur Aiviekste šķērso Madonas—Trepes valni, Aiviekstes palienes dabas parkam no ziemeļiem piekļaujas Krustkalnu dabas rezervāts, bet no dienvidiem — Driksnas sila dabas parks. Aizsargājamā teritorija izveidota 2004. gadā. Dabas parka teritorijā konstatētas tādas nozīmīgas dabas vērtības kā upju palieņu pļavas ar vairākām aizsargājamo augu atradnēm (mānīgā knīdija, jumstiņu gladiola, Sibīrijas skalbe, dzegužpirkstītes) un daudzām aizsargājamo putnu sugām. Nozīmīga ligzdojošo griežu un caurceļojošo ziemeļu gulbju, mazo gulbju, mazo gauru koncentrācijas vieta. Nozīmīga teritorija upju palieņu pļavas, sugām bagātas atmatu pļavas un mēreni mitras pļavas saglabāšanā. Eiropas putniem nozīmīga vieta un Natura 2000 teritorija.

Aiviekstes palienes putni
Dabas parkā sastopami šādu sugu putni: baltais stārķis, mazais gulbis, ziemeļu gulbis, mazā gaura, niedru lija, mežirbe, rubenis, ormanītis, ķikuts, upes zīriņš, zivju dzenītis, pelēkā dzilna, vidējais dzenis, baltmugurdzenis, sila cīrulis, zilrīklīte, svītrainais ķauķis, mazais mušķērājs, brūnā čakste, dārza stērste.

Atsauces 

Latvijas dabas parki
Natura 2000
Madonas novads
Troyes AC

Espérance Sportive Troyes Aube Champagne, biežāk zināms kā Troyes AC, ESTAC vai vienkārši Troyes, ir Francijas futbola klubs no Truā Obas departamentā, Šampaņas-Ardēnu reģionā. Tagadējais klubs juridiski dibināts 1986. gadā, lai gan kluba pirmsākumi saistīti ar Union Sportive Troyenne kluba izveidi 1900. gadā. Pašlaik spēlē Ligue 1, Francijas augstākajā līgā. Mājas spēles komanda aizvada Stade de l'Aube stadionā. Troyes AC augstākais sasniegums Francijas čempionātā ir 7. vieta, ko izdevies sasniegt divreiz - 2000.–2001. un 2001.–2002. gada sezonās.

Sasniegumi 
 Francijas kauss
 Finālisti (1): 1955–56a
 Pusfinālisti (2): 2000–01, 2012–13
 Francijas 2. līga
 Čempioni (2):  2014–15, 2020–21
 UEFA Intertoto kauss
 Uzvarētāji (1): 2001

<div id="a">aKā AS Troyes Sainte-Savine

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne 

Francijas futbola klubi
Atraidītais dāmas gambīts

Atraidītais dāmas gambīts ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 e7-e6.

Pieder pie dāmas gambīta un to klasificē pie slēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodiem D30 līdz D69.

Vēsture 
Atraidīto dāmas gambītu šaha literatūrā var izsekot no Alesandro Salvio grāmatas, kas izdota 1604. gadā Neapolē. Viņš pievedis variantu 1. d4 d5 2. c4 e6 3. Zc3 c6, kuru tagad dēvē par pusslāvu aizsardzību. Gājienu 2. ...e6 apskatījis arī  Filips Stamma savā 1745. gadā iznākušajā grāmatā "Šaha spēles pieredze, ...". Šī atklātne 1843. gadā vairākās partijās spēlēta mačā Stauntons—Sent-Amans. Ap to laiku arī Janišs savā traktāta "Analyse nouvelle des ouvertures du jeu des échecs" ("Jaunākā šaha atklātņu analīze") izteica domu, ka atteikšanās no pieņemtā dāmas gambīta, spēlējot 3. ... e6, ir labākā melno iespēja. Tomēr pagāja vēl piecdesmit gadu līdz atraidītais dāmas gambīts ieguva šaha pasaules atzinību. Savās partijās dāmas gambītu ar sekmēm spēlēja 1883. gada Londonas un 1895. gada Hastingsas turnīru uzvarētāji Johanness Cukertorts un Harijs Pilsberijs. Uzticīgi tā kalpojusi sāncenšiem daudzos mačos par pasaules čempiona nosaukumu, piemēram, Laskers—Kapablanka, Kapablanka—Aļehins un citos.  Mūsdienās atraidītais dāmas gambīts ir daudzu pasaules vadošo šahistu atklātņu repertuārā.

Galvenie varianti 
Atraidītais dāmas gambīts sastāv no daudzām variantu sistēmām ar saviem nosaukumiem, un tās bieži grāmatās publicē atsevišķas grāmatās kā patstāvīgas atklātnes. Atraidītā dāmas gambīta un slāvu aizsardzības variantu tipiskās pozīcijas var izveidoties dažādā gājienu kārtībā, tāpēc bieži vien no pirmajiem gājieniem nevar pateikt pie kādas atklātnes un varianta piederēs spēlētā partija. 

 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 e7-e6

Varianti ar 3. Zb1-c3, bez 3. ... Zg8-f6 
 3. Zb1-c3 c7-c5 — Taraša aizsardzība
 3. Zb1-c3 c7-c6 — Pusslāvu aizsardzība

Varianti ar 3. Zb1-c3 Zg8-f6 
 4. c4xd5 e6xd5 — Nomaiņas variants 
 4. Zg1-f3 c7-c5 — Uzlabotā Taraša aizsardzība
 4. Zg1-f3 Lf8-b4 — Ragozina aizsardzība
 4. Zg1-f3 d5xc4 5. e2-e4 Lf8-b4 6. Lc1-g5 c7-c5 — Vīnes variants
 4. Lc1-g5 Zb8-d7 5. e2-e3 c7-c6 6. Zg1-f3 Dd8-a5 — Kembridžas-Springsas variants
 4. Lc1-g5 Zb8-d7 5. Zg1-f3 Lf8-b4 — Vestfāles variants
 4. Lc1-g5 Lf8-e7 5. e2-e3 0-0 6. Zg1-f3 Zb8-d7 — Ortodoksālā aizsardzība
 4. Lc1-g5 Lf8-e7 5. e2-e3 0-0 6. Zg1-f3 h7-h6 7. Lg5-h4 b7-b6 — Tartakovera aizsardzība
 4. Lc1-g5 Lf8-e7 5. e2-e3 0-0 6. Zg1-f3 h7-h6 7. Lg5-h4 Zf6-e4 — Laskera aizsardzība

Literatūra

Atsauces 

 

Šaha atklātnes
Iļķene

Iļķene ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, izvietojies pagasta austrumdaļā,  no novada un pagasta centra Ādažiem un  no Rīgas.

Ciems atrodas Gaujas labajā krastā, iepretim citam pagasta ciemam Āņiem. Kādreiz uz Gaujas darbojusies pārceltuve, kas to savienojusi.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Kursīši

Kursīši ir ciems Latvijā, Saldus novada Kursīšu pagasta centrs pie Ezeres upes, autoceļu P105 (Butnāri - Saldus - Ezere) un V1163 (Silaiņi - Kursīši) krustojumā.

Atsauces 

Saldus novada ciemi
Kursīšu pagasts
Latvijas ciemi
Latvijas pagastu centri
Nacionālā civilās aviācijas skola

Nacionālā civilās aviācijas skola (, ENAC) ir augstākā skola (grande école) Francijā. Dibināta 1949. gadā, atrodas Tulūzā. Te tiek apmācīti aviācijas inženieri.

Bibliogrāfija 
 Nicolas Tenoux (MS EAGTA ENAC 2007), 6 mois dans la vie d’un Pilote de ligne: Les secrets du quotidien..., 2020, Amazon, 51p., (ISBN 9798637449200), p. 10
 Nicolas Tenoux (MS EAGTA ENAC 2007), 6 months in the life of an Airline pilot: Daily life secrets …, 2020, Amazon, 77p., (), p. 10

Atsauces

Ārējās saites 
 

Francijas augstskolas
Arctoperlaria

Arctoperlaria ir kukaiņu strauteņu apakškārta. Tā iedalās 2 apakšgrupās: Euholognatha un Systellognatha. Arctoperlaria ietilpst 12 dzimtas ar apmēram 3200 sugām.

Atsauces

Ārējās saites 
 Plecoptera Species File (Version 5.0/5.0). suborder Arctoperlaria

Strautenes
Systellognatha

Systellognatha ir strauteņu Arctoperlaria apakškārtas virsdzimtas grupa. Tajā ietilpst 10 dzimtas ar apmēram 2700 sugām.

Apraksts 
Pieaugušiem īpatņiem ir reducētas mandibulas. Olu horijs ir biezs un sklerotizēts. Mātītēm ir ventrālā atvere uz X. vēdera tergita, kurai ir ievelkošs epiprokts. Sklerotizētas malas starp epimēru un pterotoraksu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Plecoptera Species File (Version 5.0/5.0). suborder Arctoperlaria
 Taxonomy for Systellognatha. insectoid.info

Strautenes
Euholognatha

Euholognatha ir strauteņu Arctoperlaria apakškārtas virsdzimtu grupa.

Apraksts 
Pieaugušiem īpatņiem ir labi attīstītas un funkcionējošas mandibulas. Olu horijs ir tievs un membrānveidīgs. Orgāns corpus allatum ir nepārveidīgs.

Atsauces

Ārējās saites 
 Plecoptera Species File (Version 5.0/5.0). suborder Arctoperlaria
 Taxonomy for Systellognatha. insectoid.info

Strautenes
Antarctoperlaria

Antarctoperlaria ir kukaiņu strauteņu apakškārta. Tā iedalās 2 virsdzimtās, kurās savukārt ietilpst 6 dzimtas (4 no tām mūsdienu dzimtas un divas ar fosīlām sugām) ar apmēram 420 sugām.

Atsauces

Ārējās saites 
 Plecoptera Species File (Version 5.0/5.0). suborder Antarctoperlaria

Strautenes
Āņi

Āņi ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, izvietojies pagasta austrumdaļā,  no novada un pagasta centra Ādažiem un  no Rīgas. Caur Āņiem iet vietējais autoceļš V50.

Ciems atrodas Gaujas kreisajā krastā, iepretim citam pagasta ciemam Iļķenei. Kādreiz uz Gaujas darbojusies Iļķenes pārceltuve.

2016. gadā nodibināta iedzīvotāju biedrība "Āņu ciems".

Atsauces 

Latvijas skrajciemi
Garkalne (Ādažu pagasts)

Garkalne ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā,  no novada un pagasta centra Ādažiem un  no Rīgas. Caur Garkalni iet vietējais autoceļš V50.

Četrus kilometrus dienvidu virzienā, pie dzelzceļa līnijas, atrodas Garkalnes novada lielākais ciems Garkalne.

Atsauces 

Latvijas lielciemi
Birznieki (Ādažu pagasts)

Birznieki ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, izvietojies pagasta rietumdaļā,  no pagasta un novada centra Ādažiem un  no Rīgas. Ciems atrodas autoceļa A1 malā, rietumu pusē.

Ādažiem pieguļošajā Birznieku ciema teritorijā gar A1 ceļu, Laimas ielā, atrodas divas uzņēmumu grupas Orkla Latvija pārtikas izstrādājumu ražotnes, no kurām vienā tiek ražoti zīmola Laima produkti, bet otrā, cepumu un vafeļu ražotnē – zīmoli Selga un citi. 

Pirmās ražotnes, kuras būvniecība tika uzsākta 2017. gada oktobrī, atklāšanā 2021. gada septembrī piedalījās Ministru prezidents Krišjānis Kariņš. Otrās ražotnes celtniecība sākās 2020. gada novembrī, un plānots, ka ar pilnu jaudu tā sāks strādāt 2023. gadā.

Atsauces 

Latvijas skrajciemi
Stapriņi

Stapriņi ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā, atrodas pagasta vidusdaļā, autoceļa A1 malā, pretējā pusē novada centram Ādažiem. Attālums līdz Rīgai — .

Ciemā darbojas autodarbnīca "Wood-Hood", Circle K degvielas uzpildes stacija, viesu nams "Annas", kā arī iedzīvotāju biedrība "Stapriņi". Tā robežās atrodas paugurs Inčukalns, Inču ūdenskrātuve, Sitlapu un Slapenes pļavas, Mežvairogu ceļa uguns novērošanas tornis. Uz dienvidiem no ciema atrodas kokaudzētava "Baltezers".

Ar ciemu saistīts ekoloģisko savrupnamu ciemata projekts "Stapriņi".

Atsauces 

 
Latvijas lielciemi
Leonīds Arbuzovs (1848—1912)

Leonīds Arbuzovs (, dzimis , miris ) jeb Leonīds Arbuzovs vecākais, bija Jelgavā dzimis krievu izcelsmes vācbaltiešu vēsturnieks. Vēsturnieka Leonīda Arbuzova tēvs.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Jelgavā virsnieka Aleksandra Arbuzova ģimenē. Kļuvis par bāreni un uzaudzis Jelgavas ģimnāzijas matemātikas profesora Magnusa Georga fon Paukera ģimenē, pēc Magnusa Georga nāves 1855. gadā par Leonīda izglītību rūpējās tā dēls Kārlis Heinrihs fon Paukers. Mācījās Viborgā, vēlāk Jelgavas ģimnāzijā un Tērbatas guberņas ģimnāzijā. Studēja zooloģiju Tērbatas Universitātē (1867), medicīnu Leipcigas Universitātē (1867), medicīnu (1867-1871) un dabaszinības (1871-1873) Tērbatas Universitātē un, visbeidzot, vēsturi Getingenes Universitātē (1873-1876). 

No 1877. līdz 1885. gadam bija dabas mācības skolotājs Bauskā, no 1885. līdz 1888. gadam Tukuma apriņķa skolu inspektors. No 1888. gada pilnīgi nodevās Baltijas vēstures studijām, līdztekus strādāja par privātskolotāju Jelgavā. No 1893. gada L. Arbuzovs Krievijas impērijas Baltijas provinču vēstures un senvēstures biedrības uzdevumā pētīja Livonijas dokumentus, kuru apkopojumus izdeva krājumā Liv-, Est- und Kurländisches Urkundenbuch. No 1909. gada bija šīs biedrības direktoru padomes loceklis.

Miris  Zasulaukā.

Bibliogrāfija 
Autors
 Grundriß der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands, Mitau-Riga 1889
 Das älteste Wittschopbuch der Stadt Reval (1312–1360), 1890
 Die im Deutschen Orden in Livland vertretenen Geschlechter, Mitau 1901
 Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert, Mitau 1902
Izdevējs
 Liv-, Est- und Kurländisches Urkundenbuch, II. Abt., Bd. 1 bis 3 (1494–1510), Riga 1900–1914
 Liv-, Est- und Kurländisches Urkundenbuch, III. Abt. (Akten und Rezesse der Livländischen Ständetage), Bd. 3 (Plettenberg-Bd.), Riga 1910

Ārējās saites 
Arbuzovs Baltisches Biographisches Lexikon digital 
Leonīds Arbuzovs vesture.eu

Atsauces 

1848. gadā dzimušie
1912. gadā mirušie
Vācbaltieši
Jelgavā dzimušie
Latvijas vēsturnieki
Guza

Guza () ir barības vada paplašināta daļa putniem un dažiem bezmugurkaulniekiem (gliemjiem, tārpiem, kukaiņiem), kas kalpo par barības krātuvi un dažreiz priekš barības preventīvas pārstrādāšanas. Piemēram, medusbitēm guzā notiek preventīva nektāra pārstrāde medū.

Putniem guza atrodas virs atslēgas kaula un parasti satur lielus dziedzerus. Ar peristaltikas kustībām guza nodrošina barības nogādi kuņģī, barības atraugu pie putnēnu barošanas un nepārstrādātu barības atlieku evakuāciju.

Atsauces 

Posmkāju anatomija
Putnu anatomija
Johans Bernhards Fišers fon Erlahs

Johans Bernhards Fišers fon Erlahs (, dzimis , miris ) bija baroka laika austriešu arhitekts, kurš spēcīgi ietekmējis Hābsburgu monarhijas arhitektūras attīstību. 

No 1671. līdz 1687. gadam uzturējās Itālijā, kur iepzinās ar turienes arhitektūras stiliem. Atgriežoties Austrijā, kļuva par pazīstamu arhitektu. Fišera fon Erlaha pazīstamāko darbu vidū ir Šēnbrunnas pils, Kārļa baznīca Vīnē un Austrijas Nacionālā bibliotēka. Projektējis arī celtnes Zalcburgas arhibīskapijā. 1721. gadā izdeva publikāciju Entwurff Einer Historischen Architectur, kas kļuva par pazīstamu izdevumu salīdzinošā arhitektūrā.

Ārējās saites 

Baroka arhitekti
Štīrijā dzimušie
Ātraiskalns

Ātraiskalns, arī Ātrais kalns, Straujais kalns, ir atsegums Ventas kreisajā krastā Skrundas novada Nīkrāces pagastā. Izvietojies pagasta rietumos 5 km augšpus Lēnām Ventas un Šķerveļa ielejas dabas lieguma teritorijā. Kopš 1977. gada aizsargājams ģeoloģisks piemineklis. Atsegums ir apakškarbona Šķērveļa svītas stratotips, tā apakšdaļā atsedzas gaiši, rupjslāņoti, vidēji cementēti smilšakmeņi, tiem uzguļ cieti, masīvi dolomīti, kas veido pārkari.

Atsauces 

Latvijas iežu atsegumi
Nīkrāces pagasts
Anišs Giri

Anišs Kumars Giri (; ; dzimis , Sanktpēterburgā) ir Krievijā dzimis Nīderlandes starptautiskais lielmeistars šahā (2009).

Biogrāfija 
Piedzimis Krievijā. Giri tēvs ir no Nepālas, bet māte - no Krievijas. Šahu iemācījies spēlēt sešu gadu vecumā. 2006. gadā uzvarējis Krievijas junioru (U-12) šaha čempionātā, bet 2007. gadā kļuvis par Krievijas junioru (U-14) bronzas laureātu. Vēlāk sekmīgi piedalījies starptautiskos šaha turnīros, un 2009. gadā FIDE Giri piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Kļuvis par jaunāko lielmeistaru šaha vēsturē, jo nosaukuma piešķiršanas brīdī Giri bija tikai 14 gadi, 7 mēneši un 2 dienas. Kopš 2009. gada pārstāv Nīderlandi. Trīskārtējais Nīderlandes čempions šahā (2009, 2011, 2012). 2021. gada janvārī izcīnījis 2. vietu Veikanzē (Nīderlande) vadošo lielmeistaru šaha turnīrā. 2021. gada aprīlī Jekaterinburgā izcīnījis 3. vietu Pasaules šaha čempionāta pretendentu turnīrā. 2021. gada jūnijā Bukarestē dalījis 5.-6. vietu Grand Chess Tour 1. posma turnīrā. 2022. gada janvārī izcīnījis 4. vietu tradicionālajā Tata Steel Masters lielmeistaru turnīrā.

Nīderlandes izlases sastāvā piedalījies šaha komandu sacensībās:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 3 reizes (2010-2014). Individuālā vērtējumā izcīnījis 3 bronzas (2010, 2014, 2018) medaļas;
 Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 1 reizi (2013);
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (2011-2015).

Personīgā dzīve 
2015. gada 18. jūlijā apprecējies ar Gruzijas šaha lielmeistari Sopiko Guramišvili. 2016. gada 3. oktobrī ģimenē piedzimis dēls Daniels.

Atsauces

Ārējās saites 
  šahista profils vietnē fide.com
  šahista profils vietnē chessgames.com
  šahista profils vietnē 365chess.com
  šahista profils vietnē chesstempo.com
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)

1994. gadā dzimušie
Krievijas šahisti
Nīderlandes šahisti
Sanktpēterburgā dzimušie
1940.—1941. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

1940.—1941. gada Virslīgas futbolā sezona tika aizsākta Latvijas okupācijas apstākļos, bet tika pārtraukta pēc 5 rudenī aizvadītajām kārtām līdzšinējo sporta klubu likvidēšanas dēļ.

Dalībnieki 
 Rīgas FK
 Rigas Vilki
 FK ASK
 VEF
 Hakoah
 US
 RKSB
 RAFS 1
 Lokomotīve
 Olimpija Liepāja

Turnīra tabula

Rezultatīvākie spēlētāji

Atsauces 

1940
1940. gads Latvijā
1940. gads futbolā
1941. gads Latvijā
1941. gads futbolā
1943. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

1943. gada Virslīgas futbolā sezona bija 23. Latvijas čempionāta sezona. Čempiontitulu izcīnīja FK Rīgas ASK klubs.

Turnīra tabula

Rezultatīvākie spēlētāji 

Avots: Sporta Pasaule, 02.08.1943

Atsauces 

1940
1943. gads Latvijā
1943. gads futbolā
1944. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

1944. gada Virslīgas futbolā sezona bija 24. Latvijas čempionāta sezona. Turnīrs tika pārtraukts karadarbības dēļ.

Komandas 
Salīdzinot ar 1943. gada sezonu, Virslīgas komandu sastāvā notika būtiskas pārmaiņas. Reģionu meistarvienību turnīra rezultātā vēl 1943. gada rudenī vietu Virslīgā atguva Daugavieši, pārspējot Cēsu SB futbolistus.. Pēdējo divu vietu īpašniecēm - FK LDzB un Jelgavas SB bija jāpiedalās kvalifikācijas turnīrā. Jelgavas komanda no dalības atteicās, bet LDzB jau pirmajā atlases kārtā zaudēja FK Auseklis. Kvalifikācijas turnīrā uzvarēja un vietu Virslīgā izcīnīja Ausekļa komanda. Visubeidzot, ar vadības lēmumu vietu virslīgā ieguva vācu karavīru vienība Lure.

Turnīra gaita 
Virslīgas turnīrs sākās maija sākumā, ātri izkristalizējoties līderu grupai: ASK, RFK un Olimpijai. RFK savstarpējā spēlē uzvarēja divu iepriekšējo gadu čempioni ASK ar 3:1, kamēr pret Olimpiju Klubam nācās samierināties ar zaudējumu 0:3 (tiesa, faktiski tika nospēlētas tikai 45 minūtes, pēc kurām pie šāda rezultāta lietus dēļ spēle tika pārtraukta). Kara dēļ neizdevās pabeigt pat pirmo turnīra riņķi. Sešās aizvadītajās spēlēs ar 10 vārtu guvumiem atzīmējās ASK uzbrucējs Reinholds Riekstiņš.

Turnīra tabula

Atsauces 

1944
1944. gads Latvijā
1944. gads futbolā
Abruci

Abruci vai Abruco Apenīni () ir augstkalnu masīvs Centrālajos Apenīnos, starp Tronto un Sangro upi Itālijā. Kalnos sastopami kaļķakmeņi un dolomīti, kā arī karsta veidojumi. Sadalīts vairākos mazos masīvos. Stāvas, dziļas aizu saposmotas nogāzes. Abrucu nacionālais parks (dibināts 1923. gadā). Augstkalnu masīvu šķērso Transapenīnu dzelzceļš. Romas iedzīvotāju ziemas sporta un atpūtas rajons.

Atsauces 

Itālijas ģeogrāfija
Abū Kīras līcis

Abū Kīras līcis (, Khalīj Abū Qīr) ir līcis Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, Ēģiptes piekrastē uz austrumiem no Nīlas ietekas.

Abukiras līcī 1798. gada 1. un 2. augustā Napoleona Ēģiptes ekspedīcijas laikā notika jūras kauja, kurā Lielbritānijas flote sakāva Francijas floti. 1970. gados līcī tika atrastas gāzes atradnes.

Atsauces 

Vidusjūra
Ēģiptes ģeogrāfija
Ādama tilts

Ādama tilts vai Rāmas tilts (, Rāmasētu; ) ir sēkļu, saliņu un koraļļu rifu josla starp Indostānas pussalu un Šrilankas salu. Atdala Mannāras līci no Polka šauruma. Garums ~48 km. Lielākais dziļums starp salām ~1,5 m. Gar Ādama tiltu kursē dzelzceļa prāmis.

Atsauces 

Indijas ģeogrāfija
Šrilanka
Simetriskā aizsardzība

Simetriskā aizsardzība  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: 1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 c7-c5 .

Pieder pie dāmas gambīta un to klasificē pie slēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodu D06.

Vēsture 
Pirmais šo atklātnes variantu aprakstījis Alesandro Salvio 1604. gadā. Tas bieži tiek saukts arī par Austrijas aizsardzību, jo to pētījuši Austrijas šahisti Hanss Haberdics (1901–57), Hanss Millers (1896–1971) un lielmeistars Ernsts Grīnfelds.  Šo atklātni savā praksē lietojuši daudzi vadošie šahisti: Emanuels Laskers, Makss Eive, Rūdolfs Špīlmans, Vera Menčika, Ģula Brejers, Zīgberts Tarrašs, Žaks Mizess, Frenks Māršals, Kārlis Šlehters, Georgs Marko, Nikola Padevskis, Rihards Rēti, Pāls Benko, Burhards Malihs, Andrija Fuderers, Jeruns Pikets, Heiki Vesterinens, Arturs Bisgaiers, Maksims Dlugi, Pjotrs Svidlers, Boriss de Greifs, Ilmārs Starostīts, Mihails Ulibins, Jevgēņijs Gleizerovs, Žuža Polgāra un citi.

Stratēģiskā ideja 
Melnie mēģina atrisināt savas atklātnes problēmas ar tūlītēju pretuzbrukumu centrā. Tomēr baltie, pareizi spēlējot, saglabā pārsvaru.

Galvenie varianti 
 3. e2-e3 c5xd4 4. e3xd4 Zg8-f6 5. Zb1-c3 Zb8-c6
 3. Zg1-f3 c5xd4 4. c4xd5 Zg8-f6 5. Dd1xd4 Dd8xd5 6. Zb1-c3 Dd5xd4 7. Zf3xd4
 3. Zb1-c3
 3. c4xd5

Literatūra

Atsauces 

 

Šaha atklātnes
Edmunds Vrēdens

Edmunds Kārlis Vrēdens (, , dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes krievu ekonomists, Sanktpēterburgas Valsts universitātes profesors. Ķīmiķa Fēliksa Vrēdena brālis.

Beidzis Larinas ģimnāziju Sanktpēterburgā, pēc tam mācījās Galvenajā pedagoģiskajā institūtā. No 1859. gada - vēstures, statistikas un politekonomikas pasniedzējs Polockas kadetu korpusā, vēlāk - Pāvila kadetu korpusā Sanktpēterburgā. No 1866. gada - statistikas un politekonomikas pasniedzējs Sanktpēterburgas Universitātē. Pasniedzis arī Kalnu institūtā un Satiksmes ceļu institūtā.

Ārējās saites 
 
Немцы России 
Vrēdens Erik-Amburger-Datenbank 

1891. gadā mirušie
Rīgā dzimušie
Vācbaltieši
Ģipka

Ģipka (), agrāk arī Ģibka un Ģibk(a)s ciems, ir vidējciems Latvijā, Talsu novada Rojas pagastā, Baltijas jūras Rīgas līča krastā, autoceļu P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka) un V1368 (Dundaga—Ģipka) krustojumā.

No 1869. līdz 1893. gadam, kad to pārcēla uz Mazirbi, Ģipkā darbojās Dundagas jūrskola. Pie ciema ir Ģipkas bāka.

Atsauces
Habri

Habri () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Havlīčkūvbrodas apriņķī.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 1101. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Valgalciems

Valgalciems ir vidējciems Latvijā, Talsu novada Rojas pagastā, Baltijas jūras Rīgas līča krastā pie autoceļa P131 (Tukums—Ķesterciems—Mērsrags—Kolka). Atrodas 14 km no pagasta centra Rojas, 39,5 km no novada centra Talsiem un 111 km no Rīgas.

Valgalciema Vandzenes pagasta daļa — Valgalciema mazciems.

Atsauces
Vladislavs Namestņikovs

Vladislavs Namestņikovs (; dzimis ) ir krievu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2022) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Dalasas "Stars" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru sāka 2009.—10. gada sezonā, kad spēlēja Krievijas Augstākās līgas kluba Voskresenskas "Khimik" sastāvā. Jau nākamajā vasarā hokejists devās uz Ziemeļameriku, nākamās divas sezonas aizvadot OHL vienībā Londonas "Knights".

2012.—13. gada sezonu Namestņikovs aizvadīja AHL klubā Sirakjūsas "Crunch", taču 2013.—14. gada sezonā debitēja NHL, aizvadot četras spēles Tampabejas "Lightning" sastāvā. Arī 2014.—15. gada sezonā Namestņikovs vietu komandas pamatsastāvā vēl neizcīnīja, sezonas gaitā "Lightning" rindās aizvadot 43 spēles. 2015.—16. gada sezona kļuva par pirmo pilno NHL sezonu Namestņikova karjerā.

2018. gada februārī uzbrucējs tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers", savukārt 2019. gada oktobrī nonāca jau Otavas "Senators" rindās. Februārī "Senators" Namestņikovu aizmainīja uz Kolorādo "Avalanche". Rudenī hokejists noslēdza divu gadu līgumu ar Detroitas "Red Wings".

2022. gada martā, tuvojoties līguma beigām, Namestņikovs tika aizmainīts uz Dalasas "Stars".

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Tampabejas "Lightning" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Otavas "Senators" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Dalasas "Stars" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Maskavas apgabalā dzimušie
Augstroze

Augstroze ir dabas liegums Limbažu un Valmieras novados. Izvietojies Augstrozes paugurvaļņa ziemeļos Umurgas un Dikļu pagastos. Aizņem 40,072 km² lielu teritoriju abpus autoceļam P11, ietilpst Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta ainavu aizsardzības zonā. Iekļauj Augstrozes Lielezeru, Dauguļu Mazezeru, Madiešēnu purvu, Vecmuižas purvu, Bisnieku purvu un pauguraino apvidu starp tiem. 1977. gadā daļā no tagadējā dabas lieguma izveidots dzērvenāju liegums, bet tagadējā teritorijā — 1987. gadā kā Augstrozes kompleksais dabas liegums augsto, pārejas purvu, purvainu un platlapju mežu aizsardzībai. Daudz bezmugurkaulnieku, augu, sikspārņu un putnu sugu. Nozīmīga zosu pārlidojumu vieta. Kā dabas liegums kopš 2011. gada. Liegums ir iekļauts Natura 2000 — Eiropas nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā.

Augstrozes dabas lieguma teritorijā atrodas vairāki nozīmīgi kultūrvēsturiski pieminekļi: Bļodas kalna, Grebu, Piltiņkalna, Vainižu pilskalni, kā arī 1. dziesmu svētku (1864) vieta Neikena kalniņš.

Atsauces 

Umurgas pagasts
Dikļu pagasts
Latvijas dabas liegumi
Natura 2000
Seinta

Seinta var būt:

 Samanta Seinta;
 Silvija Seinta.

Uzvārdi
Ludvigs III Vitelsbahs

Ludvigs III (, pilnajā vārdā Ludvigs Luitpolds Jozefs Maria Aloizs Alfrīds (); dzimis , miris ) bija pēdējais Bavārijas karalistes karalis, valdīja no 1913. līdz 1918. gadam. 

Ludvigs III bija Bavārijas prinča un reģenta Luitpolda dēls. Luitpolds Bavārijā valdīja kā reģents, jo Bavārijas karalis Oto tika atzīts par garīgi slimu un nespējīgu vadīt valsti. Pēc tēva Luitpolda nāves Bavārijas parlaments izmainīja valsts konstitūciju, kas ļāva Ludvigam pašam ieņemt troni, atceļot no troņa Oto. Izceļoties Novembra revolūcijai Vācijā, Ludvigs pameta Minhenes rezidenci un pārcēlās uz Anīfas pili pie Zalcburgas, kurā 1918. gada 12. novembrī izdeva Anīfas deklarāciju, atbrīvojot valsts darbiniekus no zvēresta karalim, tādējādi pārtraucot 738 gadu ilgo Vitelsbahu valdīšanu Bavārijā.

Ārējās saites 

1845. gadā dzimušie
1921. gadā mirušie
Bavārijas karaļi
Vitelsbahu dinastija
Minhenē dzimušie
Fabiāno Karuāna

Fabiāno Karuāna (; dzimis , Maiami) ir Itālijas un ASV starptautiskais lielmeistars šahā (2007).

Biogrāfija 
Piedzimis itāļu izcelsmes amerikāņu ģimenē Floridā. Ir ASV un Itālijas dubultpilsonis. 1996. gadā viņa ģimene pārvākusies uz Ņujorku, kur Karuāna iemācījies spēlēt šahu. No astoņu gadu vecuma jau aizrāvies ar šahu, bet no deviņu gadu vecuma sācis piedalīties nopietnos turnīros. 2002. gadā kļuvis par jaunāko ASV šahistu, kas turnīrā uzvarējis lielmeistaru (cietušais bija Latvijā dzimušais Aleksandrs Voitkēvičs). Tajā pašā gada uzvarējis Panamerikas junioru čempionātā (U-10), bet 2003. gadā atkārtojis šo panākumu U-12 vecuma grupā. 2004. gadā pārcēlies uz dzīvi Madridē un savu šahista karjeru turpinājis Eiropā, kur pārstāvējis Itāliju. Četras reizes uzvarējis Itālijas šaha čempionātos (2007, 2008, 2010, 2011).

Itālijas un ASV izlašu sastāvā piedalījies šaha komandu sacensībās:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (2008-2018). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2016) un sudraba (2018) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2018) medaļu;
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (2007-2013).

2007. gadā 14 gadu, 11 mēnešu un 20 dienu vecumā kļuvis par ASV un Itālijas jaunāko lielmeistaru visu laiku vēsturē.

Dažādu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs. 2014. gadā izcīnījis Pasaules vicečempiona titulu ātrajā šahā. Tajā pašā gadā izcīnījis ievērojamu panākumu Sentluisā, kur starptautiskajā šaha turnīrā Sinquefield Cup startējis ar 7 uzvarām pēc kārtas, bet kopvērtējumā izcīnījis 8½ punktus 10 partijās un par 3 punktiem apsteidzis Pasaules čempionu šahā Mangnusu Kārlsenu.

2015. gada jūnijā atkal atgriezies ASV šaha federācijas paspārnē. 2017. gada aprīlī Sentluisā kopā ar Hikaru Nakamuru un Varužanu Akopjanu dalījis 3.-5. vietu ASV šaha čempionātā (uzvarējis Veslijs So). 2019. gadā dalījis 2.-3. vietu ASV šaha čempionātā.

2018. gada martā Berlīnē uzvarējis pretendentu turnīrā un izcīnījis tiesības piedalīties mačā par Pasaules čempiona nosaukumu šahā. 2018. gadā Sentluisā izcīnījis sudraba medaļu ASV šaha čempionātā. 2018. gada novembrī Londonā zaudējis mačā par Pasaules čempiona šahā nosaukumu pret Norvēģijas lielmeistaru Magnusu Karlsenu ar 6:9.

2019. gada oktobrī Daglasā izcīnījis 2. vietu FIDE Grand Swiss turnīrā.

2021. gada janvārī ierindojies 4. vietā Veikanzē (Nīderlande) vadošo lielmeistaru šaha turnīrā. 2021. gada aprīlī Jekaterinburgā palicis 4. vietā Pasaules šaha čempionāta pretendentu turnīrā. 2021. gada jūnijā Bukarestē dalījis 7.-8. vietu Grand Chess Tour 1. posma turnīrā. 2021. gada oktobrī izcīnījis 2. vietu ASV šaha čempionātā.

2021. gada novembrī Rīgā izcīnījis 2. vietu 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā un iekļuvis 2022. gada FIDE Pretendentu turnīrā. 2022. gada janvārī dalījis 7.-8. vietu tradicionālajā Tata Steel Masters lielmeistaru turnīrā. 2022. gada jūlijā Madridē ierindojies 5. vietā Pasaules šaha čempionāta pretendentu turnīrā. 2022. gada oktobrī Sentluisā uzvarējis ASV šaha čempionātā.

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Floridā dzimušie
ASV šahisti
Itālijas šahisti
Rauda (Smārdes pagasts)

Rauda ir aprūpes ciems Latvijā, Tukuma novada Smārdes pagastā pie autoceļa V1482 (pievadceļš Raudas pansionātam). Ciematā atrodas Raudas pansionāts. Uz rietumiem no ciema atrodas Sēmes pagasta ciems ar tādu pašu nosaukums — Rauda.

Atsauces

Ārējās saites 
Raudas pansionāts
Vienība (Degoles pagasts)

Vienība ir ciems Tukuma novadā, Degoles pagasta centrs kopš 1989. gada. Atrodas 9,8 km no novada centra Tukuma un 70,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies autoceļu V1101 (Dobele—Lestene—Tukums) un V1455 (Ozolpils—Degole) krustojumā.

Atsauces 

Tukuma novada ciemi
Latvijas ciemi
Degoles pagasts
Latvijas pagastu centri
Augstumkalns

Augstumkalns ir paugurs Vidzemes augstienes Vestienas paugurainē, Madonas novada Aronas pagastā. Izvietojies pagasta rietumos uz ziemeļrietumiem no Viesienas Vestienas aizsargājamo ainavu apvidū. Paugura ziemeļaustrumu pakājē Augstumu mājas. Stāva ziemeļu un austrumu nogāze, lēzenāka dienvidu nogāze. Virsas reljefs sarežģīts — sīki pauguriņi mijas ar ieplaciņām. Paugura ziemeļu daļa un nogāze apaugusi ar jauktu mežu, dienvidu daļa iekultivēta.

Atsauces 

Aronas pagasts
Vidzemes augstiene
Latvijas pauguri
Augšdaugava

Augšdaugava ir aizsargājamo ainavu apvidus Latgalē, Augšdaugavas un Krāslavas novados. Izvietojies Daugavas krastos Augšdaugavas pazeminājumā, kā arī iestiepjas Latgales augstienes malā ziemeļos un Augšzemes augstienes malā dienvidos. Izveidots 1990. gadā, lai saglabātu izcilas kultūrainaviskas un dabaszinātniskas vērtības Daugavas ielejā un tās apkārtnē. Teritorija iekļauj Daugavas loku dabas parku un vairākus aizsargājamos dabas objektus: Adamovas krauja,Daugavas vārti (Slutišķu un Ververu krauja), Mālkalnes avots, Sandarišku karengravas, Sproģu gravas, Viļušu avots, Hoftenbergas parks, Juzefovas parks, Rozališķu parks. Natura 2000 teritorija.

Atsauces 

Latvijas aizsargājamo ainavu apvidi
Natura 2000
Augšdaugavas novads
Krāslavas novads
Dzelzs Ernsts

Dzelzs Ernsts (; dzimis 1377. gadā, miris ) bija Karintijas, Štīrijas un Karniolas (kopā sauktas Iekšaustrijas) hercogs no 1406. gada līdz savai nāvei 1424. gadā. No 1411. gada bija ppHābsburgu dinastija]]s Leopoldīnu atzara līderis. Pirmais no Hābsburgiem, kurš sev lietoja erchercoga titulu.

Ernsts bija Iekšaustrijas hercoga Leopolda III dēls. Pēc tēva nāves 1386. gadā Zempahas kaujā pret šveiciešiem, Ernsts tika nodots hercoga Albrehta III aizbildniecībā. 1401. gadā pavadīja Vācijas karali Ruprehtu karagājienā uz Itāliju. No 1407. līdz 1409. gadam karoja ar savu vecāko brāli Leopoldu III. Dzelzs Ernsts kļuva par imperatora Sigismunda dibinātā Drakona ordeņa biedru, tomēr vēlāk ar to sanaidojās un kopā ar brāli, Tiroles firstu Fridrihu IV veiksmīgi aizstāvējās pret Sigismundu.

Ārējās saites 

1377. gadā dzimušie
1424. gadā mirušie
Hābsburgu dinastija
Štīrijā dzimušie
Lancenieki

Lancenieki, agrāk arī Lanciņi un, padomju laikā, Dzintarzeme, ir ciems Latvijā, Tukuma novada Džūkstes pagastā autoceļu P98 (Jelgava—Tukums) un V1450 (Lancenieki—Džūkste—Lestene) krustojumā, pie Kazuļu strauta ietekas Džūkstes upē.

Lancenieku skolā 20 gadus nostrādāja Ansis Lerhis-Puškaitis. Mūsdienās šeit iekārtots "Pasaku muzejs".

Atrodas 7,2 km no pagasta centra Džūkstes, 22,7 km no novada centra Tukuma un 62,4 km no Rīgas.

Atsauces 

Tukuma novada ciemi
Latvijas ciemi
Džūkstes pagasts
Nikolajs Vanadziņš

Nikolajs Vanadziņš, dzimis , miris ) bija latviešu ērģelnieks un mūzikas pedagogs. 1969. gadā ieguva Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieka nosaukumu.

Dzīvesgājums 

Dzimis Trikātas pagasta Ūdriņās piecu bērnu ģimenē, tēvs Kārlis — mežzinis, māte Jūlija (dzimusi Vāvere), brālis ārsts, pašvaldību darbinieks Kārlis Gerhards Vanadziņš (1890—1965).

Pēc mācībām Rīgas Nikolaja I ģimnāzijā viņš nolēma savu dzīvi veltīt mūzikai un pret tēva gribu 1911. gada rudenī dodas uz Pēterburgu un nopietni gatavojas iestājpārbaudījumiem konservatorijā. Lai nopelnītu iztiku, Nikolajs Vanadziņš strādā par pianistu-ilustratoru kinoteātrī un arī par privātskolotāju. No 1913. līdz 1917. gadam studē Pēterburgas (Petrogradas) konservatorijā pie Žaka Handšina ērģeļu klasē. Jau studiju gados Nikolajs Vanadziņš uzstājās koncertos un reizēm aizvietoja savu skolotāju pie baznīcas ērģelēm. 1917. gadā, absolvējis konservatoriju, uzsāk darbību trijās sfērās: teātrī, pedagoģijā un koncertdarbībā.

No 1920. līdz 1923. gadam vadīja ērģeļmūzikas klasi Pēterburgas konservatorijā.

1923. gadā Latvijas Konservatorijas rektors Jāzeps Vītols aicina Nikolaju Vanadziņu darbā uz Latviju. Viņam tiek piedāvāta jaundibinātās Latgales Tautas konservatorijas (tagadējā Daugavpils Mūzikas vidusskola) direktora vieta. Nikolajs Vanadziņš piekrīt un dodas uz jauno dzīvesvietu, lai sāktu aktīvu muzikālo darbību. Daugavpilī Nikolajs Vanadziņš apliecina savas pedagoga, mūzikas dzīves organizatora un mākslinieka — izpildītāja spējas, ienesot pilsētā jaunas kultūras dzīves vēsmas, bet viņa lielākais nopelns — profesionālās mūzikas izglītības sistēmas izveidošana Latgalē.

1929. gada septembrī Nikolajam Vanadziņam piedāvā darbu Rīgā. Viņš kļūst par Rīgas Tautas konservatorijas (tagad Jāzepa Mediņa Mūzikas vidusskola) direktoru un šajā amatā nostrādā līdz 1956. gadam. Paralēli mūzikas skolas vadītāja un pedagoga darbam Nikolajs Vanadziņš no 1934. līdz 1936. gadam veic direktora pienākumus Nacionālajā operā. 1938. gadā viņš sāk strādāt Latvijas konservatorijā, kur vada ērģeļu klasi un strādā par pedagogu līdz pat aiziešanai pensijā 1970. gadu vidū.

Liels un nozīmīgs ir Nikolaja Vanadziņa ieguldījums Latvijas mūzikas vēsturē — izskolojis jaunu, talantīgu latviešu ērģelnieku paaudzi un izveidojis stabilu latviešu ērģeļu skolu. Kā izcilākos no viņa audzēkņiem var minēt Pēteri Sīpolnieku, Oļģertu Cimdiņu, Jevģēniju Ļisicinu, Larisu Bulavu, Tālivaldi Degsni, Aivaru Kalēju un daudzus citus.

Nikolajs Vanadziņš līdz 1968. gadam pats aktīvi koncertējis Rīgā un ārpus Latvijas. Izcils ērģeļmūzikas klasiķu interpretētājs ar aizrautīgu, vitāla spēka pilnu spēli, lielu meistarību instrumenta reģistru lietošanā un dziļu izpratni par ikviena ērģeļu komponista mūzikas stilu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Par Nikolaju Vanadziņu Latgales Centrālajā bibliotēkā

1892. gadā dzimušie
1978. gadā mirušie
Valmieras novadā dzimušie
Latviešu ērģelnieki
Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieki
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Sāti

Sāti ir ciems Latvijā, Tukuma novada Irlavas pagasta ziemeļos, pie Abavas upes, autoceļu P121 (Tukums—Kuldīga) un V1452 (Džūkste—Irlava—Jaunsāti) krustojumā. Atrodas 4,5 km no pagasta centra Irlavas, 14,0 km no novada centra Tukuma un 79,4 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies pie vēsturiskās Akmeņmuižas (Gut Steinhof).

Caur Sātiem tika paredzēta dzelzceļa līnija Tukums—Kuldīga, kuras būve tika iesākta 20. gs. 30. gadu beigās. No iesāktā un nepabeigtā dzelzceļa palicis kultūras mantojuma objekts - "Tilts uz Nekurieni" pār Abavas upi. Tilts ir populārs apskates objekts un ir iekļauts Eiropas kultūras mantojuma sarakstā "Neparastais kultūras mantojums". Sātos ir arī luterāņu baznīca kalna galā ar piebraucamu ceļu no Kuldīgas un Tukuma puses paveroties iespaidīgai ainavai pār lauksaimniecības zemēm un atsevišķiem mežiem. Baznīca redzama filmā televīzijas seriālā Sarkanais mežs.

Attēlu galerija

Atsauces 

Tukuma novada ciemi
Latvijas ciemi
Irlavas pagasts
Vaski (ciems)

Vaski, agrāk Irlavas muiža, ir ciems Latvijā, Tukuma novada Irlavas pagasta dienvidos pie Abavas upes, autoceļu P104 (Tukums—Auce—Lietuvas robeža (Vītiņi)) un V1456 (Irlava—Mazbites) krustojumā. Ciems veidojies ap vēsturisko Irlavas muižu (Gut Irmlau).

Vaski atrodas 5,7 km attālumā no pagasta centra Irlavas, 17,2 km attālumā no novada centra Tukuma un 82,6 km attālumā no Rīgas.

Atsauces 

Tukuma novada ciemi
Latvijas ciemi
Irlavas pagasts
Raši

Šlomo Jichaki, biežāk pazīstams kā Raši (, dzimis , miris ) bija rabīns un sabiedrisks darbinieks, pazīstamu Talmuda un Tanaha komentāru autors. Tā laika Ziemeļfrancijas ebreju līderis.

Jaunībā mācījās Vormsas un Maincas ješivās. Pēc apprecēšanās atgriezās dzimtajā Truā un nodibināja šeit ješivu. Dzīves laikā radīja Tanaha komenrtārus, kuru ietekme saglabājusies arī mūsdienās. Līdzekļus dzīvošanai raši ieguva, radīdams vīnu, kas bija slavens visā Šampaņā. Par Raši dzīvi saglabājušās daudzas leģendas.

Ārējās saites 

Raši "Elektroniskajā ebreju enciklopēdijā" 

1040. gadā dzimušie
1105. gadā mirušie
Francijas vēsture
Ivritā rakstošie
Rabīni
Olivers un draugi

"Olivers un draugi" () ir 1988. gada amerikāņu kompānijas Walt Disney Feature Animation uzņemta muzikāla animācijas filma, kuras pirmizrāde norisinājās . Filmas režisors ir Džordžs Šribners. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Džoijs Lourenss, Billijs Džoels, Natālija Gregorija, Čīčs Marins, Beta Midlere, Roberts Lodža, Ričards Maligans, Rosko Lī Brauns un Šerila Lī Ralfa. Šī ir Volta Disneja animācija studijas 27. pilnmetrāžas animācijas filma.

Atsauces

Ārējās saites 
  

1988. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Ķīši (Jaunsātu pagasts)

Ķīši ir ciems Latvijā, Tukuma novada Jaunsātu pagastā pie Abavas upes un autoceļa V1485. Ķīšos atrodas VSAC "Zemgale" filiāle "Ķīši" - pansionāts, kurā dzīvo dažāda vecuma personas ar garīga rakstura traucējumiem.

Atsauces 

Tukuma novada ciemi
Latvijas vidējciemi
Jaunsātu pagasts
Andrejs Makarevičs

Andrejs Makarevičs (; dzimis  Maskavā) ir padomju un krievu mūziķis, producents. Grupas «Mašina Vremeņi» līderis un viens no tās dibinātājiem. 1999. gadā Makarevičam tika piešķirts Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieka goda nosaukums.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 Oficiālā mājas lapa 

1953. gadā dzimušie
Maskavā dzimušie
PSRS mūziķi
PSRS dziedātāji
Krievu dziedātāji
Ar Goda ordeni apbalvotie
Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieki
Jānis Mileika (1936—2010)

Jānis Mileika (, Krāslavas rajons — , Jēkabpils) bija Latvijas šahists un treneris.

Biogrāfija 
Piedzimis tagadējā Dagdas novada Bērziņu ciemā zemnieku ģimenē. Tēvs – Antons, māte – Tekla. Agrā bērnībā zaudējis vecākus. Skolas gaitas sācis 1945. gadā, kad iestājies Ķepovas septiņgadīgā skolā, kur mācījies līdz 1951. gadam. Pēc tam mācības turpinājis Viļānu vidusskolā, kuru beidzis 1956. gadā. Pēc skolas beigšanas strādājis Līgatnē, Rīgā un dienējis armijā (1959-1962). Bijis precējies, sieva - Terēza.

Jau jaunībā daudz nodarbojies ar sportu, sevišķi ar futbolu un īso distanču skriešanu. Tāpēc 1963. gadā iestājies Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūtā (LVFKI, tagad Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmija), kuru 1967.gadā beidzis kā futbola speciālists. Tomēr vienlaicīgi ļoti interesējies par šahu, kurā sasniedzis meistarkandidāta līmeni. 

Pēc LVFKI beigšanas pārcēlies dzīvot uz Jēkabpili, kur no 1967. gada līdz 2009. gadam strādājis vietējā sporta skolā. Kopā ar Kazimiru Unguru, Leonardu Volminski, Ilgoni Rupeiku un Apoloniju Grīvnieci bijis rajona šaha izlases komandas sastāvā, kas īsā laikā izcīnīja vietu un vēlāk nostiprinājās Latvijas komandu šaha čempionāta augstākajā līgā. 1976. gadā kopā ar Jēkabpils komandu uzvarējis sporta biedrības "Vārpa" komandu šaha čempionātā. Šajā pašā gadā izcīnījis 3. vietu sporta biedrības "Vārpas" individuālajā šaha čempionātā.

Izveidojis Jēkabpils sporta skolas šaha nodaļu, kurai veltījis savu mūžu. Kā šaha treneris veltījis sevi jaunatnes audzināšanai, uzskatot, ka skolēnus ar šaha spēles palīdzību var iemācīt radoši domāt, strādāt un sasniegt labus rezultātus. Izaudzinājis daudzus labus šahistus, vēl vairāk labu cilvēku un daudz darījis, lai Jēkabpils kļūtu par vienu no Latvijas šaha centriem. Godinot viņa ieguldījumu šaha attīstībā, kopš 2011. gada Jēkabpilī notiek ikgadējie Jāņa Mileikas piemiņas turnīri.

2020. gada nogalē tika izdota rāmata "Treneris Jānis Mileika", kura sastāv no Jāņa Mileikas biogrāfijas, stāstiem par viņu un šaha attīstību Jēkabpilī, aprakstiem par deviņiem viņa piemiņas turnīriem un citas derīgas informācijas.

Atsauces

Literatūra 
 Encyclopedia of Latvian chessplayers : 1900-2000 / compiled by Val Zemitis ; editors, J. Vitomskis ... [et al. ]. [ASV : b. n.], 2009 2 sēj. : il., portr. ; 29 cm.
 "Тренер Янис Милейка", Rīga 2020 (izdevējs Jurijs Agafonovs), ISBN 978-9934-23-235-0

1936. gadā dzimušie
2010. gadā mirušie
Krāslavas novadā dzimušie
Latvijas šahisti
PSRS šahisti
Šaha treneri
Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmijas absolventi
Dzintars (Pūres pagasts)

Dzintars, agrāk Viljete, ir ciems Latvijā, Tukuma novada Pūres pagastā pie autoceļa V1438 (Pūre—Lamiņi), Viljetupes krastos. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Pūres muižas Viljetes pusmuižas (Wileten, Wiljatlen) centru.

Atsauces 

Tukuma novada ciemi
Latvijas ciemi
Pūres pagasts
Avotiņš

Avotiņš (sieviešu dzimtē Avotiņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „avots” pamazināmās formas vai vietvārda Avotiņi. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Uģis Avotiņš (1986) — latviešu hokejists;
 Viktors Avotiņš (1947) — latviešu publicists, dzejnieks, žurnālists un sabiedriskais darbinieks.

Latviešu uzvārdi
Lamiņi

Lamiņi ir ciems Latvijā, Tukuma novada Pūres pagastā pie autoceļu V1437 (Bieļas—Kaive—Lamiņi—Zentene) un V1438 (Pūre—Lamiņi) krustojuma. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Lamiņu muižas (Lievenhof, Liwinhof) centru. Lamiņos atrodas Lamiņu katoļu baznīca.

Atsauces 

Tukuma novada ciemi
Latvijas ciemi
Pūres pagasts
Bleiks Vīlers

Bleiks Vīlers (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2017) Vīlers spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vinipegas "Jets" sastāvā, pildot arī tās kapteiņa funkcijas.

Spēlētāja karjera 
Pēc vairākām NCAA aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Vīlers sāka 2008.—09. gada sezonā, kad noslēdza līgumu ar NHL klubu Bostonas "Bruins" un izcīnīja vietu tās sastāvā. Jau 2008. gada 9. oktobrī savā debijas spēlē NHL guva arī pirmos vārtus, pārspējot Peteru Budaju. 2010.—11. gada sezonas otrajā pusē tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers". Sezonas nogalē viņa līdzšinējais klubs, Bostonas "Bruins", izcīnīja Stenlija kausu.

2011. gada vasarā Vīlers kopā ar franšīzi pārcēlās uz Vinipegas "Jets". Tās sastāvā hokejists kļuva par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem. 2014.—15. gada sezonā sāka pildīt kapteiņa palīga funkcijas, taču divas sezonas vēlāk kļuva par komandas kapteini.

ASV hokeja izlases rindās spēlējis 2014. gada olimpisko spēļu turnīrā, kā arī 2011. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Atlantas "Thrashers" spēlētāji
Vinipegas "Jets" spēlētāji
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Elmpti

Fon Elmpti () bija vācbaltiešu dzimta, kas ieceļoja Sāmsalā 14. gadsimta beigās un 18. gadsimtā Kurzemes guberņā. 1784. gadā baroni fon Elmpti ierakstīti Kurzemes bruņniecības matrikulā, bet 1854. gadā matrikulā ierakstīti grāfi Elmpti. Dzimtas valdījumā atradās Svitenes muiža Zemgalē.

Vēsture 
Zināms, ka Vilhelma no Elmetes (1361–1406) dēls pārcēlās uz dzīvi Sāmsalā un tika uzņemts Sāmsalas bruņniecībā, bet viņa dēls Johans van Elmete dzīvoja Tallinā.   
Cita Elmptu dzimtas atzara pārstāvis bija Johans Martins fon Elmpts (1726-1802), kas ķeizarienes Elizabetes valdīšanas laikā 1749. gadā iestājās Krievijas impērijas karadienestā un piedalījās Septiņgadu karā (1756-1763) pret Prūsiju.
Vēlāk kā ģenerālis piedalījās arī Krievu—turku karā (1768—1774) un (1787—1792).
1790. gadā ieguva mantojamu Svētās Romas impērijas grāfa titulu, bet 1797. gadā ģenerālfeldmaršala pakāpi. Ieguva savā īpašumā Svitenes muižu, kurā pēc ģenerālfeldmaršala Johana Martina fon Elmpta nāves no 1802. gada saimniekoja viņa dēls grāfs Filips fon Elmpts (1763—1818), kas uzdienējās līdz Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnanta pakāpei.

Grāfa Johana fon Elmpta meita Cecīlija (Cäcilie Philippine von Elmpt, 1812-1892) apprecējās ar ķeizara Nikolaja I ģenerāladjutantu, ģenerālleitnantu Jozefu Karlu fon Anrepu (1798-1860) un 1853. gadā saņēma atļauju apvienot abu dzimtu uzvārdus vienā Anrepi-Elmpti (Grafen Anrep-Elmpt).
1855. gadā dzimta ierakstīta Igaunijas bruņniecības matrikulā. Viņu dēls bija ģeogrāfs grāfs Reinholds Anreps-Elmpts (Reinhold Johann Philipp, Graf Anrep-Elmpt, 1834-1888).

Svitenes muiža pārgāja Anrepu-Elpmtu dzimtas valdījumā, 1843. gadā tur piedzima viņu meita Marija (Maria Cäcilie Magdalene von Anrep-Elmpt, 1843-1925) un 1847. gadā meita Cecīlija, precējusies fon Keizerlinga (Cecile Maria Anna Amalie Elisabeth von Keyserlingk, 1847-1928).

Atsauces

Ārējās saites 
 Эльмпт - Словари и энциклопедии на Академике
 Эльмпт - Центр генеалогических исследований
 Анрепы-Эльмпты (графы и Анрепы дворяне) - Словари и энциклопедии на Академике
 Анрепы-Эльмпты (графы и Анрепы дворяне)
 Анрепы-Эльмпты // Энциклопедия Брокгауза и Ефрона
 граф Анреп-Эльмпт Иосиф Романович 

Kurzemes bruņniecības dzimtas
Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Zentene

Zentene ir ciems Latvijā, Tukuma novada Zentenes pagasta centrs autoceļu V1437 (Bieļas—Kaive—Lamiņi—Zentene), V1435 (Līgas—Zentene—Rideļi) un V1364 (Balgale—Zentene) krustojumā.

Ciems veidojies ap Zentenes muižas komplesu.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Shiphola

Karaliskā Shipholas lidosta () ir starptautiska lidosta Nīderlandē. Atrodas 9 km uz dienvidrietumiem no Amsterdamas. Piektā noslogotākā lidosta Eiropā (pēc pasažieru skaita). Tai ir viens liels terminālis. KLM bāzeslidosta.

 atvērta kā militārā aviobāze, nosaukta pēc bijušā nocietinājuma (Fort Schiphol). Pēc Pirmā pasaules kara to sāka izmantot arī kā civilo lidostu. Otrā pasaules kara laikā iznīcināta spridzināšanas laikā, pēc kara tika ātri atjaunota tās darbība.

Vispopulārākie lidojumu galamērķi no Amsterdamas lidostas ir Londona, Barselona un Parīze.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Lidostas Nīderlandē
Transports Nīderlandē
Amsterdama
Ziemeļholande
Holla efekts

Edvīna Holla vārdā nosauktais Holla efekts apraksta elektriskā sprieguma rašanos elektriskajā vadītājā, pa kuru plūst elektriskā strāva un kurš atrodas stacionārā magnētiskajā laukā. Spriegums rodas perpendikulāri gan strāvas, gan magnētiskā lauka virzienam un saucas Holla spriegums .

Sprieguma vērtību var aprēķināt pēc šādas formulas:

kur 
  - elektriskās strāvas stiprums, 
  - magnētiskā lauka indukcija,
  - elementa biezums  lauka virzienā, 
  - Holla konstante (jeb Holla koeficients).

Elektromagnētisms
Pršibislava

Pršibislava () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Havlīčkūvbrodas apriņķī pie Sāzavas upes.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 1235. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Cilvēki
1424. gada 11. oktobrī Pršibislavā no mēra mira čehu nacionālais varonis Jans Žižka. 

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Latvijas vērtīgāko uzņēmumu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti Latvijas vērtīgākie uzņēmumi saskaņā ar investīciju pakalpojumu sniedzēja Prudentia un biržas Nasdaq Riga kopš 2005. gada veidoto Latvijas vērtīgāko uzņēmumu TOP101.

2020. gada Latvijas vērtīgākie uzņēmumi

2015. gada Latvijas vērtīgākie uzņēmumi

Ārējās saites 
 Latvijas vērtīgāko uzņēmumu TOP101

References 

Latvijas saimniecība