joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Edgars Zausājevs

Edgars Zausājevs (dzimis ) ir latviešu politiķis un uzņēmējs, bijušais Latvijas Republikas Materiālo resursu ministrs, vēlāk Latvijas Republikas Ārējās tirdzniecības ministrs.

Dzīvesgājums 
Mācījās Jūrmalas 3. vidusskolā. Studēja Ļeņingradas Elektrotehniskajā institūtā ().
Perestroikas laikā 1987. gadā Zausājevu iecēla par Latvijas PSR Valsts materiāli tehniskās apgādes komitejas priekšsēža vietnieku. Latvijas neatkarības atjaunošanas periodā viņš bija Latvijas Republikas Ministru padomes Materiālo resursu ministrs (1990—1991), bet Otrās Godmaņa valdības laikā Ārējās tirdzniecības ministrs (1991—1993). Gatavojās demisionēt 1992. gada maijā, tad septembrī, bet abas reizes tika atrunāts. 

1992. gadā viņa dibinātā akciju sabiedrība "Dambis" privatizēja militāro sakaru līdzekļu rūpnīcu "Komutators". Vēlāk viņš kļuva par AS “Dambis” padomes priekšsēdētāju un uzņēmuma akciju kontrolpaketes īpašnieku.

Apbalvojumi 
 Atzinības krusts, IV šķira (2005)

Atsauces 

Latvijas uzņēmēji
1945. gadā dzimušie
Atzinības krusta virsnieki
Malkoms Filipi Silva de Oliveira

Malkoms Filipi Silva de Oliveira (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2019) Malkoms pārstāv Krievijas Premjerlīgas komandu Sanktpēterburgas "Zenit".

Karjera 
Malkoms savu karjeru sāka Brazīlijas A sērijas komandā Sanpaulu "Corinthians". 2016. gadā pievienojās Ligue 1 komandai Bordo "Girondins". 2018. gadā Malkoms bija tuvu pārejai uz Serie A komandu AS Roma, tomēr viņš pievienojās FC Barcelona.  Pirmajā sezonā Barcelona sastāvā viņš guva tikai vienus vārtus. 2019. gada augustā Malkoms pievienojās Krievijas Premjerlīgas komandai Sanktpēterburgas "Zenit".

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Sanpaulu štatā dzimušie
Nepabeigti raksti par Brazīlijas futbolistiem
Brazīlijas futbolisti
Bordo "Girondins" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Sanktpēterburgas "Zenit" spēlētāji
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Vinisiuss Žuniors

Vinisiuss Žuniors (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2021) Žuniors pārstāv La Liga komandu Madrides "Real".

Karjera 
Žuniors savu karjeru sāka Riodežaneiro "Flamengo".  sasniedzot 18 gadu vecumu (minimālais vecums. lai veiktu starptautisku pāreju) Žuniors pievienojās Madrides "Real".

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Riodežaneiro štatā dzimušie
Nepabeigti raksti par Brazīlijas futbolistiem
Brazīlijas izlases futbolisti
Brazīlijas futbolisti
Madrides "Real" spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Tomāšs Vaclīks

Tomāšs Vaclīks (, dzimis ) ir čehu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Čehijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Vaclīks pārstāv Grieķijas Superlīgas komandu Olympiacos.

Karjera 
Vaclīks savu karjeru sāka Čehijas komandās MFK Vítkovice un FK Viktoria Žižkov. 2012. gadā pievienojās Prāgas "Sparta". Pēc divām sezonām pievienojās Šveices Superlīgas komandai FC Basel. 2018. gada vasarā Vaclīks pievienojās Sevilla FC. Ar Sevilla uzvarējis UEFA Eiropas līgā. 2021. gadā Vaclīks pievienojās Grieķijas komandai Olympiacos.

Čehijas futbola izlases sastāvā debitēja  spēlē pret Slovākiju.

Sasniegumi 
Basel

 Šveices Superlīga: 2014–15, 2015–16, 2016–17
 Šveices kauss: 2016–17

Sevilla

 UEFA Eiropas līga: 2019–20

Individuālie sasniegumi

 Čehijas gada futbolists: 2018

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Nepabeigti raksti par Čehijas futbolistiem
Čehijas izlases futbolisti
Čehijas futbolisti
FC Basel spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Morāvijas-Silēzijas apgabalā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Sliktie kaimiņi 2

"Sliktie kaimiņi 2" () ir 2016. gada komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Nikolass Stollers. Galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Sets Rogens, Rouza Bairna, Hloja Greisa Moreca, Deivs Franko un Aiks Barinholcs. Filmas pirmizrāde notika  Berlīnē. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "Sliktie kaimiņi".

Filmas sižets norisinās divus gadus pēc pirmās filmas notikumiem. Makam un Kellijai kaimiņos ievācas studenšu korporācija, kas izrādās vēl nemierīgāka par mājā iepriekš dzīvojošo studentu apvienību. Tāpēc Maks un Kellija lūdz sava bijušā ienaidnieka Tedija palīdzību, lai tiktu ar studentēm galā.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Pludmales patruļa (filma)

"Pludmales patruļa" () ir 2017. gada asa sižeta komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma seriālu. Filmas režisors  ir Sets Gordons. Galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Prijanka Čopra, Dveins Džonsons un Aleksandra Dadario. Filmas pirmizrāde notika  Maiami.

Pieredzējušam glābējam Mičam Bukanonam jāsadarbojas ar jauno pludmales patruļas darbinieku Metu Broudiju pēc tam, kad tiek atklāts noziedzīgs plāns, kas apdraud pludmales nākotni.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Pievilcīgs, ļauns un slikts

"Pievilcīgs, ļauns un slikts" () ir 2019. gada biogrāfisks krimināltrilleris, kas balstīts uz Elizabetes Kendalas memuāriem The Phantom Prince: My Life with Ted Bundy. Filmas režisors un viens no producentiem ir Džo Berlingers. Galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Lilija Kolinsa, Kaja Skodelario un Džons Malkovičs. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

1969. gadā jurisprudences students Teds Bandijs iepazīstas ar Lizu Kendalu, sekretāri un vientuļo māti. Abi drīz uzsāk romantiskas attiecības. 1974. gadā masu plašsaziņas līdzekļos sāk parādīties ziņas par jaunu sieviešu slepkavībām, savukārt gadu vēlāk Teds tiek arestēts. Drīz vien sākas garas tiesas prāvas, kurās Tedu tiesā par slepkavību veikšanu, tomēr Liza atsakās ticēt, ka Teds ir vainīgs šajos noziegumos.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Piedošana (filma)

"Piedošana" () ir 2007. gada romantiska kara traģēdija, kas balstīta uz Iana Makjuana romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir Džo Raits. Galvenās lomas atveido Džeimss Makavojs, Kīra Naitlija, Sērša Runena, Vanesa Redgreiva un Romola Garai. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Pēc tam, kad 13 gadus vecā Brionija Telisa apsūdz savas vecākās māsas draugu noziegumā, ko viņš nav izdarījis, Brionija neatgriezeniski izmaina vairāku cilvēku dzīves.

Filma tika nominēta 7 Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām uzvarēja nominācijā labākā oriģinālmūzika.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV romantikas filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
Francijas filmas
BAFTA kino balvas ieguvēji (filmas)
Romantikas filmas
Maho Šimidzu

Maho Šimidzu () ir bijusī japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
Masako Jošida

Masako Jošida () ir bijusī japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
Keiko Saito

Keiko Saito () ir bijusī japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
Homare Sava

Homare Sava (; dzimusi ) ir bijusī japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1978. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Kodzue Ando

Kodzue Ando (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1982. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Karina Marujama

Karina Marujama (; dzimusi ) ir bijusī japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1983. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Miho Fukumoto

Miho Fukumoto (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1983. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Kjoko Jano

Kjoko Jano (; dzimusi ) ir bijusī japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1984. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Aja Mijama

Aja Mijama (; dzimusi ) ir bijusī japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1985. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Šinobu Ono

Šinobu Ono (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1984. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Jūki Nagasato

Jūki Nagasato (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1987. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Jukari Kinga

Jukari Kinga (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1984. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Adzusa Ivašimidzu

Adzusa Ivašimidzu (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1986. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Midzuho Sakaguči

Midzuho Sakaguči (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1987. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Ajumi Kaihori

Ajumi Kaihori (; dzimusi ) ir bijusī japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1986. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Aja Samešima

Aja Samešima (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1987. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Saki Kumagai

Saki Kumagai (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1990. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Nahomi Kavasumi

Nahomi Kavasumi (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1985. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Megumi Takase

Megumi Takase (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1990. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Mana Ivabuči

Mana Ivabuči (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1993. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Asuna Tanaka

Asuna Tanaka (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1988. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Kumi Jokojama

Kumi Jokojama (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1993. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
Risa Šimidzu

Risa Šimidzu (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1996. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Hinata Mijadzava

Hinata Mijadzava (; dzimusi ) ir japāņu futboliste, bijusi Japānas sieviešu futbola izlases dalībniece.

Nacionālā izlase

Atsauces

Ārējās saites

1999. gadā dzimušie
Japānas futbolisti
Japānas izlases futbolisti
Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt

"Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt" () ir 2018. gada romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Ols Pārkers. Galvenās lomas atveido Amanda Saifreda, Pīrss Brosnans, Dominiks Kūpers, Kolins Fērts, Endijs Garsija un Lilija Džeimsa. Filmas pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā. Filma ir turpinājums 2008. gada filmai Mamma Mia!.

Filmas sižets norisinās piecus gadus pēc pirmās filmas notikumiem. Sofija gatavojas lielajai viesnīcas Bella Donna atkalatvēršanai, kā arī uzzina vairāk par savas mātes pagātni.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kinokomēdijas
Mamma Mia!
Miljardieru klubs

"Miljardieru klubs" () ir 2018. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Džeimss Kokss. Galvenās lomas atveido Ansels Elgorts, Tarons Edžertons, Kevins Speisijs, Emma Robertsa, Džeremijs Ērvins un Tomass Kokerels. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Filma ir balstīta uz patiesiem notikumiem.

Filmas sižets notiek 20. gadsimta 80. gados. Bagātu jauniešu grupa Losandželosā iesaistās Ponci shēmā, kas drīz vien noved pie slepkavības.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
Death Defying Acts

Death Defying Acts ir 2007. gada romantiska filma, kuras režisore ir Džiliana Ārmstronga. Galvenās lomas atveido Gajs Pīrss, Ketrina Zeta-Džonsa, Timotijs Spols un Sērša Runena. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Filmas sižets notiek 20. gadsimta 20. gados. Harijs Hudini uzsāk kaislīgu mīlas dēku ar skotu krāpnieci Mēriju Makgārviju.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
Austrālijas filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Piektā vara

"Piektā vara" () ir 2013. gada biogrāfisks trilleris, kura režisors ir Bills Kondons. Galvenās lomas atveido Benedikts Kamberbačs, Daniels Bruls, Entonijs Makijs, Deivids Tjūliss, Alīsia Vīkandere, Stenlijs Tuči un Lora Linnija. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Filma veidota par WikiLeaks, mājaslapu, kurā 2010. gadā tika publicēti ar Afganistānas karu saistīti dokumenti.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Askari Mohammadians

Askari Mohammadians (; dzimis ) ir bijušais Irānas brīvā stila cīkstonis, 1988. un 1992. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs.

Biogrāfija 
Dzimis Irānas ziemeļos Māzenderānas ostāna administratīvais centrā Sārī.

1982. gada izcīnīja sudraba medaļu Āzijas spēlēs. Gadu vēlāk kļuva par Āzijas čempionu. 1986. gadā ieguva zelta medaļu Āzijas spēlēs Seulā.
1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Askari uzvarēja savā grupā un iekļuva finālā, kur cīņā par zelta medaļu zaudēja krievu cīkstonim Sergejam Beloglazovam un tika apbalvots ar sudraba medaļu. Viņš bija vienīgais Irānas sportists, kas Seulas olimpiādē kļuva par medaļnieku. 1989. gadā Askari kļuva par sudraba medaļas ieguvēju pasaules čempionātā un Āzijas spēlēs.

Savās otrajās olimpiskajās spēlēs 1992. gadā Barselonā Askari atkārtoti ieguva sudraba medaļu, šoreiz cīņā par zeltu nācās atzīt amerikāņu cīkstoņa Džona Smita pārākumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1963. gadā dzimušie
Irānas cīkstoņi
1988. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki cīņas sportā
Malindi

Malindi (svahili: Malindi; pazīstama pēc portugāļu nosaukuma Melinda, ) ir ostas pilsēta Kenijas dienvidaustrumos, Malindi rajona administratīvais centrs.

Ģeogrāfija 
Pilsēta atrodas Indijas okeāna krastā pie Galanas upes grīvas. Koraļļu rifi kalpo par Malindi aizsegu no okeāniskajām vētrām. Malindi atrodas 120 km uz ziemeļaustrumiem no Mombasas, Krasta provinces administratīvā centra.

Vēsture 
Mūsdienu arheoloģiskie atradumi ļauj uzskatīt, ka jau no 9. gadsimtā mūsdienu Malindi teritorijā atradās zvejnieku apmetnes, kas kultūras ziņā ir līdzīgi mūsdienu pokomo.

Kā suahili piekrastes apmetne Malindi ir zināma no 13. gadsimta. Kādu laiku šī pilsēta cīnījās par dominanci šajā Austrumāfrikas daļā pat ar Mombasu. Tradicionāli tā bija ostas pilsēta ar ārzemju pārstāvniecībām.

1414. gadā Malindi apmeklēja slavenais ķīniešu ceļotājs Džens He. Šajā sakarā vietējais virsaitis nosūtīja viņam personīgo apsardzi, bet dāvanā uz Ķīnu nogādāja uz kuģi žirafi.

Portugāļu pirmatklājējs Vasko da Gama apmeklēja Malindi 1498. gadā sakarā ar līguma noslēgšanu ar vietējiem valdniekiem par pavadoņu piešķiršanu priekš viņa ceļojuma uz Indiju. Toreiz arī tika uzstādīts līdz mūsdienām saglabājušais padrans (no koraļļiem celts pīlārs) par godu šim notikumam. Jau nākamajā 1499. gadā portugāļi šeit nostiprinājās un dibināja tirdzniecības misiju, bet pilsēta no tā laika bieži kalpoja par ostu eiropiešu kuģiem, kas kursēja šajā Indijas okeāna daļā. 1541. gadā pilsētā vairākus mēnešus dzīvoja pazīstamais jezuītu misionārs Francisks Ksaverijs.

Ap 1630. gadu pilsēta nonāca Portugāles varā, un turpmāk tās liktenis daudzējādi ir līdzīgs Mombasas liktenim. 2. pasaules kara laikā (1940. gada 24. oktobrī) Malindi bombardēja itāļu aviācija.

Mūsdienās Malindi ir nozīmīgs tūrisma centrs. Īpaši populārs tas ir Itālijas tūristiem. Līdz mūsdienām samērā labā stāvoklī ir saglabājusies suahili apbūve (Vecpilsēta), ieskaitot mošeju un piekrastes pili. Uz dienvidiem no Malindi ir saglabājušās Gedes viduslaiku drupas.

Ekonomika un transports 
Malindi un pieguļošo teritoriju iedzīvotāju lielākais vairums nodarbojas ar lauksaimniecību un zvejniecību, taču pilsētas ekonomikas pamatnozare ir tūrisms, un, pirmkārt, starptautiskais. Un to stimulē blakus esošais lielākais kūrorts Vatamu ar savu Nacionālo jūras parku.

Transporta sakarus nodrošina autobusu un autotransporta satiksme ar Mombasu un Lamu, un netieši arī ar galvaspilsētu Nairobi. Taču būtiskākā nozīme ir Malindi lidostai, kur tiek nodrošināti iekšzemes avioreisi.

Atklātā okeānā netālu no Malindi atrodas Broglio Space Port (jūrā bāzēts San Marko kosmodroms), kuru izmantoja Itālijas kosmiskā pārvalde sadarbībā ar NASA. Kosmiskie starti tika veikti no 1964. līdz 1988. gadam. Pēc tam kosmodroma platforma tika iekonservēta.

Atsauces 

Kenijas pilsētas
Vana Sjui

Vana Sjui ( ; dzimusi ) ir bijusī ķīniešu brīvā stila cīkstone, 2004. gada vasaras olimpisko spēļu čempione.

Biogrāfija 
Vana Sjui dzimusi 1985. gadā Pekinā. Astoņi gadu vecumā viņa iestājās sporta skolā, kur nodarbojās ar džudo. Jau 13 gadu vecumā iekļuva Pekinas cīņas sporta izlasē.

2001. gadā Vana kļuva par Āzijas čempioni. 2002. gada pasaules čempionātā izcīnīja sudraba medaļu, bet gadu vēlāk — bronzas medaļu. 

Vana Sjui piedalījās 2004. gada olimpiskajās spēlēs Atēnās, kur finālā ar rezultātu 7-2 pieveica Krievijas cīkstoni Guzeli Manjurovu. Viņa bija pirmā ķīniešu cīkstone — olimpiskā čempione. 2006. gadā viņa uzvarēja Āzijas spēlēs. 2007. gadā izcīnīja sudraba medaļas Āzijas čempionātā un pasaules kausā, bet pasaules čempionātā ieņēma piekto vietu.

Atsauces

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Pekinā dzimušie
Ķīnas cīkstoņi
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Martens de Rons

Martens de Rons (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Pašlaik (2019) de Rons pārstāv Serie A komandu Bergamo "Atalanta" un Nīderlandes futbola izlasi.

Karjera 
Savu karjeru de Rons sāka Eredivisie komandās Sparta Rotterdam un SC Heerenveen. 2015. gadā pievienojās Bergamo "Atalanta". Pēc vienas sezonas de Rons pievienojās Anglijas Premjerlīgas komandai Middlesbrough FC. Pēc Middlesbrough izkrišanas uz Anglijas čempionātu, de Rons atkal pievienojās Atalanta.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitēja  spēlē pret Luksemburgu.

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Nepabeigti raksti par Nīderlandes futbolistiem
Nīderlandes izlases futbolisti
Nīderlandes futbolisti
Bergamo "Atalanta" spēlētāji
Middlesbrough FC spēlētāji
Dienvidholandē dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Fantastiskā mīlestība un kur to rast

"Fantastiskā mīlestība un kur to rast" () ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Saimons Abouds. Galvenās lomas atveido Džesika Brauna Findlija, Toms Vilkinsons, Endrjū Skots, Džeremijs Ērvins, Anna Čanselore, Eilīna Deivisa un Šeila Henkoka. Filmas pirmizrāde notika .

Bella Brauna ir jauna sieviete, kura sapņo kļūt par bērnu grāmatu autori un kura necieš dažādus augus. Laika gaitā viņa iedraudzējas ar savu kašķīgo kaimiņu, viņa mājsaimnieci un izgudrotāju, kurš bieži apmeklē bibliotēku.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Tagad ir īstais laiks

"Tagad ir īstais laiks" () ir 2012. gada drāma, kas balstīta uz Dženijas Dounhemas romānu Before I Die. Filmas režisors un scenārija autors ir Ols Pārkers. Galvenās lomas atveido Dakota Faninga, Džeremijs Ērvins, Pedijs Konsadains, Olīvija Viljamsa un Kaja Skodelario. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Tesa, kurai ir neārstējama leikēmija, sastāda sarakstu ar tām lietām, ko viņa vēlētos izdarīt pirms nomiršanas. Saraksta augšgalā ir Tesas vēlme zaudēt nevainību.

Atsauces

Ārējās saites 

2012. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Lielās cerības

"Lielās cerības" () ir 2012. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Čārlza Dikensa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Maiks Ņūels. Galvenās lomas atveido Džeremijs Ērvins, Robijs Koltreins, Holideja Greindžera, Helēna Bonema Kārtere un Ralfs Fainss. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Dažādi notikumi uz visiem laikiem izmaina bāreni Pipu pēc tam, kad viņš izlemj sākt jaunu dzīvi kā džentlmenis.

Atsauces

Ārējās saites 

2012. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Vīri melnā: Globālie draudi

"Vīri melnā: Globālie draudi" () ir 2019. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas komēdija, kuras režisors ir F. Gerijs Grejs. Filma ir balstīta uz Marvel Comics tāda paša nosaukuma komiksiem. Filma ir atvasinājums "Vīri Melnā" filmu sērijai.

Galvenās lomas filmā atveido Kriss Hemsvorts, Tesa Tompsone, Rebeka Fērgusone, Kumeils Nandžiani, Reifs Spols, Emma Tompsone un Liams Nīsons. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Sižets 
Pēc notikumiem filmā "Vīri melnā 3" Londonā tiek nodibināta Vīru melnā filiāle MIB. Mollija atrod MIB bāzi un pievienojas Vīriem melnā. Filiāles vadītājs Lielais T Mollijai, nu jau kā aģentei M, piešķir partneri — aģentu H. Abi slepenie aģenti sāk izmeklēt citplanētiešu uzbrukumu sēriju, kā rezultātā H un M apceļo visu pasauli.

Atsauces

Ārējās saites 

2019. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Kinokomēdijas
Vīri melnā
Arnolds Nikolajs Čuibe

Arnolds Nikolajs Čuibe (1908—1941) bija latviešu arhitekts, Latvijas Republikas Izglītības ministrijas būvniecības biroja arhitekts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1908. gada 18. februārī Valmierā skolotāja Arnolda Čuibes un viņa sievas Annas, dz. Vikmanis, ģimenē. 1924. gada pavasarī beidzis Valmieras vidusskolu un rudenī iestājies Latvijas Universitātes arhitektūras fakultātē, kuru beidzis 1933. gadā. No 1935.-1940. gadam bijis Izglītības ministrijas skolu departamenta būvniecības biroja vadītājs. Projektējis skolu ēkas Pālē, Valmierā un Talsos. Strādājis kā skolotājs Rīgas Valsts tehnikumā un Latvijas Kultūras veicināšanas biedrības ģimnāzijā. Aizsargu organizācijas loceklis.

No 1928. gada rudens bija latviešu studentu korporācijas Fraternitas Lataviensis biedrs. 
 
Nošauts 1941. gada 27. jūnijā Rīgas Centrālcietumā. Apglabāts Rīgas Meža kapos.

Projektētās ēkas

Atsauces 

Latvijas arhitekti
1908. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Valmierā dzimušie
Padomju represijās nogalinātie
Arnolds Čuibe

Arnolds Oskars Čuibe (1879—1941) bija latviešu skolotājs,  Latvijas Republikas Izglītības ministrijas Skolu departamenta vicedirektors.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1879. gadā Ērgļos skolotāja Jāņa Čuibes ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas reālskolā un pedagogu kursos Cēsīs. Studēja Maskavas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē. Strādāja par skolotāju Saikavas skolā, bija Valmieras reālskolas direktors un Valsts Rūjienas vidusskolas direktors (1921—1926), vēlāk Jelgavas skolotāju institūta mācībspēks un Izglītības ministrijas ierēdnis.
Nošauts 1941. gada 27. jūnijā Rīgas Centrālcietumā.

Bija latviešu studentu korporācijas Fraternitas Lataviensis goda filistrs.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira, Nr. 891. 
 Atzinības krusts, 3. šķira, Nr. 28.

Darbi 
 A. Čuibe un M. Celms. Matēmatikas sākumi. Rīga: Valters un Rapa, 1937. — 110 lpp.

Atsauces 

Latvijas pedagogi
1879. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Padomju represijās nogalinātie
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Atzinības krusta komandieri
Valmieras 5. vidusskola

Valmieras 5. vidusskola ir vispārējās vidējās izglītības mācību iestāde Valmieras pilsētā. Tā atrodas pie Dzirnavu ezeriņa Raiņa ielā 3. Skola darbojas kopš 1919. gada.

Izglītības programmas 
Pamatizglītības programma (kods 21011111), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011), Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientētā (policija) virziena programma (31014011), Speciālā pamatizglītības programma izglītojamiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611),  Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientēta virziena programma/kultūrizglītība (31014011).

Skolas vēsture 

1919. gadā Rīgas ielā 2 atvēra Valmieras pilsētas komercskolu (vecais skolas nams bija celts 1780. gadā), kuru 1929. gadā pārdēvēja par Valmieras Valsts komercskolu.
1938. gada 9. septembrī	uzsāka jaunās skolas ēkas būvi (arhitekts Arnolds Nikolajs Čuibe), pabeigto ēku Raiņa ielā 3 iesvētīja 1939. gada 17. decembrī.
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada vasarā	skolu pārdēvēja par Valmieras Valsts ekonomisko tehnikumu. Vācu okupācijas laikā 1942. gadā komercskolas telpās ierīkoja kara slimnīcu. Pēckarara gados Valmieras ekonomiskajā tehnikumā izglītoja grāmatvežus un tirdzniecības darbiniekus. 
1948. gadā to pārdēvēja par Valmieras Pedagoģisko skolu, bet 1958. gadā par Valmieras 3. vidusskolu, 1960. gadā par Valmieras 1. astoņgadīgo skolu, 1977. gadā par Valmieras 5. vidusskolu.
2001. gadā uzcēla jaunu korpusu mazo klašu skolēniem un pilnībā rekonstruēja sporta zāli.

Atsauces 

Skolas Valmierā
Vidusskolas Latvijā
Valmieras 2. vidusskola

Valmieras 2. vidusskola ir vispārējās vidējās izglītības mācību iestāde Valmieras pilsētā. Tajā ietilpst arī Valmieras vakara (maiņu) vidusskola un Valmieras pirmsskolas izglītības grupas. Vakara (maiņu) vidusskola izglītības programmas veic gan galvenajā skolas ēkā Raiņa ielā 11, Valmierā, gan arī Valmieras cietumā (Dzirnavu ielā 32).

Izglītības programmas 
Vispārējās pirmsskolas izglītības programma (kods 01011111), Mazākumtautību vispārējās pirmsskolas izglītības programma (01011121), Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121), Speciālās pamatizglītības mazākumtautību programmu izglītojamajiem ar
mācīšanas traucējumiem (21015621), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību programma (31011021), Pamatizglītības 2. posma (7.-9. klase) programma (23011112), Pamatizglītības 2. posma (7.-9. klase) pedagoģiskās korekcijas programma (23011812), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011013), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011012).

Skolas vēsture 

1908. gadā tika atklāta Valmieras sieviešu ģimnāzija Rīgas ielā 42 (ēkas arhitekts Aleksejs Kīzelbašs, būvuzņēmējs Oto Baltiņš). No 1919. gada līdz 1947. gadam ēkā darbojās Valmieras pilsētas I pamatskola. Pēc Valmieras ieņemšanas Otrā pasaules kara laikā 1944. gada rudenī iekārtoja skolu Krāsotāju ielā 1, kurā mācības notika krievu valodā. 1948. gadā to pārveidoja par septiņgadīgo skolu un pārcēla uz bijušās Valmieras pilsētas I. pamatskolas ēku Rīgas ielā 42. 1950. gadā to pārveidoja par Valmieras 2. vidusskolu, 1989. gadā atklāja Valmieras 2. vidusskolas jauno ēku, uz kuru pārveidoja klases ar krievu mācību valodu arī no Valmieras 4. vidusskolas.

Atsauces 

Skolas Valmierā
Vidusskolas Latvijā
Zviedrijas sieviešu futbola izlase

Zviedrijas sieviešu futbola izlase ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Zviedriju starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Zviedrijas Futbola asociācija.

Zviedrijas izlase ir uzvarējusi pirmajā Eiropas čempionātā 1984. gadā, vēl trīs reizes izcīnījusi 2. vietu. Komanda līdz šim ir kvalificējusies visiem FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīriem. Labākais rezultāts tika sasniegts 2003. gadā, kad tā iekļuva finālā, kur papildlaikā piekāpās Vācijai. Trīs reizes Zviedrijas futbolistes ir izcīnījušas 3. vietu (1991, 2011, 2019). 

Vasaras olimpiskajās spēlēs izlase ir spēlējusi septiņas reizes. Labākais sasniegums ir 2. vieta, ko izdevies izcīnīt divreiz — 2016. gadā Riodežaneiro un 2020. gada olimpiskajās spēlēs Tokijā.

2022. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 2. vietā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Pasaules kauss

Olimpiskās spēles

Eiropas čempionāts

Atsauces

Ārējās saites 

 Sieviešu izlase Zviedrijas Futbola asociācijas vietnē 
 Zviedrijas profils FIFA vietnē  

Sieviešu futbola izlases
Futbols Zviedrijā
Itālijas sieviešu futbola izlase

Itālijas sieviešu futbola izlase () ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Itāliju starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Itālijas Futbola federācija (FIGC). 

FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrā izlase ir spēlējusi trīs reizes, divas reizes iekļuvusi  ceturtdaļfinālā: debijas reizē 1991. gadā un 2019. gada Pasaules kausā. Eiropas čempionāta finālturnīros izlase ir piedalījusies 12 reizes, divas reizes izcīnījusi 2. vietu (1993, 1997).

2022. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 14. vietā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Pasaules kauss

Eiropas čempionāts

Atsauces

Ārējās saites 

 Sieviešu izlase Itālijas Futbola federācijas vietnē 
 Itālijas profils FIFA vietnē  

Sieviešu futbola izlases
Futbols Itālijā
Nīderlandes sieviešu futbola izlase

Nīderlandes sieviešu futbola izlase () ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Nīderlandi starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Nīderlandes Futbola asociācija (KNVB). 

Izlases lielākais panākums ir uzvara 2017. gada Eiropas čempionātā, kas notika tieši Nīderlandē. Kopumā Eiropas čempionāta finālturnīrā izlase ir spēlējusi četras reizes. FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīram izlase ir kvalificējusies divas reizes. Debijas reizē 2015. gadā iekļuva astotdaļfinālā. 2019. gada FIFA Pasaules kausā iekļuva finālā, kur ar 0:2 piekāpās ASV izlasei. 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Tokijā sasniedza ceturtdaļfinālu.

2022. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 4. vietā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Pasaules kauss

Olimpiskās spēles

Eiropas čempionāts

Atsauces

Ārējās saites 

 Sieviešu izlase onsoranje.nl 
 Nīderlandes profils FIFA vietnē  

Sieviešu futbola izlases
Futbols Nīderlandē
Spānijas sieviešu futbola izlase

Spānijas sieviešu futbola izlase ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Spāniju starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Spānijas Futbola federācija. 

FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīram ir kvalificējusies divas reizes. Debijas reizē 2015. gadā ierindojās 4. vietā grupā un izslēgšanas spēlēs neiekļuva. 2019. gadā iekļuva astotdaļfinālā. Eiropas čempionāta finālturnīros izlase ir piedalījusies četras reizes. 1997. gadā komanda iekļuva pusfinālā, kas ir līdz šim lielākais panākums.

2022. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 7. vietā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Pasaules kauss

Eiropas čempionāts

Atsauces

Ārējās saites 

 Sieviešu izlase sefutbol.com  
 Spānijas profils FIFA vietnē  

Sieviešu futbola izlases
Futbols Spānijā
Anglijas sieviešu futbola izlase

Anglijas sieviešu futbola izlase () ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Angliju starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Anglijas Futbola asociācija (FA). 

FIFA Pasaules kausa sievietēm finālturnīrā pirmo reizi spēlēja 1995. gadā, kad iekļuva ceturtdaļfinālā. Līdz šim labāko rezultātu Pasaules kausā sasniedza 2015. gadā Kanādā, kad ieguva 3. vietu. Eiropas čempionāta finālturnīros izlase ir piedalījusies deviņas reizes. 2022. gadā, spēlējot savās mājās, Anglijas futbolistes kļuva par Eiropas čempionēm. Divreiz ir izcīnīta 2. vieta (1984, 2009). 

2022. gada jūnijā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 8. vietā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Pasaules kauss

Eiropas čempionāts

Atsauces

Ārējās saites 

 Sieviešu izlase Anglijas Futbola asociācijas vietnē 
 Anglijas profils FIFA vietnē  

Sieviešu futbola izlases
Eiropas čempionāts futbolā sievietēm
Futbols Anglijā
Valmieras Gaujas krasta vidusskola – attīstības centrs

Valmieras Gaujas krasta vidusskola — attīstības centrs (VGV) ir speciālās izglītības mācību iestāde Valmierā. Skola izveidota 2018. gadā, apvienojot Valmieras vājdzirdīgo bērnu internātvidusskolu — attīstības centru Leona Paegles ielā 5 ar Valmieras pilsētas speciālo pirmsskolas izglītības iestādi “Bitīte” Jumaras ielā 9.

Izglītības programmas 
Speciālās pamatizglītības programmas: Izglītojamiem ar dzirdes traucējumiem (programmas kods 21015211), Izglītojamiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811), Izglītojamiem ar smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (21015911). 

Speciālās vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientētā virziena programmā izglītojamajiem ar dzirdes traucējumiem (31015211).

Speciālās pirmsskolas izglītības programmas izglītojamiem ar redzes traucējumiem (01015111), dzirdes traucējumiem (01015211), fiziskiem attīstības traucējumiem (01015311), somatiskām slimībām (01015411), valodas traucējumiem (01015511), jauktiem attīstības traucējumiem (01015611), garīgās veselības traucējumiem (01015711), garīgās attīstības traucējumiem (01015811), smagiem garīgās attīstības traucējumiem vai vairākiem smagiem attīstības traucējumiem (01015911).

Skolas vēsture 

Valmieras kurlmēmo skola dibināta 1875. gadā, mācības notika mazā koka namiņā Diakonāta ielā, pirmais skolas priekšnieks bija Vīlips Švēde. Pieaugot skolēnu skaitam, ierīkoja klases un internātu tuvumā esošajā pārbūvētajā rijā. 1881.—1882. gadā uz Meķa muižas zemes uzcēla jaunu skolas ēku. 1920. gadā to pārdēvēja par Valmieras Valsts kurlmēmo skolu, 1929. gadā iesvētīja jauno skolas ēku.

1958. gadā skolu pārdēvēja par Valmieras vājdzirdīgo bērnu internātskolu, 1962. gadā atklāja jaunu internāta korpusu. 1998. gadā tai piešķīra nosaukumu Valmieras vājdzirdīgo bērnu internātskola — attīstības centrs, 2004. gadā pārveidoja par internātpamatskolu, bet 2010. gadā par internātvidusskolu. 2018. gadā pievienoja Valmieras pilsētas speciālo pirmsskolas izglītības iestādi “Bitīte” un nosauca par Valmieras Gaujas krasta vidusskolu — attīstības centru.

Atsauces 

Skolas Valmierā
Nevainības laikmets

"Nevainības laikmets" () ir 1993. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Edītes Vartones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Mārtins Skorsēze. Galvenās lomas atveido Vinona Raidere, Mišela Feifere un Denjels Dejs-Lūiss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets norisinās Ņujorkā 19. gadsimtā. Jauns jurists Ņūlends Ārčers iemīlas Elēnā Olenskā, kura šķiras no sava vīra. Pats Ņūlends tikmēr ir saderinājies ar Elēnas māsīcu Meju.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gada filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Heathers

Heathers ir 1988. gada komēdija, kuras režisors ir Maikls Lēmans. Galvenās lomas atveido Vinona Raidere, Kristians Sleiters un Šenona Dohertija. Filmas pirmizrāde notika  Itālijā.

Inteliģenta pusaudze Veronika vēlas izkļūt no snobiskas pusaudžu grupas, kas grauj viņas reputāciju kā labajai meitenei, tāpēc Hetere apvienojas ar sociopātu, lai nogalinātu populāros jauniešus.

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Lucas (filma)

Lucas ir 1986. gada romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Selcers. Galvenās lomas atveido Korijs Haims, Čārlijs Šīns, Kerija Grīna un Kortnija Torna-Smita. Filmas pirmizrāde notika .

14 gadus vecais Lūkass pirmo reizi piedzīvo sirdssāpes pēc tam, kad viņa labākie draugi Kapijs un Megija, kura nesen pārvākusies uz Lūkasa dzimto pilsētu un kurā Lūkass ir iemīlējies, iemīlas viens otrā.

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
ASV romantikas filmas
Bītldžūss

"Bītldžūss" () ir 1988. gada šausmu komēdija, kas balstīta uz Edītes Vartones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Tims Bērtons. Galvenās lomas atveido Aleks Boldvins, Džīna Deivisa, Ketrīna O'Hāra, Džefrijs Džonss, Vinona Raidere un Maikls Kītons. Filmas pirmizrāde notika .

Barbara un Ādams Maitlandi iet bojā autoavārijā, bet viņu spoki turpina dzīvot pāra mājā, kas tiek pārdota Dīcu ģimenei. Tā kā Maitlandu spoki nevar paciest Dīcu ģimeni savā mājā, Maitlandi noalgo Bītldžūsu, ļaunprātīgu garu, lai Dīcus no mājas patriektu.

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Kinokomēdijas
Tima Bērtona filmas
Kerola Hviņa

Kerola Hviņa (Carol Huynh; dzimusi ) ir bijusī Kanādas brīvā stila cīkstone, 2008. gada vasaras olimpisko spēļu čempione.

Biogrāfija 
Kerola Hviņa piedzima Kanādā. Piecu māsu ģimenē viņa bija trešais bērns, bet pirmais Kanādā dzimušais, pēc tam, kad viņas ģimene bija emigrējusi kā bēgļi no Vjetnamas. Viņa ir beigusi Atabaskas universitāti un ieguvusi maģistra grādu psiholoģijā. Ar cīņas sportu viņu iepazīstināja viņas vidusskolas treneris. 

Kerola piedalījās divās olimpiskajās spēlēs un abas reizes izcīnīja medaļas — zelta 2008. gadā Pekinā un bronzas 2012. gadā Londonā. Kerola bija arī vienpadsmitkārtēja Kanādas čempione (2000—02, 2004—11), divkārtēja Panamerikas spēļu čempione (Riodežaneiro 2007. gadā un Gvadalahara 2011. gadā), 2010. gada Sadraudzības spēļu čempione un četrkārtēja pasaules čempionātu medaļniece (sudrabs 2001. gadā, bronza 2000., 2005. un 2010. gadā).

Pēc 2012. gada spēlēm viņa pārtrauca savu sportistes karjeru un sāka trenēt juniorus Kalgari Dinos cīņas klubā (The Junior Dinos Wrestling Club). 2013. gada septembrī viņa tika uzņemta Starptautiskā cīņas federācijas Slavas zālē. Kopš 2015. gada viņa ir Kalgari bāzētās Kanādas "Next Gen" (Nākamās paaudzes) trenere.

Atsauces

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Britu Kolumbijā dzimušie
Kanādas cīkstoņi
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Olimpiskie bronzas medaļnieki cīņas sportā
Hitomi Obara

Hitomi Obara (; dzimusi , meitas uzvārds Sakamoto) ir bijusī japāņu brīvā stila cīkstone, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu čempione, astoņkārtēja pasaules čempione.

Karjera 
1998. gadā Hitomi uzvarējusi nacionālā skolu čempionātā svara kategorijā līdz 50 kg. 2000. gadā, 19 gadu vecumā viņa pirmo reizi kļuva par pasaules čempioni, bet pēc uzvaras pasaules čempionātā nākamajā gadā bija spiesta karjerā taisīt pārtraukumu, lai veiktu ceļgala operāciju, un sacensību apritē atgriezās tikai 2004. gadā.

Svara kategorija līdz 51 kg 2008. gada Pekinas olimpisko spēļu programmā nebija iekļauta, tāpēc Hitomi plānoja piedalīties svara kategorijā līdz 55 kg. Taču viņa zaudēja nacionālā čempionāta pusfinālā, un tiesības pārstāvēt valsti šajā svarā tika uzticētas Saori Jošidai.

Drīz uzsāka darbu Japānas bruņotajos spēkos. 2010. gada oktobrī paziņoja par laulību, bet 2011. gada septembrī nomainīja uzvārdu Samamoto pret vīra uzvārdu Obara.

2012. gada olimpiskajās spēlēs piedalījās cīņās svara kategorijā līdz 48 kg. Pusfinālā uzvarēja Kanādas cīkstoni Kerolu Huiņu, finālā pieveica Azerbaidžānas pārstāvi Mariju Stadņiku un kļuva par olimpisko čempioni. Pēc uzvaras olimpiādē paziņoja par sporta karjeras beigšanu.

Hitomi Obara ir divu bērnu māte.

Atsauces

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Japānā dzimušie
Japānas cīkstoņi
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Pasaules čempiones brīvajā cīņā
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Klejotāja

"Klejotāja" () ir 2013. gada romantisks zinātniskās fantastikas trilleris, kas balstīts uz Stefanijas Meieres tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors un scenārija autors ir Endrjū Nikols. Galvenās lomas atveido Sērša Runena, Makss Aironss, Džeks Eibels, Viljams Hērts un Diāna Krīgere. Filmas pirmizrāde notika .

Cilvēku rasi pārņem parazītiski citplanētieši bez ķermeņa, kuru dvēseles iemiesojas cilvēkos, izdzēšot atmiņas un pārņemot prātus. Melānija cenšas cīnīties pret šiem parazītiem. Kad Melānijā iemieso citplanētietis "Klejotāja", viņa gatava darīt visu, lai aizsargātu savus tuvākos cilvēkus.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV romantikas filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Hanna (filma)

"Hanna" () ir 2011. gada asa sižeta piedzīvojumu trilleris, kura režisors ir Džo Raits. Galvenās lomas atveido Sērša Runena, Ēriks Bana, Toms Holanders, Olīvija Viljamsa, Džeisons Flemings un Keita Blanšeta. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Hanna ir 16 gadus veca meitene, kura kopā ar savu tēvu Ēriku dzīvo Somijas ziemeļos. Jau kopš divu gadu vecuma Ēriks Hannu veido par prasmīgu slepkavu. Kādu dienu Hanna tiek nosūtīta uz misiju Eiropā, kur viņu izseko nežēlīgs izlūkošanas aģents un viņa padotie.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Vācijas filmas
Piedzīvojumu filmas
Gaismas pilsēta

"Gaismas pilsēta" () ir 2008. gada zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kas balstīta uz Žannas DuPro romānu The City of Ember. Filmas režisors ir Džils Kenans. Galvenās lomas atveido Sērša Runena, Harijs Tredavejs, Bills Marijs, Mārtins Lando, Mērija Keja Pleisa, Tobijs Džonss un Tims Robinss. Filmas pirmizrāde notika .

Pēc globālas katastrofas jau vairākas cilvēku paaudzes mitinājušās pazemē uzbūvētajā Emberas pilsētā, kur vienīgais gaismas avots ir elektriskās spuldzes. Taču ģenerators, kuram pateicoties, pilsētā ir gaisma, ir nolietojies, draud iziet no ierindas un periodiski atslēdzas...

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Piedzīvojumu filmas
Austrālijas sieviešu futbola izlase

Austrālijas sieviešu futbola izlase ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Austrāliju starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Austrālijas Futbola federācija, kas ir Āzijas Futbola konfederācijas locekle. Līdz 2006. gadam Austrālija bija Okeānijas Futbola konfederācijā.

FIFA Pasaules kausā sievietēm piedalījusies septiņas reizes. Pirmo reizi spēlēja 1995. gada finālturnīrā, kad zaudēja visās trīs grupu turnīra spēlēs. Trīs reizes komanda ir iekļuvusi ceturtdaļfinālā (2007, 2011, 2015). Vasaras olimpiskajās spēlēs izlase ir spēlējusi trīs reizes, divas reizes sasniedot ceturtdaļfinālu. Komanda ir trīs reizes izcīnījusi Okeānijas čempiontitulu. Kopš 2006. gada spēlē Āzijas kausā. 2010. gadā Austrālijas futbolistes kļuva par Āzijas čempionēm.

2019. gada martā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 6. vietā. Izlases oficiālā iesauka ir Matildas, kas aizgūta no tradicionālās austrāliešu dziesmas Waltzing Matilda.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Pasaules kauss

Olimpiskās spēles

Okeānijas čempionāts 
 1983 — 2. vieta
 1986 — 2. vieta
 1989 — 3. vieta
 1991 — 2. vieta
 1994 — 1. vieta
 1998 — 1. vieta
 2003 — 1. vieta

Āzijas kauss

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Austrālijas profils FIFA vietnē  

Sieviešu futbola izlases
Futbols Austrālijā
Ķīnas sieviešu futbola izlase

Ķīnas sieviešu futbola izlase ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Ķīnu starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Ķīnas Futbola asociācija. 

FIFA Pasaules kausā sievietēm piedalījusies septiņas reizes. Līdz šim labāko rezultātu sasniedza 1999. gadā, kad ieguva 2. vietu, finālā zaudējot ASV izlasei pēcspēles 11 metru sitienu sērijā. Vasaras olimpiskajās spēlēs izlase ir spēlējusi piecas reizes. 1996. gadā tika izcīnīta 2. vieta. Komanda ir astoņas reizes uzvarējusi Āzijas kausa izcīņā.

2019. gada martā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 16. vietā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Pasaules kauss

Olimpiskās spēles

Āzijas kauss

Atsauces

Ārējās saites 

 Ķīnas Futbola asociācijas mājaslapa  
 Ķīnas profils FIFA vietnē  

Sieviešu futbola izlases
Futbols Ķīnā
Dienvidkorejas sieviešu futbola izlase

Dienvidkorejas sieviešu futbola izlase ir nacionālā sieviešu futbola komanda, kas pārstāv Dienvidkoreju (Korejas Republiku) starptautiskās futbola sacensībās. Izlasi pārvalda Korejas Futbola asociācija . 

FIFA Pasaules kausā sievietēm izlase ir spēlejusi trīs reizes. Debijas reizē 2003. gadā zaudēja visās trīs grupu turnīra spēlēs. 2015. gadā iekļuva astotdaļfinālā, kas ir līdz šim lielākais panākums. Āzijas kausā lielākais sasniegums ir 3. vieta 2003. gadā.

2019. gada martā FIFA Pasaules rangā sievietēm izlase bija 14. vietā.

Pasaules kauss

Āzijas kauss

Atsauces

Ārējās saites 

 Korejas Futbola asociācijas mājaslapa 
 Dienvidkorejas profils FIFA vietnē  

Sieviešu futbola izlases
Futbols Dienvidkorejā
Jelgavas 5. vidusskola

Jelgavas 5. vidusskola ir valsts vidusskola Aspazijas ielā 20 Jelgavā.

Izglītības programmas 
Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011121), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena mazākumtautību programma (31011021), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena mazākumtautību programma (31013021), Speciālās pamatizglītības mazākumtautību programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015621), Mazākumtautību vispārējās pirmskolas izglītības programma (01011121).

Vēsture 
Skola dibināta 1972. gadā blokmāju apbūves mikrorajonā Jelgavas rietumu daļā. No 1992. līdz 1998. gadam no skolas bija atdalītas sākumskolas klases. 2001. gadā nodibināja skolas teātra studiju „Kaija”. 2001. un 2006. gadā notika renovācijas darbi un tika izveidoti skolas simboli.
2011. gadā notika renovācijas darbi skolas aktu zālē.
2019. gadā Jelgavas 5. vidusskolai nolēma pievienot likvidējamās Jelgavas 2. pamatskolas klases.

Skolas vadītāji 
 no 1972. gada — Vikentijs Veržbickis
 no 1998. gada — Liene Plota
 no 2004. gada — Natela Seliščeva

Atsauces 

Skolas Jelgavā