joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Niklass Jalmašons

Niklass Jalmašons (; dzimis 1987. gada 6. jūnijā) ir zviedru hokejists, aizsargs. Pašlaik (2015) Jalmašons spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru sāka 2004.—05. gada sezonā, aizvadot 14 spēles Zviedrijas Elitsērijas kluba HV71 rindās. 2006.—07. gada sezonā Jalmašons jau bija nostiprinājies komandas sastāvā.

2007.—08. gada sezonu aizvadīja AHL klubā Rokfordas "IceHogs", 13 spēles aizvadot arī NHL vienībā Čikāgas "Blackhawks". 2009.—10. gada sezonā hokejists nostiprinājās "Blackhawks" sastāvā, kopā ar klubu sezonas beigās izcīnot Stenlija kausu. 2013. un 2015. gadā Jalmašons kopā ar "Blackhawks" izcīnīja vēl divus Stenlija kausa titulus.

Zviedrijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudrabu 2014. gada olimpiskajā turnīrā.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Jenšēpingas lēnē dzimušie
Patriks Šārps

Patriks Šārps (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā kļuvis par trīskārtēju Stenlija kausa ieguvēju Čikāgas "Blackhawks" sastāvā. Izlases rindās kļuvis par 2014. gada olimpisko čempionu.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Šārps sāka 2002.—03. gada sezonā AHL kluba Filadelfijas "Phantoms" rindās, trīs spēles aizvadot arī NHL kluba Filadelfijas "Flyers" sastāvā. 2004.—05. gada sezonā kopā ar "Phantoms" izcīnīja Kaldera kausu. 2005.—06. gada sezonu hokejists uzsāka "Flyers" rindās, taču sezonas gaitā tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks".

"Blackhawks" rindās Šārps drīz kļuva par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem. 2010., 2013. un 2015. gadā kopā ar komandu izcīnīja Stenlija kausu. 2015. gada jūlijā noslēdza divu gadu līgumu ar Dalasas "Stars". 2017.—18. gada sezonā atgriezās "Blackhawks", taču pēc sezonas beigām noslēdza karjeru.

NHL kopumā aizvadījis 939 spēles, atzīmējies ar 620 rezultativitātes punktiem.

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada Olimpisko čempionu, spēlējis arī 2008. un 2012. gada Pasaules čempionātos.

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Filadelfijas "Flyers" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Dalasas "Stars" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Manitobā dzimušie
Prostejova

Prostejova () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Prostejovas apriņķa centrs. Apģērbu rūpniecības centrs. Pilsētā atrodas armijas bāze.

Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1141. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Prosnica (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Cilvēki

Prostejova ir filozofa un matemātiķa Edmunda Huserla (Edmund Husserl, 1859-1938) dzimtā pilsēta, kur viņš pavadījis bērnību.

Pilsētā dzimuši arī tenisiste Petra Cetkovska (Petra Cetkovská, 1985), tenisists Karels Novāčeks (Karel Nováček, 1965), modele Paulina Porizkova (Paulina Porizkova, 1965), ķīmiķis Oto Vihterle (Otto Wichterle, 1913-1998), dzejnieks Jirži Volkers (Jiří Wolker, 1900-1924), desmitcīņnieks Roberts Zmelīks (Robert Změlík, 1969) un hokejists Oldržihs Mahačs (Oldřich Machač, 1946-2011).

Atsauces

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Džonijs Oduja

Džonijs Oduja (Johnny Oduya; dzimis ) ir daļējas kenijiešu izcelsmes Zviedrijas hokejists, aizsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2018) Oduja spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Filadelfijas "Flyers" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Pēc divām QMJHL aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Oduja sāka 2001.—02. gada sezonā Allsvenskan līgas kluba Hammarby IF rindās. Kluba sastāvā aizsargs aizvadīja nākamās divas sezonas, taču tad pievienojās Elitsērijas vienībai Djurgårdens IF. 2005.—06. gada sezonu Oduja aizvadīja Frölunda HC sastāvā.

2006. gada vasarā aizsargs noslēdza līgumu ar NHL klubu Ņūdžersijas "Devils", tā rindās nākamajā sezonā laukumā dodoties 76 spēlēs. "Devils" Oduja spēlēja līdz pat 2009.—10. gada sezonas vidum, kad tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers". 2011. gada vasarā Oduja kopā ar "Thrashers" franšīzi pārcēlās uz Vinipegu, nākamo sezonu uzsākot Vinipegas "Jets" sastāvā, taču sezonas gaitā tiekot aizmainītam uz Čikāgas "Blackhawks".

2012.—13. un 2014.—15. gada sezonās kopā ar "Blackhawks" izcīnīja Stenlija kausu. 2015. gada vasarā noslēdza divu gadu līgumu ar Dalasas "Stars", taču 2017. gada februāra nogalē tika aizmainīts atpakaļ uz "Blackhawks". Jūlija nogalē Oduja noslēdza viena gada līgumu ar Otavas "Senators", taču jau 2018. gada februārī "Senators" aizsargu aizmainīja uz Filadelfijas "Flyers".

Zviedrijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudrabu 2014. gada Olimpiskajā turnīrā, spēlējis arī 2010. gada Olimpiskajās spēlēs. Kopā ar izlasi izcīnījis arī bronzu 2009. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Atlantas "Thrashers" spēlētāji
Vinipegas "Jets" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Dalasas "Stars" spēlētāji
Otavas "Senators" spēlētāji
Filadelfijas "Flyers" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Stokholmā dzimušie
Hanušovice

Hanušovice () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī pie Morāvas upes. Alus darīšanas centrs.

Vēsture

Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Hansdorfa (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tika padzīti pilsētas vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 

Alusdarītava "Holba"

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Loštice

Loštice () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī pie Tršebūvkas upes. Siera ražošanas centrs - tiek ražots Olomoucas siers (Olomoucké syrečky).

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1267. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Lošica (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tika padzīti pilsētas vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Fēlikss Kleins

Fēlikss Kleins (; dzimis  Diseldorfā, miris  Getingenē) bija Vācijas matemātiķis, kas zināms ar darbību grupu teorijā, kompleksajā analīzē, neeiklīda ģeometrijā un savienojumā starp ģeometriju un grupu teoriju. Viņa 1872. gadā izveidotajai Erlangena programmai, klasificējot ģeometrijas grupās pēc to simetrijas, ir ļoti liela ietekme uz mūsdienu matemātiku.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Vācijas matemātiķi
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Agripīna Jaunākā

Agripīna Jaunākā (, dzimusi  vai , mirusi  vai 23. martā) bija Romas impērijas imperatora Klaudija ceturtā sieva, imperatora Tiberija adoptētā meita, imperatora Kaligulas māsa un imperatora Nērona māte.

Agripīna Jaunākā bija romiešu ģenerāļa Germānika un viņa sievas Agripīnas Vecākās meita. 13 gadu vecumā apprecējas ar senatoru Gneju Domīciju Ahenobarbu. 37. gadā ģimenē piedzima nākamais imperators Nērons.

Ietekmi imperatora aprindās ieguva laikā, kad valdīja viņas brālis Kaligula. 39. gadā iesaistījās sazvērestībā pret Kaligulu, tāpēc tika izsūtīta trimdā uz Poncas salām. No trimdas atgriezās pēc Kaligulas nāves un Klaudija kļūšanas par imperatoru. Pēc Mesalīnas nāves kļuva par Klaudija ceturto sievu. Kaut arī Klaudijs mira cienījamā vecumā, daži autori uzskata, ka Agripīna viņu nogalināja. Pēc Klaudija nāves par imperatoru kļuva Agripīnas dēls Nērons. Izvērtās cīņa par ietekmi valstī starp Agripīnu un Nēronu. Agripīna tika aizsūtīta uz provinces pilsētu, kur 59. gadā mira. Senie autori dod savstarpēji pretrunīgas ziņas par Agripīnas nāves apstākļiem.

Ārējās saites 

15. gadā dzimušie
59. gadā mirušie
Senās Romas cilvēki
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Mohelnice

Mohelnice () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1131. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Miglica (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tika padzīti pilsētas vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Hanss Cimmers

Hanss Florians Cimmers (, dzimis 1957. gada 12. septembrī) ir vācu komponists, filmu oriģinālmūzikas autors un mūzikas producents. Viņš ir komponējis mūziku vairāk nekā 160 filmām, tai skaitā "Karalis Lauva" (1994), "Gladiators" (2000), "Neiespējamā misija 2" (2000), "Betmens: Sākums (2005), "Da Vinči kods (2006), "Karību jūras pirāti: Miroņa lāde" (2006), "Karību jūras pirāti: Pasaules malā" (2007), "Simpsonu filma" (2007), "Tumšais bruņinieks" (2008), "Eņģeļi un dēmoni"(2009), "Pirmsākums" (2010), "Karību jūras pirāti: Svešajos krastos" (2011), "Tumšais bruņinieks atgriežas" (2012), "Tērauda vīrs" (2013), "12 gadi verdzībā" (2013), "Apbrīnojamais Zirnekļcilvēks 2" (2014), "Starp Zvaigznēm" (2014), "Inferno" (2016), "Denkerka" (2017), "Kāpa" (2021).

Cimmers savas karjeras sākuma posmu pavadīja Apvienotajā Karalistē, pēc tam pārcēlās uz ASV. Viņš ir filmu producēšanas kompānijas DreamWorks mūzikas nodaļas vadītājs, kā arī ir viens no filmu mūzikas kompānijas Remote Control Productions dibinātājiem, kurā strādā kopā ar citiem komponistiem.

Cimmera darbi izceļas ar elektroniskās mūzikas skanējuma izmantošanu tradicionālajā orķestrī. Par oriģinālmūziku filmām Cimmers 12 reizes bijis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, no kurām divas reizes to arī saņēmis (par mūziku filmām "Karalis Lauva" un "Kāpa"). Viņš ir saņēmis arī vienu BAFTA kino balvu, trīs Zelta globusa balvas, trīs Grammy balvas, kā arī citas balvas. Cimmeram 2010. gadā piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

Ārējās saites 

 

1957. gadā dzimušie
Vācu komponisti
Mūzikas producenti
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji komponisti
BAFTA kino balvas ieguvēji
Grammy balvas ieguvēji
Zelta globusa balvas ieguvēji
Hesenē dzimušie
Tihuana

Tihuana (, ) ir pilsēta Meksikas ziemeļrietumos, Lejaskalifornijas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 1,3 miljoni iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir septītā lielākā pilsēta Meksikā. Savukārt Tihuanas aglomerācijā dzīvoja 1,65 miljoni (sestā lielākā aglomerācija Meksikā). Pilsēta atrodas pie Amerikas Savienoto Valstu robežas. Otrpus robežai atrodas Sandjego, kas ir ASV astotā lielākā pilsēta. Kopā ar to veido aglomerāciju, kuras iedzīvotāju skaits pārsniedz 5 miljonus.

Ārējās saites 

Meksikas pilsētas
Britāniks

Tiberijs Klaudijs Cēzars Britāniks ((), dzimis , miris ) bija Romas impērijas imperatora Klaudija un imperatores Mesalīnas dēls. Tika plānots, ka Britāniks iegūs imperatora troni kā Klaudija mantinieks. Pēc Mesalīnas nāves Klaudijs apprecējās ar Agripīnu Jaunāko un adoptēja viņas dēlu Nēronu. Britāniks pamazām tika atstumts un pēc Nērona kļūšanas par imperatoru visiespējamāk nogalināts īsi pirms pilngadības (14 gadu) sasniegšanas.

Ārējās saites 

41. gadā dzimušie
55. gadā mirušie
Senās Romas cilvēki
Romā dzimušie
Stare Mesto (Olomoucas apgabals)

Stare Mesto () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī Austrumsudetos.

Vēsture 

Rakstos pirmoreiz minēta 13. gadsimtā kā Goldeka (Goldek), saistībā ar apkārtnē esošajām zelta un sudraba raktuvēm. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Mērišaltštate (). 15. gadsimtā zelta un sudraba iegulas izsīka. 19. gadsimta vidū pilsētas apkārtnē sāka iegūt grafītu. No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tika padzīti pilsētas vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Štīti

Štīti (, līdz 1949. gadam - Šilperka ()) ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1365. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Šildberga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tika padzīti pilsētas vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Vienoti Latvijai (partija)

"Vienoti Latvijai" ir centriska politiskā partija Latvijā. Tā dibināta Rēzeknē 2011. gadā. Par partijas sākotnējo logo tika izvēlēts stilizēts Māras krusts un violeta krāsa, taču šis logo tikai nomainīts īsi pirms 12. Saeimas vēlēšanām. 2016. gadā tika atjaunots sākotnējais logo ar stilizētu Māras krustu. Partijas galveno kandidātu sastāvs ievērojami mainās pirms katrām vēlēšanām.

Vēsture 
2013. gadā partijā "Vienoti Latvijai" iesaistījās Ainārs Šlesers, kļuva par tās priekšsēdētāju un līderi 2014. gada 12. Saeimas vēlēšanās, taču saraksts, neraugoties uz vairāku pieredzējušu politiķu piesaistīšanu, nepārvarēja 5% barjeru.

2022. gada Saeimas vēlēšanās par partijas saraksta līderēm kļuva vakcinācijas pretinieces tērpu māksliniece Madara Gobziņa un Anita Mitriķe, no 28 saraksta kandidātiem 8 bija bezdarbnieki. Vēlēšanās partija ieguva 0,15% balsu un neiekļuva 14. Saeimā.

Priekšsēdētāji 
No 2013. gada decembra līdz 2016. gada februārim partijas priekšsēdētājs bija Ainārs Šlesers.

No 2016. gada februāra līdz 2018. gada septembrim partijas priekšsēdētāja bija Inese Muhamberga.

No 2018. gada septembra līdz 2022. gada aprīlim partijas priekšsēdētājs bija Andis Adats.

No 2022. gada aprīļa partiju vada Dainis Vītols.

Pašvaldībās 
2020. gadā "Vienoti Latvijai" iesniedza bezpartejisko kandidātu sarakstu uz Rīgas domes ārkārtas vēlēšanām.

Latvijas pašvaldību vēlēšanās 2013. gadā partija ieguva sekojošus mandātus:

 Dagdas novads — 13,17%, 2 vietas
 Ilūkstes novads — 12,23%, 2 vietas
 Kārsavas novads — 5,33%, 1 vieta
 Madonas novads — 6,48%, 1 vieta
 Rēzekne — 8,14%, 1 vieta
 Ropažu novads — 6,26%, 1 vieta
 Viļakas novads — 19,52%, 3 vietas
 Viļānu novads — 10,23%, 2 vietas

Atsauces 

Latvijas politiskās partijas
Būdika

Būdika (, ; mirusi 60. vai 61. gadā) bija britu icēnu cilts vadone, kas vadīja sacelšanos pret Romas impērijas spēkiem.

Būdika bija icēnu cilts vadoņa Prasutāga sieva. Pēc Prasutāga nāves Romas impērija veica cilts teritorijas aneksiju. Pašu Būdiku sodīja ar miesassodu, bet viņas meitas — izvaroja. 60. vai 61. gadā icēni kopā trinovantiem sacēlās Būdikas vadībā. Tika nopostīta Kasmulodiuna (Kolčestra), Verulamija (Sentolbansa) un Londīnija (Londona), sakaujot Romas IX leģionu. Imperators Nērons kādu laiku izskatīja iespēju evakuēt spēkus no Britānijas, tomēr romiešu ģenerālis Gajs Svetonijs Paulīns Voltlingstrītas kaujā (Battle of Watling Street) sakāva Būdikas karaspēku.

Viduslaikos aizmirsta, taču interese par Būdikas personību atdzima angļu renesanses laikā 15. gadsimta beigās, bet sevišķi — karalienes Viktorijas laikā.

Ārējās saites 
 

61. gadā mirušie
Lielbritānijas vēsture
Apvienotās Karalistes cilvēki
Šumperka

Šumperka () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķa centrs. Pilsētā atrodas vācu elektronikas kompānijas Epcos ražotne un vagonbūves uzņēmums PARS nova.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1281. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Mērišenberga (). Kopš 16. gadsimta attīstījās kā tekstilrūpniecības centrs. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Cilvēki

Šumperka ir kanādiešu kalnu slēpotāja Jana Hudeca (Jan Hudec, 1981), futbolista Radoslava Kovāča (Radoslav Kováč, 1979) un austriešu tenora Leo Slezaka (Leo Slezak, 1873-1946) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Uzņēmums "Pars nova"

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Tertulliāns

Tertulliāns, pilnā vārdā Kvints Septimijs Florents Tertulliāns (); dzimis ap 160. gadu, miris ap 225. gadu) bija ražīgs Romas impērijas laika kristiešu autors no Kartāgas. Agrīns kristiešu apoloģēts un cīnītājs pret ķecerībām, sevišķi gnosticismu. Pirmais latīņu autors, kurš plaši izmanto Trīsvienības jēdzienu. Kaut arī ietekmīgs kristietības pamatlicējs, nav kanonizēts, jo dzīves otrajā pusē pieslējās montānistiem. 

Par Tertulliāna dzīvi informācija ir skopa. Esot dzimis Kartāgā, strādājis par juristu. Ap 197./198. gadu pievērsies kristietībai.

Ārējās saites 

Tertulliāna darbi 

160. gadā dzimušie
225. gadā mirušie
Teologi
Latīņu valodā rakstošie
Ūsova

Ūsova () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī.

Vēsture 

Pilsēta veidojusies ap 13. gadsimtā celto pili. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Mērišausē (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Ārējās saites 
 

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Zābržeha

Zābržeha () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī.

Vēsture 

Rakstos pirmoreiz minēta 1254. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Hoenštate (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Cilvēki 

Zābržeha ir astronoma Lubuša Kohouteka (Luboš Kohoutek, 1935) un rakstnieka-fantasta Jaroslava Mostecka (Jaroslav Mostecký) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 
 

Čehijas pilsētas
Olomoucas apgabala pilsētas
Arābu pasaule

Arābu pasaule ir arābvalodīgo apdzīvoto Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido Arābu valstu līgu, bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie nearābi, piemēram, berberi un kurdi, neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

Skatīt arī 
 Arābi
 Arābu valstu līga
 Panarābisms

Arābi
Tuvie Austrumi
Ziemeļāfrika
Dienvidrietumāzija
Politiskā ģeogrāfija
Rui Košta (riteņbraucējs)

{{Infobox cyclist
| ridername      = Rui Košta
| vārds_orig     = Rui Costa
| piktogramma    = Cycling (road) pictogram.svg
| piktogramma izm = 26px
| piktogramma saite = šosejas riteņbraukšana
| image          = GI220012 rui costa (52122190982).jpg
| caption        = Košta 2022. gada Giro d'Italia
| fullname       = Rui Albertu Faria da Košta
| nickname       = 
| birth_date     = 
| dz_viet        = 
| height         = 182 cm
| weight         = 67 kg
| currentteam    = 
| discipline     = Šoseja
| role           = Braucējs
| ridertype      = Vispusīgs
| amateurteams   =
| amateuryears   =
| proyears       = 2007–20082009–20132014-
| proteams       = SL Benfica
| majorwins      = Lielās tūres
Tour de France
3 posmi (2011, 2013)
Daudzdienu sacensības
Quatre Jours de Dunkerque (2009)
Tour de Suisse (2012, 2013, 2014)
Abu Dhabi Tour (2017)
Viendienas un klasikas
Portugāles čempions individuālajā braucienā (2010, 2013)
Portugāles čempions grupas braucienā (2015, 2020)
GP de Montréal (2011)
| medaltemplates =

| updated        = 
}}Rui Albertu Faria da Košta' (; dzimis  Povua de Varzimā) ir profesionāls Portugāles šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv UCI ProTeam komandu . Viņš ir plašāk zināms kā 2013. gada Pasaules čempions grupas braucienā. Košta guvis uzvaru arī 2012., 2013. un 2014. gada Tour de Suisse kopvērtējumā, 2011. gada Tour de France posmā un 2011. gada Grand Prix Cycliste de Montréal. 2013. gadā viņš aizvadīja savu veiksmīgāko Tour de France, uzvarot divos kalnu posmos.

2017. gada februārī uzvarēja Abu Dhabi Tour'' kopvērtējumā.

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Portugāles riteņbraucēji
Tour de France posmu uzvarētāji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Dzelte

Dzelte jeb ikteruss () ir simptoms, kas izpaužas kā ādas, gļotādas un acu baltumu sklēru nokrāsošanās dzeltenā krāsā vai pat oranžā krāsā. Šis simptoms ir raksturīgs cilvēkiem, kas slimo ar A hepatītu jeb ar tautā zināmo dzelteno kaiti, žultsakmeņu slimību u.c. aknu patoloģijām. Dzelti izraisa žults pigmenta bilirubīna koncentrācijas palielināšanās asinīs. Bilirubīna normāla koncentrācija asins plazmā ir mazāka par 25 µmol/l. Tiklīdz tā koncentrācija pārsniedz 50 µmol/l, tā parādās dzelte.

Ārējās saites 
 

Simptomi
Vana (nozīmju atdalīšana)

Vana var būt:
 Vana, pilsēta Turcijā
 Vana Japina (王亚平, Wáng Yàpíng), Ķīnas kosmonaute
 Vana Mena (王濛, Wáng Méng), Ķīnas šorttrekiste

Skatīt arī 
 VAN
 Vanas ezers

Uzvārdi
1140. gads

1140 (MCXL) bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

Notikumi 
 21. decembris-Vācijas pirmais karalis Konrāds III ielenca Veinsbergu

Nezināms datums 
 Marburga iegūst pilsētas tiesības
 Gūrīdu valdnieks Alaudīns, iekaroja un nodedzināja Gaznī.
 Izveidojas Galīcija, kura atradās Kijevas Krievzemē

Dzimuši 
 28. maijs- Xin Qiji, ķīniešu dzejnieks (miris 1207. gadā)
 Minamoto no Yoshihira, japāņu cīnītājs (miris 1160. gadā)
 Jūda ben Zamuels no Regensburgas (miris 1217. gadā)
 Saksis Gramatiķis jeb Saksis Garais, viduslaiku mūks (miris 1220. gadā)
 Bernhards no Lipes, Livonijas krusta kara karavadonis (miris 1224. gadā)
 Meinards, katoļu misionārs (miris 1196. gadā)
 Alfons I, pirmais Portugāļu karalis 
 Konrāds I, Jeruzālemes karalis (miris 1192. gadā)

Miruši 
 12. janvāris- Louis I, Tīringenes landgrāfs
 6. februāris- Thurstans, Jorkas arhibīskaps
 14. februāris- Sobeslavs I, Bohēmijas hercogs
 14. februāris- Leo I, Armēnijas princis
 15. novembris- Ungārijas Adelaide, Bohēmijas hercogiene

1140. gads
Hlinsko

Hlinsko () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī pie Hrudimkas upes.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 14. gadsimta pirmajā pusē. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Fātiha

Fātiha (, sūrah Al-Fātiḥa) ir pirmā Korāna sūra, kas ir neatņemama salāha, musulmaņu lūgšanu, sastāvdaļa. Tajā ir septiņas ājas (rindiņas). Islāmā šī sūra ir tikpat svarīga kā kristietībā Tēvreize.

Fātihas vārdi 
Arābu valodā:

Transliterācija:

Tulkojums latviešu valodā:
Visžēlīgākā, Žēlojošā Allāha vārdā!
Visus slavinājumus pelnījis Allāhs, pasauļu Kungs,
Visžēlīgākais, Žēlojošais,
Atmaksas dienas Valdnieks!
Tikai Tev mēs kalpojam, un tikai Tev mēs lūdzam palīdzību!
Ved mūs pa Taisno ceļu –
pa to [kalpu] ceļu, kurus Tu esi apdāvinājis ar labumiem, ne [pa to ceļu], pār kuriem ir [Tavas] dusmas, un ne [pa] nomaldījušos [ceļu]!

Atsauces 

Korāns
Džeimss Gandolfīni

Džeimss Džozefs Gandolfīni (James Joseph Gandolfini, Jr.; dzimis , miris ) bija itāļu izcelsmes amerikāņu aktieris.

Pazīstams kā galvenās lomas Tonija Soprāno atveidotājs televīzijas seriālā "Soprano ģimene" (The Sopranos). Par šo lomu saņēmis trīs Primetime Emmy balvas, trīs Ekrāna aktieru ģildes balvas, vienu Zelta globusa balvu. Tāpat filmējies tādās filmās kā True Romance (1993), "Ķeriet īso" (Get Shorty, 1995), 8MM (1999), "Meksikānis" (The Mexican, 2001), "Cilvēks, kura nebija" (The Man Who Wasn't There, 2001), "Mīla un cigaretes" (Romance & Cigarettes, 2005), Where the Wild Things Are (2009; balss), "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"" (2012), Enough Said (2013), The Drop (2014).

Gandolfīni ticis nominēts Tony balvai par lomu Brodvejas uzvedumā God of Carnage.

Gandolfīni nomira 51 gada vecumā 2013. gadā Romā no sirdstriekas.

Atsauces

Ārējās saites 

1961. gadā dzimušie
Ņūdžersijā dzimušie
2013. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktieri
Zelta globusa balvas ieguvēji
Emmy balvas ieguvēji
Peidžeris

Peidžeris (no  — 'izsaukt', 'informēt') jeb radiotelekss ir bezvadu sakaru ierīce, kas var uztvert un parādīt teksta ziņojumus vai saņemt un atskaņot balss ziņas. Vienvirziena peidžeri var tikai saņemt ziņas, bet atbildes un divpusējie peidžeri var arī apstiprināt saņemšanu, atbildēt vai arī izveidot jaunu ziņojumu. Peidžeri daļa no peidžeru sistēmas, kas sastāv no viena vai vairākiem fiksētiem raidītājiem (vai, atbildes un divpusējo peidžeru gadījumā, vienas vai vairākām bāzes stacijām), kā arī daudziem mobilu lietotāju peidžeriem. Tādas sistēmas var darboties kādā ēku kompleksa ietvaros vai valsts mērogā.

Viena no pirmajām praktiskajām peidžeru sistēmām tika ieviesta 1950. gadā Ņujorkā mediķu vajadzībām. Peidžeru popularitāte maksimumu sasniedza 1990. gadu vidū, bet tos izspieda mobilie tālruņi, kuriem bez balss sakariem bija arī īsziņu sūtīšanas iespēja. Mūsdienās to vienkāršības, augstas pieejamības un lētās ekspluatācijas dēļ peidžerus joprojām izmanto daudzās slimnīcās, valsts dienestos u.c.

Peidžeru sistēmas atšķiras pēc tajās izmantotajiem protokoliem. Plašāk izmantotie protokoli: TAP, FLEX, ReFLEX, POCSAG, Golay, ERMES un NTT.

Atsauces 

Mobilie sakari
Kriss Kelijs

Kriss Kelijs (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 845 spēles Nacionālajā hokeja līga, 2011. gadā kopā ar Bostonas "Bruins" izcīnot Stenlija kausu.

Spēlētāja karjera 
Spēlējis Ontārio hokeja līgas klubu Londonas "Knights" un Sadbarijas "Wolves" sastāvā. 1999. gada NHL draftā viņu Otavas "Senators" izraudzījās ar kopējo 94. kārtas numuru. NHL debitējis 2003.—2004. gada sezonā. "Senators" sastāvā spēlēja līdz 2010.—2011. gada sezonas vidum, kad pārgāja uz Bostonas "Bruins". 2012. gada NHL lokauta laikā spēlēja NLB kluba Red Ice sastāvā. "Bruins" sastāvā 2011. gadā izcīnīja Stenlija kausu. "Bruins" spēlēja līdz pat 2016. gada vasarai. Tad noslēdza viena gada līgumu ar Otavas "Senators", atgriežoties tās sastāvā. Pēc 2017.—18. gada sezonas noslēdza karjeru.

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Otavas "Senators" spēlētāji
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Anahaimas "Ducks" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Ontārio dzimušie
Rīgas pils ugunsgrēks

Rīgas pils ugunsgrēks notika 2013. gada 20. un 21. jūnijā. Tā rezultātā tika nodarīti bojājumi Rīgas pilij.

Notikumu gaita 
2012. gada decembrī tika uzsākta Rīgas pils rekonstrukcija.. Darbus pasūtīja VAS "Valsts Nekustamie Īpašumi", bet izpildīja pilnsabiedrība SBRE, kurā apvienojušies "Skonto Būve" un "Re&Re". Celtnieki, kas  strādāja pilī, to pameta plkst. 18.45, un atstāja pili Militārās policijas uzraudzībā.

Plkst. 22.21 uz Rīgas pili tika izsaukti ugunsdzēsēji. Ugunsgrēku ieradās skatīties vairāki simti cilvēku.

Ap plkst. 1 naktī Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests (VUGD) ziņoja, ka ugunsgrēka dzēšanā iesaistīti 79 glābēji, 11 autocisternas, 3 autokāpnes, 1 pacēlājs un 3 specializēti transportlīdzekļi. Neilgi pirms plkst. 2 virs pils jumta vairs nebija redzama atklāta liesma, savukārt plkst. 3.53 ugunsgrēks tika lokalizēts. Ugunsgrēka rezultātā tika hospitalizēts viens ugunsdzēsējs, kurš bija saindējies ar dūmiem. Plkst. 4.45 tika atjaunota satiksme 11. novembra krastmalas posmā starp Akmens un Vanšu tiltiem. Plkst. 14.21 ugunsgrēks likvidēts.

Ugunsgrēka dzēšanai tika piesaistīti visi VUGD Rīgas reģiona pārvaldes rīcībā esošie resursi, palīgā devās arī ugunsdzēsēji no Jūrmalas. Ugunsnelaimes laikā Militārās policijas kaprālis Alvis Brūveris nolaida Latvijas karogu no pils, bet to piektdien atpakaļ uzcēla vecākais militārais policists dižkareivis Aldis Dortāns.

Postījumi 

Ierodoties ugunsdzēsējiem, degšanas platība bija 50—100 kvadrātmetri. Kopumā ugunsgrēka rezultātā tika nopostīta aptuveni 3200 kvadrātmetru liela platība. Tika izpostīti 2400 kvadrātmetri pils jumtā un bēniņos, 600 kvadrātmetri ceturtajā stāvā un 200 kvadrātmetri trešajā stāvā. Gandrīz pilnībā izdega Sarkanā zāle, smagi postījumi Baltajai zālei, postījumi tikuši nodarīti arī Svētku, Sūtņu un Ģerboņu zālēm. Visvairāk cieta tā Rīgas pils daļa, kurā atradās Valsts prezidenta kanceleja.

No Nacionālā vēstures muzeja krājumiem nekas negāja bojā, taču daļai no tiem radās bojājumi. Ugunsgrēkā necieta nekas no Latvijas Nacionālā mākslas muzeja krājumiem.

Rīgas pils bija apdrošināta kopsummā par 27,3 miljoniem latu. Ir uzsākts kriminālprocess par šo ugunsgrēku.

Atsauces

Ārējās saites
 Rīgas pils pēc ugunsgrēka no gaisa

2013. gads Latvijā
Rīgas vēsture
Hrasta

Hrasta () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī pie Hrudimkas upes.

Vēsture

Jau no 1160. gada rakstos ir pieminēts husītu nopostītais benediktiešu klosteris, kas atradās 2 kilometri no mūsdienu pilsētas. 13. gadsimta sākumā klosterī tika radīts "Codex Gigas" - lielākais neskartais viduslaiku manuskripts, kas mūsdienās atrodas Stokholmā. Pati pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1318. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Marks Rite

Marks Rite (; dzimis ) ir nīderlandiešu politiķis. Kopš 2010. gada viņš ir Nīderlandes premjerministrs. Rite pārstāv Tautas partiju brīvībai un demokrātijai. (nīderlandiešu: Volkspartij voor Vrijheid en Democratie)

Marks Rite izglītību ieguvis Leidenes Universitātē un Starptautiskajā menedžmenta attīstības institūtā. No 2002. līdz 2004. gadam viņš bija sociālo lietu un nodarbinātības valsts sekretārs. Pēc tam līdz 2006. gadam viņš pildīja izglītības, kultūras un zinātnes valsts sekretāra amata pienākumus. Kopš 2006. gada maija Rite ir Tautas partijas brīvībai un demokrātijai līderis.

2010. gadā Marku Riti ievēlēja par Nīderlandes premjerministru.
Reaģējot uz bērnu labklājības krāpšanas skandālu, 2021. gada 15. janvārī Marka Rites vadītā Nīderlandes Ministru Padome kolektīvi atkāpās. Lielākā daļa no Ministru Padomes paliks amatā līdz 2021. gada marta vispārējām vēlēšanām, pēc kurām tiks veidota jauna koalīcija.

Ārējās saites 

 Marks Rite 

1967. gadā dzimušie
Nīderlandes politiķi
Pašreizējie valstu vadītāji
Dienvidholandē dzimušie
Hildegarde no Bingenas

Hildegarde no Bingenas (, ; dzimusi , mirusi ) bija vācu rakstniece, komponiste, filozofe, kristiešu mistiķe, Benediktīniešu ordeņa abate, sapņotāja un polimāte.

Dibinājusi divus klosterus Rupertsbergā 1150. gadā un Eibingenē 1165. gadā. Viens no viņas darbiem kā komponistei Ordo Virtutum ir viens no agrīnās liturģiskās drāmas piemēriem. Romas Katoļu baznīca viņu jau vairākus gadsimtus atzīst par svēto. 2012. gada oktobrī pāvests Benedikts XVI viņu pasludināja par Baznīcas doktori, viņa ir tikai ceturtā sieviete, kas tikusi iecelta Baznīcas doktores godā.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1098. gadā dzimušie
1179. gadā mirušie
Vācijas cilvēki
Svētie
Reinzemē-Pfalcā dzimušie
Hrudima

Hrudima () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķa centrs pie Hrudimkas upes. Pilsētā atrodas Čehijas armijas bāze.

Vēsture

Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1055. gadā. Viduslaikos pilsēta bija Bohēmijas karalienes īpašums (Královské věnné město), un karalienes galmam piegādāja kviešus. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Cilvēki

Hrudima ir slēpotāja Jirži Magāla (Jiří Magál, 1977) un mūsdienu kuģu dzenskrūves izgudrotāja Josefa Resela (Josef Ressel, 1793-1857) dzimtā pilsēta. 1055. gadā Hrudimā mira Bohēmijas valdnieks kņazs Bržetislavs I (Břetislav I., 1002/05 - 1055).

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Ronova pie Doubravas

Ronova pie Doubravas () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī.

Vēsture
Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1307. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Skuteča

Skuteča () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī.

Vēsture

Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1289. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Cilvēki

Skuteča ir komponista Vāclava Tomāšeka (Václav Tomášek, 1774-1850) dzimtā pilsēta. Pēdējos dzīves gadus Skutečā pavadīja un 1949. gadā šeit mira komponists Vitezslavs Novāks (Vítězslav Novák, 1870-1949).

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Slatiņani

Slatiņani () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Hrudimas apriņķī pie Hrudimkas upes.

Vēsture

Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1294. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Mārtins Landau

Mārtins Landau (; dzimis  Bruklinā, miris  Losandželosā) bija amerikāņu aktieris un producents.

Karjeru sācis 1950. gados. Viena no viņa pirmajām lomām bija loma Alfreda Hičkoka filmā "Uz ziemeļiem caur ziemeļrietumiem". Saņēmis trīs Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas kā labākais aktieris otrā plāna lomā par lomām filmās Tucker: The Man and His Dream (1988), "Noziegumi un likumpārkāpumi" (1989) un "Eds Vuds" (Ed Wood, 1994); par lomu filmā "Eds Vuds" viņš arī to ieguva. Par lomu seriālā "Neiespējamā misija" 1968. gadā saņēmis Zelta globusa balvu kā labākā  televīzijas zvaigzne, aktieris. Tāpat saņēmis divas Zelta globusa balvas kā labākais aktieris otrā plāna lomā par filmām Tucker: The Man and His Dream un "Eds Vuds". 2001. gadā Landau piešķīra zvaigzni Holivudas Slavas alejā.

Ārējās saites 

1928. gadā dzimušie
Ņujorkā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Zelta globusa balvas ieguvēji
2017. gadā mirušie
Marks Popovičs

Marks Popovičs (Mark Popovic; dzimis 1982. gada 11. oktobrī) ir bijušais horvātu izcelsmes kanādiešu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 81 spēli Nacionālajā hokeja līgā. Karjeras otrajā pusē spēlējis dažādās Eiropas vadošajās līgās.

Spēlētāja karjera 
Pēc četrām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Popovičs sāka 2002.—03. gada sezonā Amerikas hokeja līgas kluba Sinsinati "Mighty Ducks" rindās. 2003.—04. gada sezonā aizsargs aizvadīja vienu spēli arī NHL kluba Anahaimas "Mighty Ducks" sastāvā.

2005. gada vasarā viņš noslēdza līgumu ar Atlantas "Thrashers" vienību, nākamajā sezonā tās sastāvā laukumā dodoties septiņās spēlēs, pārējo sezonu aizvadot AHL klubā Čikāgas "Wolves". 2007.—08. gada sezonā Popovičs "Thrashers" rindās aizvadīja jau 33 spēles. 2008.—09. gada sezonu aizsargs aizvadīja KHL klubā Sanktpēterburgas SKA, taču tad vēl uz sezonu atgriezās "Thrashers" sastāvā, NHL aizvadot vēl 37 spēles.

2010.—11. gada sezonu Popovičs aizvadīja Šveices hokeja līgas klubā HC Lugano, taču tad divas sezonas spēlēja Langnau "Tigers" rindās. No 2013. līdz 2015. gadam spēlēja KHL klubā Zagrebas "Medveščak". No 2015. līdz 2017. gadam spēlēja Austrijas hokeja līgas vienībā Klagenfurter AC, taču tad noslēdza karjeru.

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Anahaimas "Mighty Ducks" spēlētāji
Atlantas "Thrashers" spēlētāji
Sanktpēterburgas SKA spēlētāji
Zagrebas "Medveščak" spēlētāji
Ontārio dzimušie
Dašice

Dašice () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Pardubices apriņķī.

Vēsture

Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1318. gadā. Ilgu laiku atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Holice

Holice () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Pardubices apriņķī.

Vēsture

Apdzīvotā vieta rakstos pirmoreiz minēta 1336. gadā. Ilgu laiku atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Leons X

Pāvests Leons X (, dzimis , miris ), īstajā vārdā Džovanni di Lorenco de Mediči (Giovanni di Lorenzo de' Medici), bija Romas pāvests no  līdz . Viņš bija pirmais no četriem Mediči dzimtas pāvestiem. Džovanni Mediči bija pēdējais pāvests, kurš ievēlēšanas brīdī nebija priesteris.

Viņš bija ievērojamā Florences Republikas valstsvīra Lorenco Mediči otrais dēls. 1489. gadā, 13 gadu vecumā, pāvests Inocents VIII iecēla viņu kardināla amatā. No 1489. līdz 1491. gadam Pizā studēja teoloģiju. Pāvesta amatā Džovanni Mediči tika ievēlēts , bet oficiāli par pāvestu kļuva dažas dienas vēlāk, kad viņam tika piešķirti priestera un bīskapa tituli.

Ārējās saites 

1475. gadā dzimušie
1521. gadā mirušie
Romas pāvesti
Egils Melbārdis

Egils Melbārdis (dzimis ) ir latviešu aktieris, kurš kopš 2000. gada strādā Latvijas Nacionālajā teātrī. Filmējies televīzijas seriālā UgunsGrēks, tā turpinājumā UgunsGrēks. Atgriešanās., kā arī ierunā filmas ierakstu kompānijā SDI Media Latvia.

Lomas teātrī 

 Alders (R. Blaumaņa “Ugunī”, 2003),
 Kalle Blumkvists (A. Lindgrēnas “Superdetektīvs Blumkvists”, 2003)
 Toms (B. Frīla “Aristokrāti”, 2006)
 Artūrs (Z. Liepiņa, A. Manfeldes “Adata”, 2007)
 Borgheims (H. Ibsena “Mazais Eijolfs”)
 Tomass (R. Heinersdorfa “Tik mīla vien”) (abas 2008)
 Kārlis Ulmanis (Z. Liepiņa, K. Dimitera “Vadonis”, 2009)
 Tēvs (R. Paula, I. Ābeles, L. Langas “Leo. Pēdējā bohēma”, 2010)
 Kopenols (Z. Liepiņa, K. Dimitera “Parīzes Dievmātes katedrāle”, 2012)
 Lords Ilingvorts (O. Vailda “Sieviete, kura nav uzmanības vērta”, 2013)
 Džeralds (Dž. B. Prīstlija “Laiks un Konveju ģimene”),
 Fermins (M. de Unamuno “Migla”) (abas 2014),
 Šulca kungs (Dž. Kenders, F. Ebs, Dž. Masterofs "Kabarē", 2014)
 Tomas /R. Heinersdorfs "Tik mīla vien", 2008/
 loma izrādē /R. Blaumanis "Skroderdienas Silmačos, 2010/
 Dr. Bukmans / M. Meipsa — Dodža "Sudraba slidas", 2011/
 Kīne /Ē Kestners "Trīs vīri kūrortā", 2012/
 Šerloks Holmss / V. Zilveris, J. Hiršs "Bāskervilu leģenda", 2015/
 Kevins Spensers / E. Heizs "Ceļā uz mājām", 2015/
 Loma izrādē / "Žurkas Ex Libris", 2016/
 Tēvs / F.G. Lorka "Asins kāzas", 2016

Filmogrāfija

TV 

Latvijas aktieri
1977. gadā dzimušie
Latviešu televīzijas aktieri
Shadowgun

Shadowgun ir 2011. gadā iOS un Android ierīcēm izdota šaujamspēle no trešās personas skatpunkta. Spēles izstrādātāji ir Madfinger Games.

Spēlēšana 
Shadowgun ir šaujamspēle no trešās personas skatpunkta. Spēlētājs vada spēles galveno varoni Džonu Sleidu, ar analogo kursorsviru ekrāna kreisajā malā pārvietojoties, bet ar taustiņiem ierīces labajā malā izmantojot ieročus un veicot citas darbības. Shadowgun ir arī aizsegi, aiz kuriem Sleids var paslēpties no pretinieku lodēm.

Sižets 
Spēles darbība norisinās 2350. gadā, kad varu pasaulē ir pārņēmušas ļaunas starpgalaktiskas korporācijas. Tās nolīgušas algotņus, no kuriem labākos sauc par Shadowguns. Viens no viņiem ir spēles galvenais varonis Džons Sleids, kam uzdots atrast doktoru, kurš veic eksperimentus ar apkārtējiem iedzīvotājiem, lai radītu mutantus.

Atsauksmes 
Shadowgun ir saņēmis dažādus vērtējumus. Apskatu vietne GameRankings un Metacritic spēles iOS versiju novērtēja ar attiecīgi 77% un 72/100. IGN novērtēja spēli ar 7,5/10, bet Edge Magazine — 4/10, slavējot spēles detalizēto grafiku un animāciju, bet kritizējot līmeņu un ieroču dizainu. PocketGamer spēlei piešķīra 8/10 vērtējumu, slavējot tās grafiku, vadību un skaņas efektus. Touchgen spēli novērtēja ar 8/10, un salīdzināja ar Gears of War 3.

Ārējās saites 
 Spēles oficiālā lapa izstrādātāju tīmekļa vietnē  

2011. gada datorspēles
IOS spēles
Android spēles
Šaujamspēles no trešās personas skatpunkta
Lemāna

Lemāna () ir pilsēta Francijā, Sartas departamenta administratīvais centrs.

Pirmais pilsētu pieminējis Ptolemajs. Lemāna ir 52,81 km2 liela, 2010. gadā tās iedzīvotāju skaits sasniedza 142,6 tūkstošus. Pilsētā kopš 1926. gada katru gadu notiek Lemānas 24 stundu sacīkstes, tāpat te atrodas profesionāls basketbola klubs Le Mans Sarthe Basket, futbola klubs Le Mans FC.

Ārējās saites 
 
 

Luāras pilsētas
Millennium Stadium

Millennium Stadium () ir Velsas nacionālais stadions, kas atrodas Kārdifā. Stadions tika atklāts . Te savas mājas spēles aizvada Velsas regbija izlase, stadionā savas mājas spēles bieži ir aizvadījusi arī Velsas futbola izlase. Tāpat šeit ir notikuši vairāki citi sporta, mūzikas pasākumi, piemēram, Apvienotās Karalistes Grand Prix izcīņa spīdvejā. Stadions tika uzcelts 1999. gada Pasaules kausa regbijā vajadzībām. Millennium Stadium stadiona laukums ir 120×79 m liels.

Stadionā ir 74 500 skatītāju vietas, tāpat tam ir nolaižams jumts, kas ir tikai otrs stadions Eiropā ar to, tāpat tas ir pasaulē lielākais stadions ar nolaižamo jumtu. Visvairāk skatītāju bija 2008. gada februārī notikušajai Sešu Nāciju čempionāta spēlei starp Velsas un Skotijas regbija izlasēm, to klātienē vēroja 74 576 cilvēki.

2017. gadā šeit notika UEFA Čempionu līgas finālspēle starp Real Madrid un Juventus.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

Futbola stadioni Velsā
2012. gada vasaras olimpiskās spēles
Olimpiskās norises vietas futbolā
Kristaps Helmanis

Kristaps Helmanis (dzimis , miris ) bija latviešu veterinārārsts, mikrobiologs, epizootologs.  Bijis viens no pirmajiem, kas ieguva imūnserumu pret Sibīrijas mēri un tuberkulīnu.

Dzīvesgājums 

Dzimis 1848. gada 3. jūnijā Kalnamuižas pagasta "Lejas Čimās" zemnieka Jāņa Helmaņa un viņa sievas Trīnes ģimenē.
Mācījās vietēja Kalnamuižas pagasta skolā, pēc tam Jelgavas reālskolā (1862-1865). Strādāja par skolotāju, bet no 1868. gada bija brūžu uzraugs Grīvas miestā, tad Krāslavā, Riževas apkārtnē Krievijā, beidzot Vilgāles muižā pie Kuldīgas. 
1873. gada rudenī uzsāka studijas Tērbatas Veterinārajā institūtā (Kaiserliche Veterinair-Institut zu Dorpat), kuru pabeidza 1877. gadā. Par pētniecisko darbu “Spermatozoīdu attīstība mugurkaulniekiem” viņam piešķīra zelta medaļu, turpināja darbu pie maģistra disertācijas, ko spoži aizstāvēja 1879. gadā. No 1879. gada maija bija Pēterburgas leibgvardes jātnieku pulka veterinārārsts (1879—1891). 

Pēc tam, kad 1882. gadā Frīdrihs Leflers (Friedrich Loeffler, 1852—1915) atklāja ļauno ienāšu slimības ierosinātāju (Burkholderia mallei), K. Helmanis 1884. gadā kopā ar Alfrēdu Bertušu sāka pētīt šīs slimības terapijas iespējas. 1886. gadā Pēterburgā izveidoja Pastēra staciju (пастеровская станция) potēšanai pret trakumsērgu un ziņoja par sekmīgu vakcinācijas gadījumu (Предварительное сообщение к прививке яда бешенства). Pēc Pēterburgas Eksperimentāli medicīniskā institūta (Институт экспериментальной медицины) dibināšanas 1890. gadā vadīja tā Epizootoloģijas nodaļu, pētīja arī tuberkulozes un liesas sērgas (Sibīrijas mēra) diagnostikas metodes.  1891. gadā K. Helmanis vienlaikus ar O. Kalniņu publicēja darbus par maleīna pagatavošanu un tā lietošanu ļauno ienāšu diagnostikā, izveidoja maleīna ražotni.

Miris  no smadzeņu audzēja. Pēterburgas Eksperimentālās Medicīnas institūta epizootoloģijas nodaļas vadību pārņēma latviešu cilmes mikrobiologs Eižens Zemmers (1892-1895).

Viņa mirstīgās atliekas pārveda uz dzimteni un apglabāja Tērvetes baznīcas kapsētā, kur 1938. gada 26. maijā Latvijas Veterinārārstu biedrība uzlika pieminekli.

Darbi 
 Гельман Х.И. Предварительное сообщение к прививке яда бешенства, "Врач", 1886, 17 апреля, № 16 (krieviski)
 Гельман Х.И. О сущности маллеиновой реакции. Вестник общ. ветеринарии. 1891. - № 5. - С. 62-66. (krieviski)
 Гельман Х.И. Диагноз сапа посредством подкожного впрыскивания вытяжки из сапных бацилл. Вестник общ. ветеринарии. 1891. - № 5. - С.67-70. (krieviski)
 Гельман Х.И. О свойствах туберкулина, полученного из туберкулезных бацилл, выращенных на картофеле. Архив биол. наук. 1892. -Т.24. - В.1-3. - С.139-140. (krieviski)

Literatūra 
 Egons Dārziņš. Zemmers, Kalniņš, Helmanis: dzīve un darbi. A. Gulbis, 1934., atkārtoti izdota 1993. gadā kā Zemmers, Kalniņš, Helmanis. Rīga: Zinātne, 1993. - 238 lpp.

Atsauces

Ārējās saites 
 Kristaps Helmanis

1848. gadā dzimušie
1892. gadā mirušie
Dobeles novadā dzimušie
Latvijas biologi
Igaunijas Konservatīvā Tautas partija

Igaunijas Konservatīvā Tautas partija () ir nacionālistu politiskā partija Igaunijā. Tās vadītājs kopš 2013. gada ir Marts Helme.

2012. gada 24. martā Igaunijas Tautas savienība un Igaunijas Nacionāla kustība apvienojās, izveidojot Igaunijas Konservatīvo Tautas partiju.

Ārējās saites 
 Konservatīvās Tautas partijas mājaslapa

Igaunijas politiskās partijas
Nacionālistiskās partijas
Pauls Butkēvičs

Pauls Butkēvičs (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

Pēc Rīgas 11. vidusskolas beigšanas 1959.gadā mācījies Rīgas Politehniskajā institūtā un uzsācis darbu VEF rūpnīcā par automātisko tālruņu sakaru regulētāju. Paralēli mācībām un darbam Pauls Butkēvičs darbojies Roberta Ligera Rīgas pantomīmas teātrī (1957-1959), vēlāk (1959-1961) darbojies Dailes teātra eksperimentālajā teātra 3.studijā, kurā bija apvienojušies vairāki Teātra fakultātē neiekļuvušie jaunieši - Juris Strenga, Leons Krivāns, Ilze un Uldis Vazdiki. Mācījies Rīgas 1. tehniskajā skolā (1963). Studējis Latvijas Universitātes Juridiskajā, kā arī Vēstures un filozofijas fakultātēs; studējis arī Latvijas Valsts konservatorijas Kordiriģentu nodaļā (1964-1966).

Filmēties sācis 1963. gadā - pirmā loma - televīzijas filmā "Nedziedātā dziesma" (1963, Telefilma-Rīga). Pirmā galvenā loma 1965. gadā Adas Neretnieces kinofilmā "Hipokrāta zvērests", atveidojot Imantu Veidi. Uzņēmies Rolanda Kalniņa kinofilmās "Akmens un šķembas" (1966) un "Elpojiet dziļi" (1967). Ar filmā "Elpojiet dziļi" atveidoto Ralfa lomu guva ievērību; daudzas no filmā dzirdamajām dziesmām Paula Butkēviča izpildījumā latviešu kultūrā ir tapušas par mākslinieciski vēsturisko vērtību. Butkēvičs atveidojis lomas tādās filmās kā "Rallijs" (1978), "Nepabeigtās vakariņas" (1979), "Ilgais ceļš kāpās" (TV seriāls, 1981), "Mirāža" (1983), "Aija" (1987), Daudzas lomas tēlojis arī Krievijā uzņemtajās filmās, tai skaitā arī nelielu lomu seriālā "Septiņpadsmit pavasara mirkļi". 1990. gadā kļuvis par Krievijas PFSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieku.

Precējies ar kostīmu mākslinieci, ilggadējo Latvijas Televīzijas darbinieci Zintu Jansoni, dzīvo Daudzeses pagasta „Rudzīšos”.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1940. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latviešu kinoaktieri
Latviešu teātra aktieri
Latvijas kinoaktieri
Pršelouča

Pršelouča () ir pilsēta Čehijā, Pardubices apgabala Pardubices apriņķī pie Elbas upes.

Vēsture 

Rakstos pirmoreiz minēta 1086. gadā. Ilgu laiku atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

Ārējās saites 
 
 Statisktika par Pršelouču

Čehijas pilsētas
Pardubices apgabala pilsētas
Drošības spilvens

Drošības spilvens ir pasīvās drošības sistēma transportlīdzekļos. Paredzēts pasažieru un vadītāja aizsardzībai, lai tie nesavainotos pret cietām virsmām automašīnas trieciena gadījumā.

Drošības spilvens sastāv no elastīga apvalka, kurš transportlīdzekļa avārijas gadījumā strauji piepildās ar gāzi, tādējādi mīkstinot automašīnas pasažieru triecienu pret iekšējiem objektiem. Mūsdienu automašīnās ir vairāki drošības spilvenu modeļi, kas izvietoti pasažierim priekšā un sānos. Sensori (akselerometri, trieciena sensori, sāna (durvju) spiediena sensori, riteņu ātruma sensori, žiroskopi, bremžu spiediena sensori un sēdvietu aizņemšanas sensori) izvietoti automašīnas priekšdaļā vai salonā un atkarībā no priekšas vai sāna trieciena, mašīnas ātruma samazināšanās pakāpes un citiem parametriem, iedarbina attiecīgos spilvenus.

Par automašīnu drošības spilvena izgudrotāju tiek uzskatīts vācietis Valters Linderers (Walter Linderer). Viņa drošības spilvenu piepūta saspiests gaiss, kuru iedarbināja vai nu trieciens buferī vai vadītājs. Viņš savu izgudrojumu patentēja 1953. gada 12. novembrī, bet līdzīgu sistēmu dažus mēnešus agrāk jau bija patentējis amerikānis Džons Hetriks (John W. Hetrick). Mūsdienās izmantoto tehnoloģiju 1963. gadā izstrādāja japānis Jasuzaburo Kobori (Yasuzaburou Kobori; 小堀保三郎). 1967. gadā amerikānis Alens Brīds (Allen K. Breed) izgudroja trieciena sensoru, kas sastāvēja no lodes, kas ar magnētu iestiprināta caurulē. Šis risinājums izrādījās ļoti veiksmīgs, un Brīds to piedāvāja Chrysler. 1970. gados Ford un General Motors drošības spilvenu ieviesa savās automašīnās. 1977. gadā General Motors pārtrauca drošības spilvenu iebūvēšanu klientu intereses trūkuma dēļ. Tikai 1990. gados sākās plaša drošības spilvenu izmantošana ASV automašīnās.

Automašīnu drošība