joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Medzes pilskalns

Medzes pilskalns atrodas Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Medzes pagasta Medzes muižas parkā.

Medzes pilskalns zināms vismaz no 1941. gada, kad tas aprakstīts un uzmērīts. Pilskalna vietā ticis izveidots Medzes muižas parks, tāpēc tas pārveidots. Izveidots Baltijas ledus ezera stāvkrastā. No ziemeļiem pilskalnu norobežo dziļa Lenkupes grava. Pilskalna plakums bijis apmēram 60 x 60 metrus liels, ar kritumu ziemeļu-dienvidu virzienā. Plakumā apmēram 0,3 — 0,4 biezs kultūrslānis.

Foto galerija

Ārējās saites 
 Medzes pilskalns portālā Latvijas pilskalni
 
 

Pilskalni Kurzemē
Medzes pagasts
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Aizmugurējās istabas

Aizmugurējās istabas (backrooms) ir interneta leģenda, kura radās no populāra stāsta no imageboard 4chan, kas klāsta par nebeidzamu nejauši ģenerētu biroja telpu labirintu. To raksturo slapja paklāja smarža, sienas ar monohromatisku dzeltenu toni un sīcošas fluorescentās lampas. Tam gadu gaitā interneta lietotāji ir pievienojuši "līmeņus" un dažādus mošķus, kas atšķiras no sākotnēja 4chan komentāra, kurā  lietotājs lūdza, lai viņam ziņā pievieno "neērtas bildes", no kurām anonīms cilvēks izdomāja šo interneta leģendu. Aizmugurējās istabas salīdzināja vēl citus šausmu trendus un medijus, kuru starpā bija liminālo telpu fotografēšana, SCP bāzes sadarbība un sešu stundu ilga mūzikas albumu sērija "Everywhere at the End of Time".  

Aplikācijā Youtube meklējot "backrooms" var atrast biedinošus videoklipus, kuri parāda šīs leģendas dažādos "līmeņus".

Atsauces 

Mūsdienu teikas
Mātras pilskalns

Mātras pilskalns jeb Kalnmaļu pilskalns atrodas Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Medzes pagastā uz dienvidiem no Ievkalniem, pie valsts autoceļa P111 (Ventspils (Leči) — Grobiņa) Baltijas ledus ezera stāvkrastā.

Uz dienvidiem no pilskalna atrodas dziļa grava. Pilskalns pēc izskata ir neuzkrītošs un bijis tālākā apkaimē nepazīstams. To apsekojis Liepājas muzeja direktors, skolotājs Jānis Sudmalis (Imanta Sudmaļa tēvs). Sudmalim vietējo māju saimnieks stāstījis, ka pilskalnā varot atrast ogles, saktas, māla trauku gabalus un dzintaru. Pēc Ernesta Brastiņa domām, šis pilskalns ir 1263. gada Kursas dalīšanas līgumā minētā Matre.

Foto galerija

Ārējās saites 
 Mātras pilskalns portālā Latvijas pilskalni
 
 

Pilskalni Kurzemē
Medzes pagasts
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Tāšu pilskalns

Tāšu pilskalns atrodas Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Medzes pagastā, pie Vērgales pagasta robežas, Ālandes upes kreisajā krastā.

Pirmās ziņas par pilskalnu 1936. gadā pierakstījis Eduards Šturms, bet 1941. gadā K.Bregžis to aprakstīja plašāk. Pilskalns ierīkots 5 metrus augstā upes senlejas krastā, kuru no austrumiem un dienvidiem ierobežo gravas. Pilskalna plakums apmēram 40 x 50 metrus liels. Kaut arī plakums ticis arts, tajā konstatējams 40 centimetrus biezs kultūrslānis. 1937. un 1988. gadā pilskalnā atrasti dzelzs cirvji.

Foto galerija

Ārējās saites 
 
 Tāšu pilskalns portālā Latvijas pilskalni
 

Pilskalni Kurzemē
Medzes pagasts
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Džesika Votkinsa

Džesika Andrea Votkinsa (Jessica Andrea Watkins; dzimusi ) ir ASV astronaute, ģeoloģe. ASV nacionālajā izlasē viņa ir spēlējusi regbiju.

Bērnība un izglītība 
Džesika Votkinsa piedzima  Maikla un Karolīnas Votkinsas ģimenē Geitersbērgā, Mērilendā. Ģimene pārcēlās uz Lāfietu Kolorādo. Viņa absolvēja Feirvjū vidusskolu Bolderā.

Votkinsa Stenforda Universitātē ieguva bakalaura grādu ģeoloģijā un vides zinātnēs. Universitātes laikā viņa sāka spēlēt regbiju. Viņa iekļuva ASV regbija izlasē.
Džesika Votkinsa pēc Stenfordas iestājās Kalifornijas Universitātē Losandželosā, kur ieguva doktora grādu ģeoloģijā. Viņas diploma pētījumi koncentrējās uz Marsa un Zemes nogruvumu veidošanās mehānismiem, tostarp ūdens aktivitātes ietekmi. Pēcdoktorantūru viņa aizvadīja Kalifornijas Tehnoloģiju institūtā, kur bija arī sieviešu basketbola komandas trenera asistente.

NASA karjera 
Būdama bakalaura studente, Votkinsa strādāja NASA Eimsa pētniecības centrā, piedaloties Marsa Phoenix nolaišanās aparāta un Marsa urbja prototipa testēšanā.
2009. gadā viņa bija galvenā ģeoloģe NASA Spaceward Bound Crew 86 komandā Marsa tuksneša izpētes stacijā. Būdama maģistratūras studente, viņa strādāja Reaktīvās kustības laboratorijā NEOWISE projektā, lai pētītu Zemei tuvus asteroīdus. Votkina strādāja arī pie Marsa mobiļa Curiosity plānošanas.
2011. gadā viņa strādāja par zinātnisko operāciju komandas biedru analogajā misijā. Votkinsa strādāja kā plānotāja Mars 2020 mobilim un Marsa parauga atgriešanas misijai, kā arī bija zinātnes komandas locekle tuksneša izpētes un tehnoloģiju pētījumu analogajā misijā.
Būdama Kalifornijas Tehnoloģiju institūta pēcdoktorantūrā un Marsa zinātnes laboratorijas zinātnes komandas līdzstrādniece, viņa piedalījās Marsa mobiļu darbības ikdienas plānošanā, un izmantoja tā attēlu datus kopā ar orbītas datiem, lai izpētītu Marsa stratigrāfiju, ģeoloģiju un ģeomorfoloģiju.

2017. gada 7. jūnijā Džesika Votkinsa tika ieskaitīta NASA astronautu vienībā kā astronauta kandidāte. Pēc pamata vispārējās kosmiskās sagatavošanas kursa 2020. gada 10. janvārī viņai piešķīra astronauta kvalifikāciju.

No 2019. gada 10. jūnija līdz 22. jūnijam Votkinsa piedalījās NEEMO 23. misijā. Šajā analogajā misijā jūras dibenā tika pārbaudītas tehnoloģijas un mērķi tālā kosmosa misijai un Mēness izpētei. Šī NEEMO misija bija pirmā šāda veida misija, kurā piedalījās tikai sieviešu pētnieku grupa, kuru vadīja itālīšu kosmonaute Samanta Kristoforeti.

2020. gada 9. decembrī tika paziņots par Votkinsas iekļaušanu astronautu grupā, lai sagatavotos pilotētajām Mēness ekspedīcijām programmā Artemis.
2021. gada 6. novembrī tika paziņots, ka Votkinsa iekļauta kosmosa kuģa SpaceX Crew-4 apkalpē.

Džesikas Votkinsas pirmais kosmiskais lidojums sākās 2022. gada 27. aprīlī, ar kosmosa kuģi SpaceX Crew-4 dodoties uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Viņa bija 67. un 68. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 14. oktobrī.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums

Ārējās saites 

 Jessica Watkins (Ph.D.) NASA Astronaut NASA 
 Джессика Андреа Уоткинс astronaut.ru 

ASV astronauti
NASA astronauti
Kosmonautes
Kārena Kārpentere

Kārena Anne Kārpentere (;  — ) bija amerikāņu dziedātāja un bundziniece, kopā ar savu brāli Ričardu Kārpenteru grupas The Carpenters biedre no grupas izveides 1968. gadā līdz savai nāvei 1983. gadā. Ar raksturīgu trīs oktāvu kontralta vokālo diapazonu, laikabiedri viņu atzinīgi novērtēja kā lielisku vokālisti.

Dzīvesgājums 
Kārpentere dzimusi Ņūheivenā, Konektikutas štatā, un 1963. gadā kopā ar ģimeni pārcēlās uz Dauniju, Kalifornijā.  Vidusskolā viņa sāka mācīties bungu spēli un pēc skolas beigšanas pievienojās Longbīčas štata korim. Pēc vairāku gadu ilgas turnejas un ierakstīšanas The Carpenters 1969. gadā noslēdza līgumu ar A&M Records, 1970. gados gūstot milzīgus komerciālus un kritiskus panākumus. Sākotnēji Kārpentere bija grupas pilnas slodzes bundziniece, taču pamazām viņa ieņēma vadošās sievietes lomu, jo viņas bungošana tika samazināta līdz dažām dzīvajām uzstāšanās reizēm vai ierakstiem albumos. Kamēr 70. gadu beigās grupai Carpenters bija pārtraukums, viņa ierakstīja soloalbumu, kas tika izdots vairākus gadus pēc viņas nāves.

32 gadu vecumā Kārpentere nomira no sirds mazspējas, ko izraisīja tolaik maz zināmās anoreksijas izraisītās komplikācijas, un viņas nāve palielināja ēšanas traucējumu redzamību sabiedrībā un izpratni par tiem. Interese par viņas dzīvi un nāvi ir radījusi daudzas dokumentālās filmas un filmas. Viņas darbs joprojām gūst atzinību, tostarp iekļūšanu Rolling Stone 2010. gada 100 visu laiku labāko dziedātāju sarakstā.

Diskogrāfija

The Carpenters 
 Offering/Ticket to Ride (1969)
 Close to You (1970)
 Carpenters (1971)
 A Song for You (1972)
 Now & Then (1973)
 Horizon (1975)
 A Kind of Hush (1976)
 Passage (1977)
 Christmas Portrait (1978)
 Made in America (1981)
 Voice of the Heart (1983)
 An Old-Fashioned Christmas (1984)
 Lovelines (1989)
 As Time Goes By (2004)

Solo albumi 
 Karen Carpenter (1996; ierakstīts 1979)

Piezīmes un atsauces 

1950. gadā dzimušie
1983. gadā mirušie
Kārpentere, Kārena
The Carpenters
1633. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1633. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 
 Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Vladislavs IV Vāsa.
 Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Ketlers.
 Zviedru Vidzemē formāli valdīja Kristīne I Vāsa. Taču viņas mazgadības dēļ faktiski Vidzemi pārvaldīja reģents Aksels Oksenšerna.

 Polijas karalis par Kurzemes un Zemgales hercogistes troņmantinieku atzina Jēkabu Ketleru.
 Pēc postījumiem Livonijas kara laikā un 1604 gadā nejauši uzspridzinātā pulvera pagraba tika atjaunota Cēsu pils.
 Sesavā tika uzcelta jauna mūra baznīca ar torni, bet bez sakristejas. Vecā koka baznīca tika pārveidota par kapliču.
 Poļu karalis Vladislavs Bēni par dzimtīpašumu galīgi uzdāvināja Kurzemes lielkungu padomniekam Dr.Bergam.
 Kārtenes muiža tika nodota Bolīvu (Bülow) dzimtai, kuras vārds vēlāk iegājies muižas latviskajā nosaukumā kā Beļavas muiža.
 Vārenbrokas muiža nonāca fon Bēru dzimtas īpašumā.

Februāris 
 6. februāris — par Polijas karali un Lietuvas lielkņazu, kā arī par nominālo Livonijas lielhercogu oficiāli tika kronēts Vladislavs IV Vāsa.

Kultūra

Zinātne 
 Livoniju savā ceļojumā uz Krieviju un Persiju apmeklēja vācu zinātnieks, matemātiķis, ģeogrāfs un bibliotekārs Ādams Oleārijs. Savā ceļojuma aprakstā, pieminot Valmieru, viņš saka, ka pilī, kur vēl bijušas lietojamas dažas plašākas telpas, pie sevis uzņēmis delegāciju vietējais „pavēlnieks jeb komandants”. Vēl viņš raksta, ka pilsēta „krievu un poļu iebrukuma dēļ ir ļoti nopostīta. Iedzīvotāji savus dzīvokļus atkal uzcēluši no koka pēc zviedru un krievu parauga uz un pie vecajiem nopostīto lielo māju mūriem”.
 Tērbatā tika izdots Frīdriha Mēnija "Prodromus" jeb priekšvēstnesis Vidzemes tiesībās un tradīcijās no provinces dibināšanas līdz ķēniņa Gustava Lielā nāvei.

Dzimuši

Miruši 
 1. marts — Martins Vulfs, Rīgas pilsētas monētu meistars no 1615. līdz 1633. gadam. (dzimis ap 1593.)
 19. maijs — Volmārs fon Fārensbahs, Jaunpilī dzimis karavīrs un politiķis. Poļu ieceltais Livonijas gubernators, karavīrs Trīsdesmitgadu kara laikā. (dzimis 1586.)

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1634. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1634. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Vidzemes vēsturiskā zeme bija Zviedru Vidzemes sastāvā, bet Latgales vēsturiskā zeme Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 
 Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Vladislavs IV Vāsa.
 Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Ketlers.
 Zviedru Vidzemē formāli valdīja Kristīne I Vāsa. Taču viņas mazgadības dēļ faktiski Vidzemi pārvaldīja reģents Aksels Oksenšerna.

 Zviedrijas reģentu padome Bengtu Uksenšernu iecēla par Zviedru Vidzemes un Ingrijas ģenerālgubernatoru.
 Jēkabs Ketlers devās ceļojumā uz Rietumeiropu un ilgāku laiku uzturējās Nīderlandē un Francijā, iespējams, apmeklēja arī Angliju, Spāniju, Itāliju.
 Liepājā tika dibināta Mazā (amatnieku) ģilde.
 Tika izveidota baznīcas vizitācijas kārtība, kur bija noteikts, ka baznīcai jāsekmē skolu rašanās, bet kur to vēl nav, tās jāuzceļ un jānodrošina ar piemērotiem skolmeistariem.  Taču trūkst informācijas, vai skolu celtniecība tajā laikā tika uzsākta.
 holandietis Rotgers Nīderhofs pie Rīgas dibināja kokzāģēšanas manufaktūru, kas tiek uzskatīta par pirmo kokzāģētavu Latvijas teritorijā.
 Krustpils īpašnieks Nikolajs Korfs tika iecelts par sūtni Krievijā.
 Fon Adamoviči, saukti par Adamiem (von Adamowicz genannt Adam, kr. фон Адамовичи, прозванные Адамами) - poļu šļahtas dzimta Polijā, Austrijā, Zviedrijā, Kurzemes un Zemgales hercogistē, tika ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā. 
 Vladislavs IV apstiprināja pārvaldes tiesības pār Riebiņu ciemu Vilhelma Korfa mazdēlam Ernestam.
 Uz bijušās Rīmaņu muižas (Römershof) zemes esošā apdzīvotā vieta Skrīveri nonāca Kokneses muižas rakstveža (skrīvera; zviedru: skreivet - rakstīt) J. Nīmeijera īpašumā, no kā cēlies Skrīveru tagadējais nosaukums.
 Tika  izliets Liepupes luterāņu baznīcas zvans.

Kultūra

Zinātne 
 Vēsturnieks un etnogrāfs Pauls Einhorns tika iecelts par Jelgavas draudzes mācītāju.
 Vidzemnieks Georgs fon Švengelns sastādīja Kurzemes robežkarti, kuras oriģināls pašlaik glabājas Zviedrijas Valsts arhīvā. Šajā kartē ir uzrādītas apdzīvotas vietas, piemēram, Valgunde (Witkopf), Melluži (Melhussen) ar divām saimēm u.c., kas senākās kartēs nav sastopamas.
 Toreizējais Zviedrijas karalistes fortifikācijas būvju ģenerālkvartīrmeistars Ū.Hansons Ernehufvuds izveidoja Lielā skansts (die grosse Schantz) plānu. Tā bija piecstūru skansts ar trim bastioniem, vienu pusbastionu un nocietinātu izvirzījumu. Visapkārt nocietinājumam pa perimetru tika veidota palisāde - vertikāli iedzīti pāļi ar nosmailinātiem galiem. Nocietinājuma plānojumā saskatāma itāļu fortifikācijas būvju manieres ietekme.

Dzimuši

Miruši

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Kālas nacionālais parks

Kālas nacionālais parks () ir 1993. gadā izveidots nacionālais parks un biosfēras rezervāts Alžīrijas galējos ziemeļrietumos, pie robežas ar Tunisiju.

Nacionālais parks izveidots veitā, kur saglabājusies unikāla ekosistēma. Teritorijā atrodas vairāki ezeri. Nacionālajā parkā atrodas vairākas Rāmsaras vietas. Šeit ir viena no retajām vietām pasaulē, kur sastopams staltbrieža pasuga - Berberu briedis (Cervus elaphus barbarus), kas ir vienīgā briežu suga Āfrikas kontinentā. Teritorijā dominējošā koku suga ir korķa ozols. Nacionālā parka stāvokli apdraud ieplānotā autoceļa būvniecība.

Rāmsaras vietas nacionālā parka teritorijā
Tongas ezers - 2700 ha liels mitraiņu komplekss, kurā ietilpst sezonāls saldūdens ezers ar apkārtējiem mežiem, pakalniem un smilšu kāpām. Mitrainē uzturas liels daudzums gārņu, citu ūdensputnu un niedru liju.
Uāzo ezers - 120 ha liels, sekls saldūdens ezers, kurš platība vasarā sarūk uz pusi. Ievērojama putnu pulcēšanās vieta. Novērojamas daudzas putnu sugas, to starpā baltgalvas zilknābis un marmora krīklis.
Ubejras ezers - 2200 ha liels beznoteces ezers. Ezerā daudz zivju, tai skaitā retas. Vienīgā vieta Alžīrijā, kur augs peldošais ezerrieksts un lēpes. Ievērojama putnu pulcēšanās vieta.

Galerija

Ārējās saites 
El Kala Biosphere Reserve, Algeria

Alžīrijas nacionālie parki
UNESCO Biosfēras rezervātu pasaules tīkls
Rāmsaras vietas Alžīrijā
Tongas ezers

Tongas ezers () ir sezonāls saldūdens ezers Alžīrijas galējos ziemeļaustrumos, pie robežas ar Tunisiju, Kālas nacionālā parka teritorijā. 

Kopš 1983. gada ezers ir Rāmsaras vieta. Ezera ekosistēmā uzturas liels daudzums gārņu, citu ūdensputnu un niedru liju.

Ārējās saites 
Tongas ezers Ramsar Sites Information Service

Alžīrijas ezeri
Rāmsaras vietas Alžīrijā
Sebastjēns Skillači

Sebastjēns Žans Baptists Skillači (, dzimis ) ir bijušais Francijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Francijas futbola izlases dalībnieks.

Savu profesionālo debiju piedzīvojis 1997—98. gada Francijas 2. līgas sezonā Toulon komandas rindās. 1998. gadā pievienojies Monaco. 2004. gadā spēlējis UEFA Čempionu līgas finālā. 2006. gadā Skilači noslēdza līgumu ar Lyon, kur pavadījis divas sezonas un izcīnījis divus Ligue 1 čempionu titulus. 2008. gadā pievienojies Spānijas komandai Sevilla. Izcīnījis Spānijas Karaļa kausu. Vēlāk spēlējis Anglijas Premjerlīgas komandā Arsenal, bet karjeru noslēdzis Bastia.

Francijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2008. gada Eiropas čempionātā un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Ajaccio

 Francijas 2. līga: 2001—02

Monaco

 Coupe de la Ligue: 2002—03

Lyon

 Francijas 2. līga: 2006—07, 2007—08
 Francijas kauss: 2007—08
 Trophée des Champions: 2006

Sevilla

 Spānijas Karaļa kauss: 2009—10

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Francijas izlases futbolisti
AS Monaco FC spēlētāji
Lionas "Olympique" spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
Arsenal FC spēlētāji
SC Bastia spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Nikolass Burdiso

Nikolass Andress Brudiso (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Boca Juniors, ar ko izcīnījis divus Argentīnas pirmās divīzijas titulus, trīs Copa Libertadores un divus Starpkontinentālos kausus. 2004. gadā pievienojies Internazionale, ar ko izcīnījis četrus Itālijas A sērijas titulus. Vēlāk spēlējis arī Roma, Genoa un Torino.

Argentīnas futbola izlases sastāvā piedalījies 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā, divos Copa América un 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Boca Juniors

 Argentīnas pirmā divīzija: 2000, 2003
 Copa Libertadores: 2000, 2001, 2003
 Starpkontinentālais kauss: 2000, 2003

Internazionale

 Itālijas A sērija: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09
 Itālijas kauss: 2005–06
 Itālijas Superkauss: 2006

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Milānas "Internazionale" spēlētāji
AS Roma spēlētāji
Genoa C.F.C. spēlētāji
Torino F.C. spēlētāji
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Honass Gutjerress

Honass Manuels Gutjerress (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Buenosairesas "Velez Sarsfield" komandā. 2005. gadā pārcēlies uz Spānijas komandu Mallorca, kur spēlējis trīs gadus. Vēlāk septiņas sezonas pavadījis Anglijas komandā Newcastle United, kopumā aizvadot 205 mačus un gūstot 12 vārtus. 2015–16. gada sezonu pavadījis Deportivo La Coruña.

Argentīnas futbola izlases sastāvā piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Vélez Sársfield

 Argentīnas pirmā divīzija: 2005

Newcastle United

 Anglijas čempionāts: 2009–10

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Newcastle United F.C. spēlētāji
Norwich City F.C. spēlētāji
Akoruņas "Deportivo" spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Jakubu

Jakubu Ajegbeni (, dzimis ), pazīstams ka Jakubu, ir bijušais Nigērijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Nigērijas futbola izlases dalībnieks.

Lielu savu karjeras daļu pavadījis Anglijā, kur Premjerlīgā spēlējis Portsmouth, Middlesbrough, Everton un Blackburn Rovers. Kopumā Premjerlīgā aizvadījis vairāk nekā 250 mačus un guvis 96 vārtus.

Nigērijas futbola izlases sastāvā debitējis 2000. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Maccabi Haifa

 Izraēlas Premjerlīga: 2000–01, 2001–02

Portsmouth

 Anglijas līgas Pirmā divīzija: 2002–03

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Nigērijas futbolisti
Nigērijas izlases futbolisti
Middlesbrough FC spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
Leicester City F.C. spēlētāji
Blackburn Rovers F.C. spēlētāji
Reading FC spēlētāji
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Valles pamatskola

Valles pamatskola ir vispārējā izglītības iestāde Vallē, Valles pagastā, Bauskas novadā. Iepriekš — Valles vidusskola.

Direktore Gita Eriņa. Valles pamatskolā mācās ap 80 bērni.

Valles pagasts
Skolas Bauskas novadā
Liktenīgais valdzinājums

"Liktenīgais valdzinājums" () ir 1987. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir Adrians Lains. Filmā galvenās lomas atveido Maikls Daglass, Glenna Klouza un Anna Ārčere.

Filma stāsta par precētu vīrieti, kuru pēc vienas nakts sakara sāk vajāt sieviete.

"Liktenīgais valdzinājums" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, taču izdošanas brīdī tā izraisīja strīdus. Filma guva ievērojamus finansiālos panākumus, nopelnot 320 miljonus ASV dolārus pie 14 miljonu budžeta, kļūstot par otro ienesīgāko 1987. gada filmu. Filma tika nominēta sešām Amerikas Kinoakadēmijas balvām kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākā aktrise" (Klouza), "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Ārčere), "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākā montāža", tomēr nevienu nesaņēma.

Atsauces

Ārējās saites 

1987. gada filmas
ASV filmas
Paramount Pictures filmas
Pīters Odemvingijs

Pīters Osaze Odemvingijs (, dzimis ) ir bijušais Nigērijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Nigērijas futbola izlases dalībnieks.

Dzimis Taškentā, Uzbekistānā, kur dzīvojis līdz 12 gadu vecumam. Viņa tēvs ir no Nigērijas, bet māte no Krievijas. Savu futbolista karjeru uzsācis Nigērijā, bet 2002. gadā pārcēlies uz Beļģiju. 2004. gadā pievienojies Francijas komandai Lille OSC, kur trīs sezonu laikā kopumā aizvadījis 100 mačus. 2007. gadā pievienojies Krievijas komandai Lokomotiv Moscow, bet 2010. gadā Anglijas komandai West Bromwich Albion, kur spēlējis līdz 2013. gadam. Vēlāk Anglijas Premjerlīgā spēlējis arī Cardiff City un Stoke City rindās. Spēlētāja karjeru noslēdzis Indonēzijā.

Nigērijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Izcīnījis sudraba medaļu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Louvière

 Beļģijas kauss: 2002—03

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Nigērijas futbolisti
Nigērijas izlases futbolisti
LOSC Lille spēlētāji
Maskavas "Lokomotiv" spēlētāji
West Bromwich Albion F.C. spēlētāji
Cardiff City F.C. spēlētāji
Stoke City F.C. spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Aleksandrs Cjolis

Aleksandrs Cjolis (, dzimis ) ir bijušais Grieķijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Grieķijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Grieķijā, Vācijā, Itālijā, Spānijā, Francijā, Kiprā, Turcijā, Skotijā un Saūda Arābijā.

Grieķijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Piedalījies 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2008. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Werder Bremen

 Vācijas kauss: 2008–09

APOEL

 Kipras Pirmā divīzija: 2012–13

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Grieķijas futbolisti
Grieķijas izlases futbolisti
Brēmenes "Werder" spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Babilonas netikle

Lielā Bābele, plašāk pazīstama kā Bābeles netikle, attiecas gan uz simbolisku sievietes tēlu, gan uz ļaunuma vietu, kas minēta Bībeles Jāņa atklāsmes grāmatā. Tās pilnās nosaukums ir minēts Atklāsmē 17 (5. pantā) kā "Noslēpums, lielā Babilona, visas zemes netiklības un netīrības māte" ( ; transliterācija: mystērion, Babylōn hē megalē, hē mētēr tōn pornōn kai tōn bdelygmatōn tēs gēs). Atklāsmes grāmatā 17 (18. pants) teikts, ka sieviete patiesībā ir "lielās pilsētas, kas valda pār zemes ķēniņiem", atveidojums.

Rakstu vietas no Atklāsmes 
Atklāsmes grāmatas "lielā netikle" ir aprakstīta 17. nodaļā:

 — Atklāsmes 17:1–18

Simbolisms 

Netikle (jeb citās valodās padauza, prostitūta) ir saistīta ar Atklāsmes zvēru (Koinē Grieķu: Θηρίον, ), saistība ar tikpat ļaunu valstību. Vārdu "netikle"/"padauza" var tulkot arī metaforiski kā "elku draudzene". Tiek pareģots, ka netikles apokaliptiskā krišana notiks zvēra tēla rokās ar septiņām galvām un desmit ragiem. Kristīgajā eshatoloģijā ir daudz spekulāciju par to, ko simbolizē netikle un zvērs, kā arī par iespējamo ietekmi uz mūsdienu interpretācijām.

Karolīna Vandera Stišele (Caroline Vander Stichele (2000)) pierādīja, ka stāstījums par Babilonas netikli ebreju Bībeles pravietiskajās grāmatās seko daudziem tiem pašiem galvaspilsētu personifikācijas modeļiem, kā sievietes, kuras veic "prostitūciju / netiklību" un/vai "laulības pārkāpšanu". Tiek apgalvots, ka šīs galvaspilsētas, kas pārstāv valstis, kuras tās pārvalda, ir izdarījušas dažādus grēkus, kas ir padarījuši tās seksuāli izlaidīgas, un tāpēc tās galu galā tiks iznīcinātas ar dažādiem labi pelnītiem vardarbīgiem sodiem, ko sūtījis izraēliešu Dievs Jahve.

Atsauces

Ārējās saites 

Babilona
Bībeles personāži
Bībele
Armagedons

Saskaņā ar Atklāsmes grāmatu kristiešu Bībeles Jaunajā Derībā, Armagedons (  Harmagedōn, Vēlīnā latīņu: , no ebreju valodas: הַר מְגִדּוֹ Məgīddō) ir pareģotā karaspēka pulcēšanās vieta cīņai beigu laikos, kas tiek dažādi interpretēta kā burtiska vai simboliska vieta. Šis termins tiek lietots arī vispārīgā nozīmē, lai apzīmētu jebkuru pasaules gala scenāriju. Islāma teoloģijā Harmagedons ir minēts arī Hadithā kā Lielākais Armagedons vai Al-Malhama Al-Kubra (lielā kauja).

Megido "kalns" Izraēlas ziemeļos patiesībā nav kalns, bet gan tela (paugurs vai kalns, ko radījušas daudzas cilvēku paaudzes, kas dzīvoja un pārbūvē tajā pašā vietā), uz kura tika uzcelti seni forti, lai apsargātu Via Maris, senu tirdzniecības ceļu, kas savieno Ēģipti ar Sīrijas, Anatolijas un Mezopotāmijas ziemeļu impērijām. Megido bija dažādu seno kauju vieta, tostarp viena 15. gadsimtā pirms mūsu ēras un viena 609. gadā pirms mūsu ēras. Netālu esošais modernais Megido ir kibucs Kišonas upes apgabalā.

Atsauces 

Bībeles vietas
Bībele
Blusu grīslis

Blusu grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Centrāleiropā un Rietumeiropā. Latviju šķērso blusu grīšļa izplatības areāla austrumu robeža, tādēļ valsts rietumu, ziemeļu un vidusdaļā augs sastopams retumis, valsts austrumu rajonos ļoti reti vai, dažviet, nav atrasts.

Augs aug purvainās pļavās un zāļu purvos ar skraju veģetācijas segumu, nereti kaļķainās vietās.

Apraksts 
Blusu grīslis ir daudzgadīgs, 10-35 cm garš grīšļu dzimtas lakstaugs, kurš pieaug vienvārpas grīšļu grupai.

Augs ir vienmājnieks - tā vīrišķie un sievišķie ziedi atrodas uz viena auga, sievišķie vārpiņas apakšdaļā, un vīrišķie ir augšdaļā. Augs veido skraju ceru. Tā stublājs ir apaļš, lapas ir pavedienveidīgas un īsākas nekā stublājs. Vīrišķie ziedi vārpiņas galā ir šauri vālesveidīgajā daļā. Tūlīt zem tās ir slīpi lejupvērsti vai horizontāli atstāvoši 5-11 pūslīši, kas veido vārpiņas sievišķo daļu. Augļa pūslīši ir slaidi, iegareni, 0,4-0,6 cm gari, kuri kļūst spīdīgi un tumšbrūni, kad nogatavojas. Segplēksne ir ovāla, gaišbrūna, un mazliet īsāka nekā pūslītis. Zied maijā, jūnijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Ģipškartons

Ģipškartons ir celtniecības materiāls, ko veido starp kokšķiedru vai kartona loksnēm ekstrudēts kalcija sulfāta dihidrāts (ģipsis). Ģipsim mēdz piejaukt celulozes šķiedru. stikla vati vai šo materiālu maisījumu, kā arī plastifikatoru, putu veidotāju un piedevas, kas samazina pelēšana, uzliesmojamību un ūdens uzsūkšanos. Ģipškartonu izmanto iekšējo sienu un griestu būvniecībā.

Ziemeļamerikā ģipškartons kļuva izplatīts 20. gadsimta vidū kā laiku un darbu ietaupoša alternatīva līstēm un apmetumam.

Atsauces 

Celtniecības materiāli
Reihenbaha grīslis

Reihenbaha grīslis () ir reta, nepietiekami izpētīta grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Centrāleiropā un Rietumeiropā. Latvijā sastopama ļoti reti - tikai Kurzemē, priežu (galvenokārt piejūras) mežos un upju krastu nogāzēs sausās, smilšainās vietās, arī sausieņu pļavās pārsvarā jūras tuvumā.

Sugu apdraud biotopu saimnieciska pārveidošana retajās atradņu vietās, tādēļ suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

Apraksts 
Reihenbaha grīslis ir daudzgadīgs, 20-45 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai.

Augam ir raksturīgi tievi, gari sakneņi. Tas veido skraju, irdenu ceru. Lapas ir šauri lineāras, aptuveni 0,2-0,4 cm platas, zaļas, noliekušās, atrodas pie pamata un ir garākas nekā stublājs. Raksturīga īpatnēja, slāņaina vārpiņu uzbūve: visām vārpiņām vidū ir sievišķie ziedi, bet augšdaļā un apakšdaļā - vīrišķie ziedi. Ziedkopa ir blīva, ar 4-8 vārpiņām. Sievišķo ziedu plēksnes ir olveidīgas, rūsas brūnas, vidus šķautne gaišāka, plēksnes gals smails, īsākas nekā pūslītis. Augļa pūslītis ir lancetisks, 0,5-0,6 cm garš, rievains, spārnains, spārns šaurs, sākas no pūslīša apakšdaļas. Sašaurinājums divzobainā knābītī ir pakāpenisks. Nereti novērojama drīksnu zarošanās. Latvijā bieži pūslīši ir neauglīgi vai aizmeties auglis nenogatavojas. Zied jūnijā un jūlijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Metjū Apsons

Metjū Džeimss Apsons (, dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Anglijas Premjerlīgā pārstāvējis Arsenal, Birmingham City, West Ham United, Stoke City un Leicester City komandas. Ar Arsenal komandu 2001–02. gada sezonā kļuvis par Premjerlīgas uzvarētāju.

Anglijas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Arsenal

 Anglijas Premjerlīga: 2001–02
 FA Community Shield: 2002

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Arsenal FC spēlētāji
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
Crystal Palace F.C. spēlētāji
Reading FC spēlētāji
Birmingham City F.C. spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
Stoke City F.C. spēlētāji
Brighton & Hove Albion F.C. spēlētāji
Leicester City F.C. spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Safolkā dzimušie
Oguči Oņevu

Oguči Oņevu (, dzimis ) ir bijušais ASV futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis ASV futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Francijā, Beļģijā, Anglijā, Itālijā, Nīderlandē, Portugālē, Spānijā un ASV.

ASV futbola izlases sastāvā debitējis 2004. gadā. Piedalījies 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Kopumā izlases labā aizvadījis 69 mačus un guvis 6 vārtus.

Sasniegumi 
La Louvière

 Beļģijas kauss: 2002–03

Standard Liège

 Beļģijas Pirmā divīzija: 2007–08, 2008–09
 Beļģijas Superkauss: 2008

Twente

 Nīderlandes kauss: 2010–11

ASV

 CONCACAF Zelta kauss: 2005, 2007, 2013

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
ASV futbolisti
ASV izlases futbolisti
FC Metz spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
AC Milan spēlētāji
Sporting CP spēlētāji
Málaga CF spēlētāji
Queens Park Rangers F.C. spēlētāji
Sheffield Wednesday F.C. spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Vašingtonā dzimušie
Attālvārpu grīslis

Attālvārpu grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Austrumāzijā un Eiropā. Latvijā suga ir sastopama reti visā valsts teritorijā - tā aug  mēreni mitros un pārmitros lapkoku un jauktos mežos, sevišķi plūstoša ūdens tuvumā.

Apraksts 
Attālvārpu grīslis ir daudzgadīgs, 30-60 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo tā vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu apakšdaļā.

Augs veido nelielu, skraju ceru. Stublājs ir trīsšķautņains, visā garumā ar 0,15-0,2 cm šaurām lapām. Ziedkopu veido sīkas, aptuveni 0,5 cm sīkas, savstarpēji attālu novietotas 4-10 vārpiņas. Seglapas ir ļoti garas, līdzīgas stublāja lapām un pārsniedz ziedkopu. Augļa pūslītis ir zaļš, knābītis īsi divzobains. Segplēksne bāli plēvjaina, strupa, īsāka nekā pūslītis. Zied jūnijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Uledsaīda

Uledsaīda (, berberu: ⵡⵍⴻⴷ ⵙⴰⵄⵉⴷ) ir Sahāras oāze Alžīrijā. 2001. gadā iekļauta Rāmsaras vietu sarakstā.

Vieta ir rets cilvēka radīts mitrāja paraugs. Vāda (wadi) atlieku rajonā ir izveidoti daudzi kanāli (fouggara), kas ūdeni nogādā dateļpalmu un citu kultūru plantācijās. Uledsaīda atrodas arī vairāku 14. gadsimta ksaru (nocietinātu ciematu) drupas. 
Šeit uzturas ievērojams daudzums migrējošu putnu un gazeles.

Ārējās saites 
Uledsaīda Ramsar Sites Information Service

Alžīrijas pilsētas
Rāmsaras vietas Alžīrijā
Hodna

Hodna () ir šots (vasarās izzūdošs sālsezers) Alžīrijā starp Tellatlasu ziemeļos un Sahāras Atlasu dienvidos. 

Kopš 2001. gada Hodna iekļauta Rāmsaras vietu sarakstā. Teritorijā uzturas 119 putnu, 10 rāpuļu un 20 zīdītāju sugas. To skaitā ir Kuvjē gazele, Sahāras sīga, marmora krīklis, brūnspārnu bezdelīgtārtiņš un melnvēdera smilšvistiņa. Teritorijā atrodas romiešu laiku drupas.

Ārējās saites 
Hodna Ramsar Sites Information Service

Alžīrijas ezeri
Rāmsaras vietas Alžīrijā
Dariali aiza

Dariali aiza (, Darialis heoba; ; ;  vai Дайраны ком) ir aiza Lielā Kaukāza Sānu kores šķērsojuma vietā, uz austrumiem no Kazbeka kalna, uz robežas starp Krieviju un Gruziju.

Aptuveni 12 km garās aizas sākums ir aiz Stepancmindas Gruzijā un beigas pie Augšējās Larsas Ziemeļosetijā, kur izvietoti abu valstu kontrolpunkti.
Aizā no dienvidiem uz ziemeļiem plūst Terekas upe. Aizas stāvās granīta sienas dažviet ir līdz 1800 metru augstas.

Dariali aiza vēsturiski bija nozīmīga kā viena no divām Kaukāza kalnu grēdas šķērsošanas vietām (otra bija Derbentas eja pie Kaspijas jūras). Caur to ved vēsturiskais Gruzijas kara ceļš, kas mūsdienās ir uzlabots.

Vēsture 
Nosaukums Dariali ir cēlies no Dar-i Alān (در الان), kas persiešu valodā nozīmē "Alanu vārti". Mūsu ēras pirmajos gadsimtos alani dzīvoja teritorijā uz ziemeļiem no aizas.

Dariali aiza ir nocietināta vismaz kopš aptuveni 150. gada pirms mūsu ēras (tradicionāli tiek uzskatīts, ka tur cietoksni uzcēla Ibērijas karalis Mirians I). Vēl mūsdienās ir redzamas sena cietokšņa drupas. Nocietinājumu dažādi dēvēja par Ibērijas vārtiem jeb Kaukāza vārtiem. Eja Kaukāza grēdā ir minēta Gruzijas annālēs par Darialani; Strabons to sauca par Porta Caucasica un Porta Cumana; Ptolemajs to sauca par Fortes Sarmatica; to dažkārt sauca par Porta Caucasica un Portae Caspiae (šis nosaukums tika piešķirts arī "vārtiem" jeb "ejai" blakus Kaspijas jūrai Derbentā); un tatāri to sauc par Darioli.

Josefs rakstīja, ka Aleksandrs Lielais uzcēlis dzelzs vārtus nenoteiktā pārejā, ko daži latīņu un grieķu autori identificēja ar Darialu.

Dariali eja nonāca Sasanīdu rokās 252.–253. gadā, kad Sasanīdu impērija iekaroja un anektēja Ibēriju.
628. gadā kontrole pār Dariali nonāca Rietumturku kaganāta rokās, kad Tuns Jabgu kagans parakstīja līgumu ar Iberiju, nododot Kaganātam visu tās pilsētu un cietokšņu kontroli un izveidojot brīvo tirdzniecību.
644. gadā Dariali ejas kontroli pārņēma arābu Rašidunas kalifāts.
Vēlāk to kontrolēja Gruzijas Karaliste.

Pēc Gruzijas zemes Kartli-Kaheti karalistes aneksijas 1801. gadā Dariali eju pārņēma Krievijas Impērija un tur sāka uzlabot ceļu, ko nosauca par Gruzijas kara ceļu.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 

Kaukāzs
Gruzijas reljefa formas
Krievijas reljefa formas
Nikolajs Patruševs

Nikolajs Patruševs (; 1951) ir Krievijas valsts un drošības dienestu darbinieks, Krievijas Federācijas Drošības padomes sekretārs, armijas ģenerālis. Bijušais Krievijas federālā drošības dienesta direktors (1999–2008).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1951. gada 11. jūlijā Ļeņingradā PSRS kara flotes virsnieka ģimenē.
1974. gadā Nikolajs Patruševs absolvēja Ļeņingradas Kuģu būves institūtu un sāka strādāt par inženieri institūta projektēšanas birojā, bet jau 1975. gadā viņš sāka darboties PSRS Valsts drošības komitejā, bija VDK Ļeņingradas kontrabandas apkarošanas nodaļas vadītājs.

Pēc PSRS sabrukuma Nikolajs Patruševs bija Karēlijas Republikas drošības ministrs (1992–1994), tad Federālā pretizlūkošanas dienesta Iekšējās drošības dienesta vadītājs Maskavā (1994–1998). 1998. gada maijā viņu iecēla par Krievijas Federācijas prezidenta Borisa Jeļcina administrācijas Galvenās kontroles pārvaldes priekšnieku, tā paša gada augustā par Krievijas Federācijas prezidenta administrācijas vadītāja vietnieku.

1998. gada oktobrī viņu iecēla par FSB direktora Vladimira Putina vietnieku un Ekonomiskās drošības departamenta vadītāju, 1999. gada aprīlī par FSB direktora Putina 1. vietnieku. Kad 1999. gada 9. augustā Putins kļuva par Krievijas Federācijas valdības vadītāju, viņš Patruševu iecēla savā vietā par FSB direktoru un no 2001. gada janvāra vadīja Pretterorisma operāciju štābu Ziemeļkaukāzā.
2008. gada 9. maijā jaunais Krievijas Federācijas prezidents Dmitrijs Medvedevs Patruševu atbrīvoja no FSB direktora amata un 12. maijā iecēla par Krievijas Federācijas Drošības padomes sekretāru.

1951. gadā dzimušie
PSKP biedri
Krievijas politiķi
Ļeņingradā dzimušie
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Ar Goda ordeni apbalvotie
Krievijas Federācijas Varoņi
Pēdveida grīslis

Pēdveida grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā reti un nevienmērīgi sastopama Eirāzijā - Eiropā sastopama kontinenta centrālajā, dienvidu un ziemeļaustrumu daļā, tostarp Latvijā.  Augs ir izplatīts mēreni sausos lapkoku un jauktos mežos.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Apraksts 
Pēdveida grīslis ir daudzgadīgs, 20-50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir ļoti īss knābītis.

Augs veido paskraju, nelielu ceru, un tam raksturīgi spēcīgi, ložņājoši sakneņi. Stublājs ir stāvs, raupjš un aplapots pie pamata. Lapas ir zaļas, 0,2-0,3 cm šauras, daudz īsākas nekā stublājs. Lapu makstis ir brūnas. Ziedkopā stublāja galotnē ir 1 vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās ir 2-4 diezgan attālu novietotas, skrajas sievišķo ziedu vārpiņas. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa ar garu, stobrveidīgu, zaļu maksti un īsu lapas plātni, īsāka nekā vārpiņa. Sievišķās vārpiņas ir ar 5-10 ziediem, ar 3-6 cm garu kātiņu, tās ir stāvas vai nokarenas. Augļa pūslītis ir zaļganbrūns, īsi apmatots, tam ir redzams dzīslojums, un pūslītis ir strauji sašaurināts īsā, līkā, divzobainā knābītī. Pūslīša segplēksne ir brūna, otrādi olveidīga, ar zaļu joslu vidū, plēvjainu apmali un smailu galu, aptuveni pūslīša garumā vai īsāka. Zied aprīļa beigās un maijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Knābja grīslis

Knābja grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas ziemeļu daļā un Ziemeļamerikas ziemeļrietumu daļā. Latvijā knābja grīslis ir sastopams ļoti reti valsts austrumu daļā, mēreni mitros mežos un gar applūdušām ieplakām mežos.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

Apraksts 
Knābja grīslis ir daudzgadīgs, 70-140 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābīti.

Augs ir zaļš. Tā stublājs ir stāvs, raupjš, trīsšķautņains. Lapas ļoti platas (0,8-1,6 cm), mīkstas, plakanas, un to centrālā dzīsla ir sekli iegremdēta plātnē. Lapas ir ziedkopas garumā vai to pārsniedz, un galā nolīkst. Lapu makstis ir brūnas. Vīrišķās vārpiņas ir 3-4, tās ir izvietotas stublāja galotnē. Zemāk uz stublāja ir 2-4 sievišķās vārpiņas: resnas (diametrā 1-1,5 cm, garumā līdz 8 cm), īsā kātā, stāvas vai nolīkstošas. Augļa pūslītis ir koši zaļš, 0,5-0,7 cm garš, perpendikulārs pret vārpiņas asi. Pūslīša divzobainais knābītis ir garš. Segplēksne zaļganbrūna, iegarena, gals pakāpeniski nosmailots, vidū gaišāka josla, segplēksne mazliet īsāka nekā pūslītis. Zied jūnijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Krievijas Federācijas Drošības padome

Krievijas Federācijas Drošības padome (KFDP) () ir 1992. gadā dibināta Krievijas Federācijas (KF) prezidenta administrācijas konsultatīva, lēmumus nepieņemoša institūcija, kuru vada Krievijas Federācijas prezidents.

Drošības padome sagatavo Valsts prezidenta lēmumus valsts drošības jautājumos. Gatavojoties Krievijas bruņoto spēku iebrukumam Ukrainā, 2022. gada 21. februārī prezidents Vladimirs Putins sasauca Drošības padomi. Par Drošības padomes sēdes oficiālo iemeslu uzdeva pašpasludināto Luhanskas un Doneckas tautas republiku atzīšanu. Putins paziņoja, ka vairs nesaskata iespējas realizēt Minskas vienošanās par kara izbeigšanu Ukrainā.

Pastāvīgie locekļi (2020) 
 Vladimirs Putins, KF prezidents un KFDP priekšsēdētājs 
 Dmitrijs Medvedevs, KFDP priekšsēdētāja vietnieks 
 Nikolajs Patruševs, KFDP sekretārs
 Aleksandrs Bortņikovs, FSB direktors
 Sergejs Nariškins, Ārējās izlūkošanas dienesta (SVR) direktors
 Mihails Mišustins, KF premjerministrs
 Sergejs Lavrovs, Ārlietu ministrs
 Sergejs Šoigu, Aizsardzības ministrs
 Vladimirs Kolokoļcevs, Iekšlietu ministrs
 Vjačeslavs Volodins, KF Valsts domes priekšsēdētājs
 Valentīna Matvijenko, KF Federācijas padomes priekšsēdētāja
 Sergejs Ivanovs, KF prezidenta pilnvarotais dabas aizsardzības, ekoloģijas un transporta jautājumos 
 Antons Vaino, KF prezidenta administrācijas vadītājs

Atsauces 

Krievijas valsts iekārta
Damarkuss Bīzlijs

Damarkuss Lemonts Bīzlijs (, dzimis ) ir bijušais ASV futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis ASV futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras sākumā pārstāvējis MLS komandas Losandželosas "Galaxy" un Čikāgas "Fire". 2004. gadā pievienojies Nīderlandes komandai PSV Eindhoven. 10 gadus spēlējis ārzemju klubos Nīderlandē, Anglijā, Skotijā, Vācijā un Meksikā. 2014. gadā atgriezies MLS un pievienojies Hjūstonas "Dynamo". Savu karjeru noslēdzis pēc 2019. gada sezonas.

ASV futbola izlases sastāvā laika posmā no 2001. līdz 2017. gadam aizvadījis 126 mačus un guvis 17 vārtus. Piedalījies 2002., 2006., 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā. Ar izlasi uzvarējis piecos CONCACAF Zelta kausos.

Sasniegumi 
Chicago Fire

 Lamar Hunt U.S. Open Cup: 2000, 2003
 Supporters' Shield: 2003

PSV Eindhoven

 Eredivisie: 2004–05, 2005–06
 Nīderlandes kauss: 2004–05

Rangers

 Skotijas Premjerlīga: 2008–09, 2009–10
 Skotijas kauss: 2007–08, 2008–09
 Skotijas Līgas kauss: 2007–08, 2009–10

Houston Dynamo

 Lamar Hunt U.S. Open Cup: 2018

ASV

 CONCACAF Zelta kauss: 2002, 2005, 2007, 2013, 2017

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
ASV futbola izlase
ASV izlases futbolisti
PSV Eindhoven spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
Rangers F.C. spēlētāji
Hannover 96 spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Indiānā dzimušie
Stīvs Čerandolo

Stīvens Emils Čerandolo (, dzimis ) ir ASV futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis ASV futbola izlases dalībnieks.

Visu savu spēlētāja karjeru no 1999. līdz 2014. gadam pavadījis Vācijas komandā Hannover 96. Hannover 96 komandā aizvadījis 16 sezonas, no kurām 12 spēlējis Vācijas Bundeslīgā. Kopumā aizvadījis 423 mačus un guvis 8 vārtus.

ASV futbola izlases sastāvā piedalījies 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Hannover 96

 Vācijas 2. Bundeslīga: 2001–02

ASV

 CONCACAF Zelta kauss: 2005

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
ASV futbolisti
ASV izlases futbolisti
ASV futbola treneri
Hannover 96 spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ilinoisā dzimušie
Jānis Krišāns

Jānis Krišāns (dzimis  Rēzeknē) ir latviešu ekonomists, uzņēmējs un politiķis un 13. Saeimas deputāts, ievēlēts no politiskās partijas Saskaņa saraksta. Jānis Krišāns ir arī Biedrības “Latgalieši” valdes loceklis, Latvijas Sarkanais krusts valdes un padomes loceklis, “Darbs.lv” valdes loceklis. 2019. gadā bijis viens no čaklākajiem 13. Saeimas sēžu apmeklētājiem — nav ieradies tikai vienā sēdē. 2019. gadā kandidēja Eiroparlamenta vēlēšanās, taču netika ievēlēts. Bijis Rēzeknes domes deputāts no 2009. līdz 2018. gadam. 

2001. gadā ieguvis ekonomista kvalifikāciju komercpakalpojumu vadībā Rēzeknes Augstskolā. 2003. gadā absolvējis Rēzeknes Augstskolu un ieguvis sociālo zinātņu akadēmisko maģistra grādu vadības zinātnē.

VID iesniegtā valsts amatpersonas deklarācija par 2020. gadu liecina, ka Jāņa Krišāna īpašumā ir dzīvoklis Rēzeknē un zeme Vērēmu pagastā, nomā dzīvoklis Rīgā, deklarēti skaidrās naudas uzkrājumi 12 000.00 EUR ; kā vienīgais ienākumu gūšanas avots norādīts deputāta darbs 13. Saeimā. 2020. gadā J. Krišāns administratīvi sodīts un samaksājis soda naudu par braukšanas ātruma, distances un intervāla neievērošanu.
2021. gada maijā bija viens no tiem Saeimas deputātiem, kurš strādājot attālināti, saņēmis ievērojamu transporta un/vai mājokļa kompensāciju.

Atsauces 

1960. gadā dzimušie
Latvijas politiķi
13. Saeimas deputāti
Boštjans Cesars

Boštjans Cesars (, dzimis ) ir Slovēnijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Slovēnijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Slovēnijā, Horvātijā, Francijā, Anglijā un Itālijā. Savas karjeras lielāko daļu aizvadījis Itālijas komandā Veronas "Chievo", kur spēlējis 10 sezonas, kuru laikā kopumā aizvadījis 247 mačus un guvis 9 vārtus.

Slovēnijas futbola izlases sastāvā debitējis 2003. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Ar nospēlētiem 101 mačiem, Cesars ir Slovēnijas izlases spēlēm visbagātākais futbolists.

Sasniegumi 
Dinamo Zagreb

 Horvātijas Pirmā līga: 2002–03
 Horvātijas kauss: 2001–02, 2003–04
 Horvātijas Superkauss: 2002, 2003

West Bromwich Albion

 Anglijas čempionāts: 2007–08

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Slovēnijas futbolisti
Slovēnijas izlases futbolisti
Slovēnijas futbola treneri
Zagrebas "Dinamo" spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
West Bromwich Albion F.C. spēlētāji
Veronas "Chievo" spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Fantastiskās būtnes: Dumidora noslēpumi

"Fantastiskās būtnes: Dumidora noslēpumi" () ir 2022. gada fantāzijas filma. Filmas režisors ir Deivids Jeitss, scenārija autori ir Dž. K. Roulinga un Stīvs Kloviss. Tas ir turpinājums filmai "Fantastiskās būtnes: Grindelvalda noziegumi" (2018), trešā filma "Fantastisko būtņu" filmu sērijā un vienpadsmitā filma visā Wizarding World franšīzē. Lomas atveido Edijs Redmeins, Džūds Lo, Ezra Millers, Dens Foglers, Elisone Sudola, Kalums Tērners, Džesika Viljamsa, Ketrīna Voterstone un Madss Mikelsens. Filmas darbība norisinās vairākus gadus pēc iepriekšējās daļas notikumiem un tajā Baltuss Dumidors Ņūtam Skamanderam ar sabiedrotajiem uzdod veikt misiju, kas viņus ieved tieši tumšā burvja Gelerta Grindevalta armijas sirdī.

"Fantastisko zvēru" sērijas trešās filmas pirmizrāde bija paredzēta 2020. gada novembrī, un tā jau no sākuma bija iecerēta kā "vismaz" triloģija. Tomēr filmas pirmizrādi pārcēla uz 2022. gada jūliju, un lielākā daļa aktieru no pirmajām divām sērijas daļām apstiprināja savu piedalīšanos filmā 2020. gada martā. Galvenais filmēšanas process sākās 2020. gada sākumā, taču COVID-19 pandēmijas dēļ to atlika, un filmēšana atsākās tikai 2020. gada septembrī. Džonijam Depam, kas atveidoja Grindelvaldu iepriekšējās filmās, sākotnēji bija ieplānota filmēšanas turpinājumā, tomēr 2020. gada novembrī viņam lūdza attiekties no lomas, sakarā ar tiesas prāvu, kurā pret viņu izvirzīja apsūdzību par vardarbību ģimenē; vēlāk tajā pašā mēnesī Madss Mikelsens viņu aizvietoja Grindevalta lomā. Filmēšana ilga līdz 2021. gada februārim.

Filmas "Fantastiskās būtnes: Dumidora noslēpumi" pirmizrāde notika  Londonā. No  filma demonstrēja Apvienotās Karalistes kinoteātros, Latvijā filmas pirmizrāde notika 14. aprīlī, bet ASV no 15. aprīlī. Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes. Tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru pret  dolāru budžetu, kas, neskatoties uz to, ka tā ir astotā ienesīgākā 2022. gada filma, padara to arī par visneienesīgāko filmu Wizarding World franšīzes ietvaros.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Warner Bros. filmas
Harija Potera filmu sērija
Branko Iličs

Branko Iličs (, dzimis ) ir bijušais Slovēnijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Slovēnijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Slovēnijā, Spānijā, Krievijā, Kiprā, Izraēlā, Serbijā, Kazahstānā, Japānā un Dānijā.

Slovēnijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Olimpija

 Slovēnijas kauss: 2002–03

Domžale

 Slovēnijas Pirmā līga: 2006–07

Partizan

 Serbijas Superlīga: 2014–15

Olimpija Ljubljana

 Slovēnijas Pirmā līga: 2017–18
 Slovēnijas kauss: 2017–18

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Slovēnijas futbolisti
Slovēnijas izlases futbolisti
Real Betis spēlētāji
Maskavas "Lokomotiv" spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji