Indijas okeāns

Indijas okeāns ir trešais lielākais okeāns pasaulē, kas aizņem ap 20% no pasaules ūdens virsmas. Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs tranzīta ceļš starp pasaules civilizācijām. Indonēzijas kartēs tiek atzīmēts kā Indonēzijas okeāns.

Robežas 
Ziemeļos no Indijas okeāna atrodas Dienvidāzija, tai skaitā Indijas subkontinents, no kura cēlies okeāna vārds. Rietumos atrodas Arābijas pussala un Āfrika. Austrumos atrodas Malakas pussala, Zunda salas un Austrālija. Dienvidos aiz 60° dienvidu platuma grāda atrodas Dienvidu okeāns. No Atlantijas okeāna dienvidos no Āfrikas tiek atdalīts pa 20° austrumu meridiānu, bet no Klusā okeāna dienvidos no Austrālijas — pa 147° austrumu meridiānu. Vistālākais Indijas okeāna ziemeļu punkts — Persijas līcis, kas sasniedz 30° ziemeļu platumu.

Vispārēji dati 

 Platība — 73 556 000 kvadrātkilometri (iekļaujot Sarkano jūru un Persijas līci);
 Platums dienvidu daļā — 10 000 kilometru;
 Tilpums — tiek vērtēts uz 292 131 000 km³;
 Lielākais dziļums — Diamantinas dzelme — 8 047 metrus dziļa — atrodas dienvidrietumos no Austrālijas;
 Vidējais dziļums — 3 890 metri;
 Ap 5000 salu, vairumu apņem koraļļu rifi.

Ģeoloģija 
Indijas okeānā saduras šādas trīs lielas tektoniskās plātnes: Āfrikas plātne, Indijas—Austrālijas plātne un Antarktīdas plātne. Plātņu sadures vieta veido lielam, otrādi apvērstam "Y" burtam līdzīgu formu. No Arābijas pussalas līdz okeāna centrālajai daļai austrumos no Madagaskaras stiepjas "Y" burta "kātiņš" — Arābijas—Indijas grēda. Šeit tā sazarojas un uz rietumiem līdz vietai starp Dienvidāfriku un Antarktīdu stiepjas Dienvidrietumu Indijas grēda, kas pāriet Vidusatlantijas grēdā. Uz austrumiem savukārt stiepjas Austrālijas—Antarktīdas pacēlums, kas sasniedz Kluso okeānu.

Kontinentālais šelfs Indijas okeāna piekrastē pārsvarā ir šaurs, līdz 200 km plats. Austrālijas rietumu krastā šelfs ir platāks — .

Indijas okeāna piekrastē vietām vērojams aktīvs vulkānisms. Ļoti aktīvu vulkānu virtene atrodas Zunda salās, Andamanu salās un Nikobaru salās. Šeit, starp Sumatras un Javas salām noticis arī spēcīgākais vulkāna izvirdums pēdējos gadsimtos — Krakatau vulkāna izvirdums. Šis reģions ir arī seismiski aktīvs.  šeit notika postošā Indijas okeāna zemestrīce, kuras jauda sasniedz 9,3 balles pēc Rihtera skalas. Zemestrīcē gāja bojā 200—310 tūkstoši cilvēku.

Klimats 

Indijas okeāna klimatu ziemeļos no ekvatora nosaka musonu vēji. No oktobra līdz aprīlim pūš spēcīgs ziemeļaustrumu vējš. No maija līdz oktobrim dominē dienvidu un rietumu vēji. No Arābijas jūras musons uz Indijas subkontinentu nes bagātīgas lietusgāzes. Mainoties musonu vējiem tropiskie cikloni nereti skar Arābijas jūras piekrasti un Bengālijas līci.

Dienvidu puslodē vēji pārsvarā ir lēnāki, taču Maurīcijā var būt spēcīgas vasaras vētras.

Hidroloģija 
Lielākās Indijas okeānā ietekošās upes ir Zambezi, Šatelaraba (Eifratas un Tigras satekupe), Inda, Ganga ar Bramaputru un Iravadi.

Indijas okeāna straumes nosaka musonu klimats. Ziemeļu puslodē straumes plūst pulksteņa rādītāja virzienā, tās visas ir siltās straumes, dienvidu puslodē — pretējā virzienā. Tomēr ziemas musonu laikā ziemeļu puslodē straumes plūst pretējā virzienā.

Ziemeļos no 20°D platuma ūdens virsējā slāņa temperatūra nav zemāka par 22 °C, austrumu daļā pārsniedz 28 °C. Dienvidos no 40°D ūdens virsējā slāņa temperatūra strauji krītas.

Virsūdens sāļums ir 32—37 promiles. Sāļākais ūdens ir Arābijas jūrā un joslā starp Dienvidāfriku un dienvidrietumu Austrāliju. Aisbergi visu gadu bieži sastopami Dienvidu okeānā, taču tie bieži iepeld arī Indijas okeānā, bieži sasniedzot 45°D platumu un tālāk ziemeļos.

Vēsture 

Indijas okeāns ir salīdzinoši mierīgāks un kuģošanai vienkāršāks nekā Klusais okeāns un Atlantijas okeāns. Viegli prognozējamais musonu vēju virziens ļauj vienkārši, pārsvarā bez starpgadījumiem veikt pārceļojumus no vienas okeāna puses uz otru.

Indijas okeāna tiešā tuvumā attīstījušās pirmās civilizācijas — Senā Divupe, Senā Ēģipte, Indas ielejas civilizācija un pārējās Indijas subkontinenta civilizācijas. Jau vismaz 3 000 gadus pmē. sākās kuģošana Indijas okeānā starp Seno Ēģipti un Puntu, kura visdrīzāk atradās mūsdienu Somālijā, vedot uz Ēģipti zeltu un mirres. Aptuveni 2 500 gadus pmē. jau notika jūras tirdzniecība starp Mezopotāmiju un Indas ieleju. Mūsu ēras 1. un 2. gadsimtā notika intensīva tirdzniecība starp romiešu Ēģipti un Dienvidindiju — tamilu valstīm.

Ap 7. gadsimtu no Indonēzijas ieradās pirmie Madagaskaras iedzīvotāji, starp Madagaskaru un Indonēziju pāri okeānam notika regulāra satiksme. Šajā laikā aizvien pieaugoša ietekmi Austrumāfrikā ieguva arābi. Laikaposmā no 1405. gada līdz 1433. gadam ķīniešu admirālis Džens He vadīja vairākas ekspedīcijas uz Rietumu okeānu, kā ķīnieši dēvēja Indijas okeānu. Viņi sasniedza Austrumāfrikas krastus. 1497. gadā Vasko da Gama apbrauca Labās Cerības ragu Dienvidāfrikā un kļuva par pirmo eiropieti, kas pa jūru aizbrauca līdz Indijai. Neilgā laikā eiropieši ieguva dominējošas pozīcijas Indijas okeāna rietumu daļā. Pirmā pārsvaru centās nodrošināt Portugāle, kas izbūvēja cietokšņus stratēģiskos punktos. Mazā nācija ilgstoši nespēja noturēt kontroli pār lielo, attālo okeānu, 17. gadsimta vidū portugāļus izkonkurēja Nīderlande, Britu impērija, Francija. Ap 1815. gadu Indijas okeānā par valdošo spēku kļuva Britu impērija.

1869. gadā kuģu satiksmei tika atvērts Suecas kanāls, kas Indijas okeānā izmainīja tirdzniecības ceļus. Kopš Otrais pasaules kara Lielbritānijas ietekme ir krasi samazinājusies. Mūsdienās joprojām saglabājusies Lielbritānijas un ASV militārā bāze Djego Garsijas atolā okeāna centrālajā daļā.

 netālu no Sumatras notika postošā Indijas okeāna zemestrīce, kuras jauda sasniedz 9,3 balles pēc Rihtera skalas. Zemestrīcē gāja bojā aptuveni 230 tūkstoši cilvēku un vairāk nekā viens miljons iedzīvotāju palika bez mājām. Pēc šīs nelaimes Indijas okeānā tika izveidota Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma.

Ekonomika 
Indijas okeāns arī mūsdienās ir ļoti nozīmīgs jūras ceļš, kas savieno Tuvos Austrumus, Āfriku un Austrumāziju ar Eiropu un Ameriku. Šeit notiek liela apmēra naftas un tās produktu tranzīts no Persijas līča un Indonēzijas. Arī pēc apzināto atradņu izsīkšanas varēs izmantot citas apzinātās Indijas okeāna baseina atradnes Saūda Arābijas, Irānas, Indijas un Austrālijas piekrastē. Indijas okeāns apdraud un ietekmē Persijas līci, Omānas līci, Sarkano jūru.

Siltā ūdens dēļ Indijas okeānā ir maz fitoplanktona un līdz ar to nav īpaši daudz zivju. Ar zivīm bagāti ir tikai atsevišķi iecirkņi okeāna ziemeļos.

Jūras, lielākie līči un šaurumi 
Sākot no ziemeļiem pulksteņa rādītāja virzienā Indijas okeānam ir šādas jūras, līči un šaurumi:
 Arābijas jūra
 Persijas līcis
 Omānas līcis
 Bengālijas līcis
 Andamanu jūra
 Malakas šaurums
 Timoras jūra
 Lielais Austrālijas līcis
 Basa šaurums
 Mozambikas šaurums
 Adenas līcis
 Sarkanā jūra
Dažkārt Indijas okeānam pieskaita arī Floresas jūru, Javas jūru un Savu jūru.

Salas 

Lielākās salas un salu grupas Indijas okeānā un tā malās:
 Aldabras arhipelāgs (Seišelas)
 Amsterdamas sala
 Andamanu salas (Indija)
 Ašmora un Kartjē salas (Austrālija)
 Bahreina (Persijas līcī)
 Čagosu arhipelāgs (Lielbritānija)
 Farasānu salas (Sarkanajā jūrā, Sauda Arābija)
 Hērda sala
 Kešma (Irāna, pie ieejas Persijas līcī)
 Kergelēna arhipelāgs (Francija)
 Kokosu salas (Austrālija)
 Komoru salas
 Krozē salas
 Ķenguru salas (Austrālija)
 Lakadivu salas (Indija)
 Madagaskara — ceturtā lielākā pasaules sala, lielākā Indijas okeānā
 Mafija (Tanzānija)
 Maldivu salas
 Masīra (Omāna)
 Maskarēnu salas
 Maurīcija
 Reinjona (Francija)
 Rodrigesa (Francija)
 Mjejas arhipelāgs (pie Birmas krastiem)
 Nikobaru salas (Indija)
 Pemba (Tanzānija)
 Prinča Edvarda salas
 Puketa (Taizeme)
 Seišelu salas
 Sentpolas sala
 Sokotra (Jemena)
 Šrilanka
 Tasmanija (Austrālija)
 Zanzibāra (sala) (Tanzānija)
 Ziemsvētku sala (Austrālija)
 Zunda salas (Indonēzija)
 Bali
 Java
 Lomboka
 Mentavaju salas
 Niasa
 Savu salas
 Simelue
 Sumatra
 Sumba
 Sumbava
 Timora

Lielākās pilsētas 

Indijas okeāna un tā jūru krastā atrodas šādas lielas pilsētas:

 Adelaida (Austrālija)
 Adena (Jemena)
 Basra (Persijas līcis, Irāka)
 Čennai (Indija)
 Čitagonga (Bangladeša)
 Dāresalāma (Tanzānija)
 Dubaija (Persijas līcis, Apvienotie Arābu Emirāti)
 Durbana (DĀR)
 Džida (pie Sarkanās jūras, Sauda Arābija)
 Kolkata (netālu no jūras, Indija)
 Karāči (Pakistāna)
 Kočina (Indija)
 Kolombo (Šrilanka)
 Kuveita (pilsēta) (Persijas līcis, Kuveita)
 Maputu (Mozambika)
 Mogadišo (Somālija)
 Mumbaja (Indija)
 Pērta (Austrālija)
 Portelizabeta (DĀR)
 Sūrata (Indija)

Skatīt arī 
 Pasaules okeāni un jūras

Ārējās saites 

 
Okeanogrāfija
Okeāni