1888. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1888.  gada notikumi Latvijas vēsturē. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

Notikumi

Janvāris 
 3. janvāris — Lejasciemā, Tirzas krastā tika atklāts Lejasciema Labdarības biedrības nams. Šis bija vienīgais un plašākais tautas nams visā Vidzemē.

Aprīlis 
 2. aprīlis — Lipinišķu kapellā ielauzās zagļi un nolaupīja gandrīz visu vērtīgo inventāru. Šis notikums deva ierosmi draudzes locekļiem saziedot līdzekļus jaunas baznīcas celtniecībai Lipinišķos (Daugavpils novads, Biķernieku pagasts).

Maijs 
 29. maijs — pagaidu koka būvē notika Solomonska cirka pirmizrāde.

Jūnijs 
 18. — 21. jūnijs — notika III Vispārējie latviešu Dziesmu svētki (Latviešu trešie vispārīgie dziedāšanas svētki). Svētkos kopkori veidoja 2618 dziedātāji.
 22. jūnijs — tika izdots likums „Par policijas reformu Baltijas guberņās”. Šis likums Baltijas guberņās ieviesa centralizētu policijas pārvaldes sistēmu, atceļot vācu birģeru un muižnieku policijas iestādes.

Septembris 
 4. septembris — tika atklāts Rīgas baptistu Vīlandes draudzes dievnams.

Decembris 
 29. decembris — jaunajā ēkā Merķeļa ielā notika Solomonska cirka pirmizrāde.

Nezināms datums 
 Tika dibināta Līgatne, kad Ķempju muižas īpašnieks iedalīja 22 apbūves gabalus.
 Rīgā dibināts Krievu-franču gumijas rūpnīcu sabiedrības uzņēmums Provodnik — lielākais Rīgas uzņēmums, kas saražoto gumijas izstrādājumu apjoma ziņā ierindojās ceturtajā vietā pasaulē, bet riepu ražošanā – otrajā vietā (tagad tā telpās atrodas Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca).
 Rīgā, Sarkandaugavā tika dibināta stikla fabrika, kurā strādāja 39 strādnieki. (Rīgas stikla rūpnīca “Sarkandaugava” beidza pastāvēt 1999. gadā.)
 Talsos tika atvērta pilsētas skola. Mācībmaksa – 10 rbļ. gadā.

Kultūra 
 Par ģipša galvas zīmējumu Janim Rozentālam tika piešķirta sudraba medaļa.
 Laikraksta "Dienas Lapa" literārajā pielikumā tika publicēts pirmais Jāņa Poruka darbs - stāsts "Purvaiņos".
 Andrejs Pumpurs Tērbatā pabeidza savu eposu „Lāčplēsis”.
 tika izdots komponista Andreja Jurjāna pirmais dziesmu krājums “Daina”, kurā apkopotas 10 kora un solo dziesmas.

Zinātne 
 Dinaburgas pils teritorijā, Naujenes pilskalnā, tika veikti pirmie arheoloģiskie izrakumi V. Neimana vadībā.
 Aizelkšņu senkapos Baltinavas pagastā arheoloģiskos izrakumus veica Pēterburgas arheologi.
 Āronu Matīss publicē darbu "Mūsu Tautas dziesmas".
 Somu valodnieks Ē. N. Setele (E. N. Setälä) rīkoja ekspedīciju uz Kurzemes lībiešu ciemiem, kur ievāca līvu folkloras un lingvistisko materiālu.
 V. Voionmā (V. Voionmaa) publicēja pētījumu "Lībiešu celtnes: 1888. gada ceļojuma etnogrāfiskie pieraksti".

Dzimuši 
 7. februāris — Fēlikss Cielēns, jurists, politiķis (1964)
 29. marts — Edvins Magnuss, advokāts, politiķis (1974)
 8. aprīlis — Jānis Voldemārs Ansons, gleznotājs (1935)
 10. aprīlis — Ēvalds Rimbenieks, mācītājs, politiķis (1943)
 25. maijs — Arveds Švābe, jurists, literāts, vēsturnieks (1959)
 2. jūnijs — Arturs Kāposts, jurists, politiķis (1941)
 23. jūnijs — Frīdrihs Briedis, latviešu strēlnieku pulkvedis (1918)
 23. septembris — Jānis Eglons, tēlnieks un paleontologs (1971)
 28. oktobris — Kārlis Zāle, tēlnieks (1942)
 5. novembris — Ludvigs Bolšteins, Latvijas armijas ģenerālis (1940)
 26. decembris — Rihards Bērziņš (Valdess), literāts, sabiedrisks darbinieks (1942)

Miruši

Skatīt arī 
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces 

Latvija
Notikumi Latvijā pēc gada