joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ņemana

Ņemana (, līdz 1946. gadam — Ragnīte ()) ir pilsēta un rajona centrs Kaļiņingradas apgabala ziemeļos, uz austrumiem no Sovetskas, Nemunas upes kreisajā krastā. Upes pretējā krastā ir Lietuvas teritorija.

Vēsture 

Līdz 1945. gadam Ņemanas (Ragnītes) vēsture ir Mazās Lietuvas vēstures sastāvdaļa. Pilsēta veidojusies ap 13. gadsimtā Skalavas zemē celto Ragnītes pili. Vācu ordeņa valsts laikā tā bija komturijas centrs. 1722. gadā Ragnītei piešķīra Austrumprūsijas pilsētas tiesības. Ragnītei bija būtiska nozīme lietuviešu kultūrā — 16. gadsimtā šeit par arhidiakonu kalpoja Martīns Mažvīds — pirmās iespiestās lietuviešu grāmatas autors. Drukas aizlieguma laikā 19. gadsimta otrajā pusē Ragnīte bija lietuviešu grāmatu iespiešanas centrs. 1883. gadā pilsētā sāka iznākt pirmā avīze lietuviešu valodā „Aušra”. Pēc Austrumprūsijas piešķiršanas PSRS, 1946. gadā Ragnīti pārdēvēja par Ņemanu. Salīdzinoši labā stāvoklī esošo Ragnītes ordeņa pili izpostīja 1976. gadā, uzņemot kinofilmu „Divdesmit dienas bez kara”.

Pilsētā atrodas papīrfabrika, kā arī kosmosa tehnoloģiju projektēšanas birojs „Fakel”. Uz dienvidaustrumiem no pilsētas uzcelta Baltijas AES.

Atsauces

Ārējās saites 

 Ņemana enciklopēdijā Мой Город 
 Ņemanas papīrfabrika 
 OKB Fakel , 
 Baltijas AES ,
Bobijs Sendss

Roberts Džeralds Sendss (, ; dzimis , miris ) bija Īru Republikāņu armijas kaujinieks, ieslodzītais un īslaicīgs Lielbritānijas parlamenta deputāts. Viņš bija 1981. gada badastreika dalībnieks Meizas cietumā, tā laikā gāja bojā.

1972. gadā iestājies Īru Republikāņu armijā (ĪRA). 1977. gadā otro reizi nonāca cietumā un par līdzdalību apšaudē tika notiesāts ar 14 gadu cietumsodu. 1981. gadā viņš piedalījās badastreikā Meizas cietumā, kurā īru kaujinieki protestēja pret ieslodzījuma apstākļiem. Badastreikā gāja bojā 10 ieslodzītie, arī B. Sendss, kas mira , 66 dienas pēc badošanās sākuma. Šai laikā viņu  ievēlēja Lielbritānijas parlamentā un viņš uz nepilnu mēnesi kļuva par jaunāko parlamenta deputātu.

Par B. Sendsa dzīvi un badastreiku stāsta 2008. gada filma "Bads", kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Stīvs Makkvīns.

Atsauces 

1954. gadā dzimušie
1981. gadā mirušie
Ziemeļīrijā dzimušie
Britu politiķi
Sendss

Sendss ir angļu/skotu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Bobijs Sendss (Bobby Sands; 1954—1981) — Īru Republikāņu armijas kaujinieks, ieslodzītais un īslaicīgs Lielbritānijas parlamenta deputāts;
 Čārlzs Sendss (Charles Sands; 1860—1932) — amerikāņu golferis un tenisists, pirmais olimpiskais čempions golfā.

Atsauces 

Angļu uzvārdi
Skotu uzvārdi
Autoceļš P32

|}
|}
P32 autoceļš Augšlīgatne—Skrīveri ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu A2 Augšlīgatnē ar autoceļu A6 pie Skrīveriem. Autoceļa garums ir 74,7 km un kopš 2013. gada tas ir pilnībā klāts ar asfaltbetona segumu. Autoceļš šķērso Cēsu, Siguldas, Ogres un Aizkraukles novadus.

Vēsture
2015. gadā tika izsludināts konkurss par posma Vīciepi-Nītaure (14,0-16,9km) seguma periodisko uzturēšanu, kurā uzvarēja SIA "8CBR" par līgumcenu 90 000 EUR.

2017. gada februārī tika izsludināti divi konkursi. Pirmais par posma Lobe-Skrīveri (61,3-71,3km) pārbūvi, ar paredzamo līgumcenu 7 451 308 EUR, un otrais par posma Madliena-Lobe (47,2-60,3km) pārbūvi, ar paredzamo līgumcenu 8 941 829 EUR. 

2020. gadā uzsākta tilta pār Zaubi Cēsu novada Zaubes pagastā rekonstrukcija - vecos tiltu pilnībā nojauks un tā vietā uzbūvēs jaunu monolīta dzelzsbetona tiltus ar gājēju ietvēm.

Atsauces 

P032
Helifeksa

Helifeksa () vai Helifeksas reģionālā pašvaldība (Halifax Regional Municipality) ir pilsēta Kanādā, Jaunskotijas provinces administratīvais centrs. Pēc 2011. gadā veiktās tautas skaitīšanas datiem, Helifeksas reģionālajā pašvaldībā dzīvoja 390 tūkstoši iedzīvotāju, bet pilsētas administratīvajās robežās — 291 tūkstotis. Pēc šiem radītājiem tā ir 14. lielākā Kanādas pilsēta.

1917. gada 6. decembrī Helifeksas ostā Francijas kravas kuģis "Mont-Blanc", kurš bija piekrauts ar munīciju, sadūrās ar Beļģijas tvaikoni "Imo". Uz "Mont-Blanc" sākās ugunsgrēks, kam sekoja sprādziens, kas iznīcināja Ričmondas priekšpilsētu. Gāja bojā apmēram 2500 cilvēku. Tajā laikā tas bija lielākais cilvēka radītais sprādziens.
 
2008. gadā Helifeksā tika aizvadītas daļa no Pasaules hokeja čempionāta Augstākās divīzijas spēlēm.

Atsauces

Ārējās saites 

Kanādas pilsētas
Jaunskotija
Rīgas Katoļu ģimnāzija

Rīgas Katoļu ģimnāzija dibināta . Tā ir Latvijas Romas katoļu baznīcas privāta ģimnāzija.  skolā mācās 126 skolēni un strādā 25 skolotāji.

Vēsture
Skola atrodas ēkā, kas sākotnēji pēc medicīnas doktora Ernesta Sokolovska iniciatīvas tika uzcelta kā privāta klīnika. Tās celtniecība uzsākta  pēc arhitekta Heinriha Šēla projekta un pabeigta .
Pēc tam, kad  šo īpašumu nopirka Rīgas katoļu metropolijas kūrija uz jauno ēku pārcēlās iepriekš Aglonā bāzētais Garīgais seminārs. Blakus ēkai tika uzcelta kapela.

PSRS laikā ēkā tika ierīkota slimnīca, vēlāk pansionāts.

Pēc neatkarības atgūšanas ēku savā īpašumā atguva Rīgas katoļu metropolijas kūrija un  šeit tika atvērta Rīgas Katoļu ģimnāzija.

Ģimnāzijas Rīgā
Autoceļš P41

|}
|}
P41 autoceļš Alūksne—Liepna ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno Alūksni ar autoceļu P42 Liepnā.  Autoceļa garums ir 33 km un tas lielākajā daļā klāts ar grants segumu, izņemot nelielus asfaltētos posmus Alūksnē, Brencos, Mālupē un no Stradiņa līdz Sofikalnam. Ceļš šķērso Alūksnes novadu.

Nozīmīgākās apdzīvotās vietas 
 Alūksne,
 Brenci,
 Mālupe,
 Sofikalns,
 Liepna.

Atsauces 

P041
Autoceļš P42

|}
|}
P42 autoceļš Viļaka—Zaiceva—Krievijas robeža (Pededze) ir reģionālais Latvijas autoceļš, kas savieno autoceļu P35 3 km no Viļakas caur Kupravu un Liepnu ar Krievijas robežu (robežkontroles punkts «Pededze»).  Autoceļa garums ir 47,4 km un tas lielākajā daļā klāts ar grants segumu. Ceļš šķērso Balvu un Alūksnes novadus.

Nozīmīgākās apdzīvotās vietas 
 Kuprava,
 Liepna,
 Zaiceva,
 Pededze.

Atsauces 

P042
Leons Krivāns

Leons Krivāns (dzimis  — miris ) bija latviešu aktieris. Atzinību ieguva ar komiskajām lomām filmās Kapteiņa Enriko pulkstenis, Dāvana vientuļai sievietei un TV seriālā “Sirdsmīļā Monika”.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1938. gada 17. aprīlī Rīgā. Mācījās Rīgas 2. pamatskolā, tad Rīgas 6. vidusskolā. 
No 1959. līdz 1962. gadam Krivāns apguva aktiera profesiju Dailes teātra 3. studiju un tika uzņemts Dailes teātra trupā, līdztekus Latvijas Televīzijā vadīja raidījumu "TV pirts" (1960–1970).
1961. gadā sāka filmēties Rīgas Kinostudijā.

Miris  no smagas slimības.

Ģimenes dzīve 
1960. gada 27. augusta Leons Krivāns apprecējās ar Gunu Reinbergu, laulībā ir dzimušas divas meitas Vivita un Beata. Ir četri mazbērni.

Apbalvojumi 
 saņēma IV šķiras Atzinības krustu par "Par radošo mūža ieguldījumu Latvijas teātra un kino mākslā".

Lomas teātrī 
 Frensis Volsingems- F. Bruknera "Elizabete, Anglijas karaliene" (1980)
 Kontrabasists — P. Zīskinda „Kontrabass" (1988)
 Jānis Fricis Debestiņš — J. Jurkāna „Dzīvīte, dzīvīte" - II sērija (2008)
 Žanis — Ē. Hānberga „Pirmā grēka līcis" (2012)
 Žanis — Ē. Hānberga "Plikie un pusplikie" (2014)

Filmogrāfija

Literatūra

Atsauces

Ārējās saites 

 Aktiera Krivāna raženais mūžs
 Kino - teatr. ru 

1938. gadā dzimušie
2020. gadā mirušie
Atzinības krusta virsnieki
Dailes teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Latviešu teātra aktieri
Latvijas kinoaktieri
Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Rīgā dzimušie
Lahti

Lahti () ir astotā lielākā Somijas pilsēta ar vairāk nekā 100 000 iedzīvotājiem. Tā ir dibināta . Lahti atrodas Somijas dienvidos Peijethemes reģionā, 107 km attālumā no galvaspilsētas Helsinkiem, taču tiek pieskaitīta pie Helsinku aglomerācijas. Lahti atrodas dzelzceļa līnijas un vairāku šoseju tuvumā, kas ļauj stundas laikā nokļūt galvaspilsētā Helsinkos, bet 2,5 stundu laikā — Sanktpēterburgā, Krievijā.

Lahti atrodas vairākas universitātes un to filiāles, kongresu un koncertu centrs "Sibeliusa halle" — mājvieta Lahti simfoniskajam orķestrim. Lahti ir arī mājvieta Somijas hokeja līgas komandai Lahti "Pelicans". Pilsētā divas reizes ir noticis Pasaules čempionāts biatlonā, bet sešas reizes — Pasaules čempionāts distanču slēpošanā (vairāk kā jebkurā citā vietā).

Somijas pilsoņu kara laikā Lahti atradās Sarkano somu kontrolē. Pilsētu pēc smagām kaujām 18. aprīlī ieņēma vācu Baltijas jūras divīzijas Brandenšteina brigāde.

Sports 
 FC Lahti (futbola klubs)
 „Lahti“ stadions (ietilpība: 14 500)

Ievērojamas personības 
Lahti dzimuši:
 Janne Ahonens — tramplīnlēcējs (1977)

Atsauces

Ārējās saites 
 Lahti.fi – Lahti 
 Lahti info – Lahti info

Somijas pilsētas
Monsa

Monsa (, ) jeb Bergena () ir pilsēta Beļģijas dienvidrietumos, Valonijas reģionā. Tā ir Eno provinces administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 93,3 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir devītā lielākā Beļģijas pilsēta. Eno provincē vēl lielāka ir tikai Šarlruā. No saimniecības nozarēm ir attīstīta metālapstrāde un tekstilrūpniecība.

2015. gadā Monsa kopā ar Plzeņu (Čehija) ir izvēlēta par vienu no Eiropas kultūras galvaspilsētām.

Ārējās saites

Atsauces 

Beļģijas pilsētas
Eno
Murjāņu sporta ģimnāzija

Murjāņu sporta ģimnāzija ir specializētā sporta internātskola, kas atrodas Murjāņos, Sējas pagastā, Saulkrastu novadā. Murjāņos ir vairāku sporta veidu nodaļas, tāpat šeit var iegūt vispārējo vidējo izglītību. Šo mācību iestādi ir beiguši vairāk nekā 70 Olimpisko spēļu dalībnieki, kā arī vairāki desmiti Pasaules un Eiropas čempionātu medaļnieku. 

Skolas ēka celta 1965. gadā. Kopš 1980. gada ģimnāzijai ir filiāle Jūrmalā, kur sagatavo jaunos airētājus.

Vēsture 
Dibināta 1965. gadā kā Jāņa Rainberga Murjāņu sporta internātskola, tajā bija divi novirzieni  — volejbols un vieglatlētika, 1974. gada pievienojās riteņbraukšana, 1977. gadā handbols un kamaniņbraukšana. 1978. gada vasarā uzbūvēja kamaniņu trasi, kas 1978. gada 1. septembrī tika iemēģināta pirmajās sacensībās kamaniņu braukšanā. 1979. gadā skolai piešķīra Jāņa Rainberga vārdu.
1980. gadā Jūrmalā atvēra airēšanas nodaļu, bet pēc gada smaiļošanas nodaļu. 

1991. gadā to pārdēvēja par Murjāņu sporta koledžu, 1993. gadā par Murjāņu sporta ģimnāziju. 
1998. gadā Murjāņu skolas absolventi nodibināja Murjāņu līgu ar devīzi: ,,Mūs vieno Murjāņi!'' Murjāņu līgas balvu "Ceļamaize" saņem 12. klašu absolventi par izcilām sekmēm, augstiem sasniegumiem sportā un aktīvu ārpusstundu darbu. 

2017. gada 10. martā atklāja Murjāņu Sporta ģimnāzijas (MSĢ) jauno sporta halli. Halles renovācija tika uzsākta 2015. gada jūlijā. Projekta, kurš sevī ietver sporta halles un skolas fasādes renovāciju kopējās izmaksas bija pāri par 3 miljoni eiro, bet pašas sporta halles būvniecības izmaksas ~ 2,5 miljoni eiro.

Skolas tradīcijas 

 Zinību diena,
 Skolotāju diena,
Valsts svētku svinības,
 Ziemassvētki,
 Murjāņu Sporta laureāts,

 Klašu organizētie pasākumi skolas mērogā,
 Zvans uz mācību gada pēdējo mācību stundu,
Mācību gada noslēguma pasākums,
 Izlaidumi u.c.

Direktori 
 1964—1969: Ilmārs Briģis
 1969—1973: Gunārs Gaigals
 1973—1975: Jānis Vidauskis
 1975—1985: Bonifācijs Urtāns
 1985—1993: Rodrigo Henrici
 1993—1997: Gints Bitītis
 1997—2009: Ivars Sprancis
 2009—2011: Pēteris Neijs
 2011—2014: Ēvalds Goba
 2014—2020: Ingrīda Amantova
 2020: Sergejs Čevers (p.i.)

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 

Sporta skolas Latvijā
Saulkrastu novads
Murjāņi

Murjāņi ir apdzīvota vieta Saulkrastu novada Sējas pagastā. Murjāņos atrodas Murjāņu sporta ģimnāzija, viesu mājas "Kuncīši", "Ieviņas" (viesu nams "Vidzeme"), doktorāts, veikali un krodziņš, kā arī Imanta Ziedoņa muzeja vasaras rezidence.

Netālu no Murjāņiem atrodas Jaunkrimuldas muiža. Cauri Murjāņiem tek Lojas upe.
Caur Murjāņiem iet Valmieras jeb A3 E246 šoseja. No Murjāņiem uz Sēju ved vietējais autoceļš V79.

Notikumi 
Ik gadu pirmajā septembra svētdienā cauri Murjāņiem izbrauc tūkstošiem velobraucēju Vienības velobrauciena ietvaros.

Gaujas tilts 
Uz Murjāņu teritorijas robežas atrodas Gaujas tilts. Tilta vēsture ir sena, jo tas atklāts 1920. gadā un bija garākais atgāžņu tipa tilts Latvijas vēsturē (166,4 metri). Daudzkārt remontēts, tilts nokalpoja līdz 1941. gadam, kad to uzspridzināja PSRS karaspēks, 1948. gadā tiltu atjaunoja, bet 1961. gadā atklāts dzelzbetona tilts, kurš rekonstruēts 2008. gadā.

Attēlu galerija

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Eiropas autoceļš E262

E262 ir Eiropas nozīmes autoceļš. Tā maršuts ir: Kauņa - Ukmerģe - Daugavpils - Rēzekne - Ostrova. Latvijā tā posms ir A13 (Ēģipte—Randene), A14 (Daugavpils apvedceļš), A6 (Šaltupe—Lociki), A13 (Lociki—Tēviņi), A15 (Rēzeknes apvedceļš), A12 (Spundžāni—Lejas Ančupāni), A13 (Lejas Ančupāni—Grebņova).

Eiropas autoceļi Latvijā
Starptautiskais E ceļu tīkls
Poļeska

Poļeska (, līdz 1946. gadam — Labiava (, , )) ir pilsēta un rajona centrs netālu no Deimas upes ieteces Kuršu jomā. Atrodas agrākās Mazās Lietuvas teritorijā tagadējā Kaļiņingradas apgabalā.

Vēsture 
Labiava veidojās ap 1249. gadā pirmoreiz minēto Vācu ordeņa pili pie Skalvas zemes robežas, no 1562. līdz 1587. gadam Labiavā par mācītāju kalpoja Bībeles tulkotājs lietuviski Jons Bretkūns (Jonas Bretkūnas, 1536—1602). Pilsētas tiesības tā ieguva 1642. gadā. 

Pēc Austrumprūsijas piešķiršanas PSRS 1946. gadā Labiavu pārdēvēja par Poļesku par godu Sarkanās armijas pulkvedim Sergejam Poļeckim.

Atsauces

Ārējās saites 

 Poļeska enciklopēdijā Мой Город
Zaks Galifjanakis

Zaharijs Naits "Zaks" Galifjanakis (Zachary Knight "Zach" Galifianakis; dzimis ) ir amerikāņu komiķis, aktieris un pianists.

Kļuvis pazīstams ar Alana Gārnera lomu Toda Filipsa režisētajās filmās "Paģiras", "Paģiras 2" un "Paģiras 3". Vēl filmējies T. Filipsa komēdijā "Paspēt laikā" (Due Date), kā arī "Kampaņa: vēlēšanu cirks" (The Campaign) un ieskaņojis tēlus "Runcis zābakos". Karjeru televīzijā sācis 1996. gadā, neilgu laiku darbojies Saturday Night Live.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1969. gadā dzimušie
Ziemeļkarolīnā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
ASV komiķi
Virdžīnijabīča

Virdžīnijabīča () ir pilsēta Virdžīnijas štatā, ASV. Ar 437,9 tūkstošiem iedzīvotāju (2010. gada ASV tautas skaitīšanas dati) šī ir štata lielākā un ASV 39. lielākā pilsēta. Virdžīnijabīča ir kūrortpilsēta ar jūdzēm garu pludmali, kā arī simtiem viesnīcu, moteļu un restorānu. Katru gadu šeit notiek austrumkrasta sērfinga čempionāts un Ziemeļamerikas pludmales volejbola čempionāts. 2004. gadā Virdžīnijabīča tika atzīta par ASV drošāko pilsētu.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Virdžīnijas pilsētas
Sorija

Sorija () ir pilsēta Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā komūnā. Tā ir Sorijas provinces administratīvais centrs. 2011. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 40 tūkstoši iedzīvotāju. Sorija atrodas Dvero vai otrs nosaukums Duero upes krastos, aptuveni 225 km uz ziemeļaustrumiem no Spānijas galvaspilsētas Madrides.

Pilsētā bāzējas Spānijas futbola čempionāta Otrās divīzijas klubs CD Numancia.

Kastīlijas un Leonas pilsētas
Sorijas provinces municipalitātes
Tauera tilts

Tauera tilts () ir kombinēts paceļamais un piekartilts Londonā pāri Temzas upei. Tas atrodas blakus Taueram, no kā ir radies tilta nosaukums. Tilts ir celts no 1886. līdz 1894. gadam, un ir kļuvis par vienu no Londonas simboliem. Tas ir viens no tūristu apmeklētākajiem objektiem Londonā. Tilta garums ir 244 metri.

Vēsture 
19. gadsimta otrajā pusē pieauga komerciālā attīstība uz austrumiem no Londonas, un tāpēc bija nepieciešama jauns Temzas upes šķērsošanai uz Londonu. Nevarēja būvēt parastu tiltu, jo tas liegtu pieeju lieliem kuģiem iebraukt Londonas ostā. Tāpēc 1876. gadā ar Albertu Džozepu Altmani priekšgalā, tika izveidota darba grupa, kura atrisinātu problēmu ar upes šķērsošanu.

Tika izsludināts konkurs par tilta projektēšanu, darbus iesniedza vairāk kā piecdesmit arhitekti. 1884. gadā tika beidzot izraudzīts projekta dizains to bija iesniedzis Horācijs Džons, bet inženieris Džons Volfs Berijs, izstrādāja ideju par paceļamo tiltu ar diviem torņiem, kas balstās uz tilta malām un ir stiprināti ar dzelzs trosēm.

Projektējums
Tilta garums ir 244m un katra torņa augstums ir 65m. Abos tilta gotiskajos torņos iebūvētais mehānisms ļauj pacelt tilta brauktuves daļu, kad pa Temzu brauc lielie kuģi. Pēc braukšanas pacelšanas rodas 40m augsta un 60m plata telpa. Tā ir pietiekami plaša lielajiem kravas kuģiem. Torņi ir būvēti no tērauda karkasa, kas apšūts ar akmeni, un tos savieno divas augstas pārejas, kas laikaposmā no 1909. gada līdz 1982. gadam bija slēgtas, jo tās pārlieku iecienīja pašnāvnieki. Tagad šeit atrodas Tauera tilta izstāde, kas interaktīvā veidā iepazīstina ar tilta vēsturi. Līdz 1976. gadam tilta pacelšanas mehānismu darbināja tvaika dzinējs, bet pēc tam sistēma tika elektrificēta. Tvaika dzinēju joprojām var apskatīt tūristi.

Paceļamie tilti
Piekartilti
Tilti Apvienotajā Karalistē
Celtnes un būves Londonā
Edins Džeko

Edins Džeko (; dzimis ) ir bosniešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Bosnijas un Hercegovinas izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Džeko pārstāv Itālijas Serie A koamndu Inter Milan.

Karjeru sācis dzimtajā Bosnijā un Hercegovinā, vēl spēlējis Čehijā, Vācijā un Anglijā. Vācijas Bundeslīgā, pārstāvēdams VfL Wolfsburg, bijis viens no līgas rezultatīvākajiem — 2009.—2010. gada sezonā ar 22 vārtiem arī rezultatīvākais. Kluba sastāvā 2008.—2009. gada sezonā kļuva par Bundeslīgas čempionu. 2011. gadā pievoenojās Anglijas Premjerlīgas klubam Manchester City. Manchester City sastāvā divas reizes kļuvis par Premjerlīgas čempionu (2011.—2012. un 2013.—2014. gada sezonās). 2015. gada augustā tika izīrēts Itālijas A sērijas klubam Roma.  Džeko guva savus 50 vārtus Roma sastāvā, tādējādi kļūstot par pirmo spēlētāju, kas ir guvis 50 vārtus trijās no piecām Eiropas spēcīgākajām līgām. 2021. gada augustā Džeko pārcēlās uz Inter Milan komandu.

Bosnijas un Hercegovinas izlasē debitējis 2007. gadā, pirms tam pārstāvējis jaunatnes izlases. Trīs reizes ticis atzīts par Bosnijas gada labāko futbolistu.

Sasniegumi 
VfL Wolfsburg

 Vācijas Bundeslīga: 2008–09

Manchester City

 Anglijas Premjerlīga: 2011–12, 2013–14
 FA kauss: 2010–11
 Anglijas Līgas kauss: 2013–14
 FA Community Shield: 2012

Individuālie sasniegumi

 Bosnijas gada labākais sportists: 2009, 2018
 Bosnijas gada labākais futbolists: 2009, 2010, 2011
 Itālijas Serie A labākais vārtu guvējs: 2016–17

Atsauces

Ārējās saites 

   

 A.S. Roma profils 

1986. gadā dzimušie
Sarajevā dzimušie
Bosnieši
Bosnijas un Hercegovinas futbolisti
Bosnijas un Hercegovinas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
VfL Wolfsburg spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
AS Roma spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
SpaceX CRS-1

SpaceX CRS-1 jeb SpaceX Commercial Resupply Services 1 bija ASV privātā uzņēmuma SpaceX bezpilota kravas kosmosa kuģa Dragon lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju, pirmais līguma Commercial Resupply Services ietveros. To orbītā palaida 2012. gada oktobrī.

Derīgā krava 
Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās 905 kg kravas (400 kg bez iepakojuma): mantas apkalpei, eksperimentu aparatūra un materiāli, rezerves daļas.
Uz zemi atgriežamā krava bija plānota ar masu 905 kg (759 kg bez iepakojuma).

Lidojuma gaita 
Dragon tika palaists  00:34:07 UTC ar nesējraķeti Falcon 9 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC-40. 80 sekundes pēc pacelšanās viens no deviņiem pirmās pakāpes dzinējiem Merlin 1C zaudēja spiedienu, un automātiski izslēdzās. Atlikušie dzinēji tika darbināti ilgāk, lai kosmosa kuģi nogādātu plānotajā orbītā. Arī otrā pakāpe darbojās ilgāk. Diemžēl sekundārā krava Orbcomm OG2 1 tika izlaista zemākā orbītā nekā paredzēts, un pēc dažām dienām sadega atmosfērā.

10. oktobrī 11:56 UTC Dragon tika satverts ar stacijas manipulatoru Canadarm2, ko vadīja Akihiko Hošide. Kosmosa kuģi pievienoja pie Harmony moduļa, un pieslēgšanas operācija tika pabeigta 13:03 UTC. Lūka tika atvērta aptuveni 17:40 UTC. Nākamajās dienās kravas kuģis tika izkrauts un tajā ievietota krava, kas jānogādā atpakaļ uz zemi.

Laikā, kad Dragon bija pievienots stacijai, kosmiskā radiācija sabojāja vienu no trīs borta datoriem, bet tas neietekmēja kosmosa kuģa darbību. Dragon, atšķirībā no citiem SKS projektā iesaistītajiem kosmiskajiem aparātiem, elektronika ir masu patēriņa, tādēļ tā nav aizsargāta pret radiāciju, taču tāda datoraparatūra ir vairākkārt lētāka un ātrdarbīgāka. Domājams, ka radiācijas ietekmē tika sabojāta viena no trīs GPS iekārtām, dzinēja dators, kā arī datortīkla komutators.

28. oktobrī kosmosa kuģis ar Canadarm2 tika atvienots no Harmony moduļa un 13:29 UTC tas tika atlaists brīvā lidojumā. Pēc tam tas veica bremzēšanas manevrus un nogāja no atmosfēras. Nolaižamais aparāts 19:22 UTC nolaidās Klusajā okeānā aptuveni 400 km no Kalifornijas piekrastes. Uz zemes nogādāti aptuveni 900 kg kravas.

Kapsulai atrodoties okeānā, ūdens ieplūdis elektroaparatūrā, kā dēļ zaudēta elektroapgāde saldētājam un trijiem kabīnes dzesēšanas sistēmas sūkņiem. Tas tomēr īpaši neietekmēja uz zemi atgriezto medicīnas un bioloģiskos paraugus.

2013. gada februārī tika paziņots, ka raķetes dzinēja priekšlaicīgā izslēgšanā vainojama plaisa Merlin dzinēja korpusā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Press kit

Dragon kosmosa kuģis
Manns

Manns var būt:

 Heinrihs Manns (Heinrich Mann; 1871—1950), vācu rakstnieks un sabiedrisks darbinieks;
 Herberts Manns (Герберт Маннс; 1884—1938), padomju krimināltiesību profesors;
 Klauss Manns (Klaus Mann; 1906—1949), vācu rakstnieks;
 Maikls Manns (Michael Mann; dzimis 1943), ASV kinorežisors, scenārists un kinoproducents;
 Marijs Gells-Manns (Murray Gell-Mann; dzimis 1929), ASV fiziķis;
 Terenss Manns (Terance Mann; dzimis 1996), ASV basketbolists;
 Tomass Manns (Thomas Mann; 1875—1955), vācu rakstnieks.

Uzvārdi
Lepnums un aizspriedumi (filma)

"Lepnums un aizspriedumi" () ir 2005. gada britu romantiskā filma, kuras režisors ir Džo Raits. Filmas sižets ir balstīts uz Džeinas Ostinas 1813. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir par piecām māsām no britu muižnieku ģimenes un kā viņas risina ar laulībām, morāli un maldiem saistītus jautājumus. Galvenās lomas tajā atveido Kīra Naitlija, Metjū Makfadjens, Brenda Bletina, Donalds Saterlends, Toms Hollanders, Rozamunda Paika, Dzīna Malouna un Džūdija Denča. "Lepnums un aizspriedumi" tika nominēts četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā K. Naitlija tika nominēta labākās aktrises balvai, taču neviena balva netika iegūta.

Ārējās saites 
 

2005. gada filmas
Apvienotās Karalistes romantikas filmas
Universal Pictures filmas
Krusttēvs 2

"Krusttēvs 2" () ir 1974. gada amerikāņu kriminālfilma, kuras režisors ir Frānsiss Fords Kopola. Filmas sižets daļēji ir balstīts uz Mario Pjuzo 1969. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Šis ir turpinājums 1972. gada filmai "Krusttēvs". Visa filmu triloģija ir stāsts par Ņujorkas sicīliešu mafijas Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido Als Pačīno, Roberts Djuvals, Daiena Kītone, Roberts De Niro, Talija Šīra, Morgana Kinga, Džons Kazale, Marianna Hila, Lī Strasbergs un Maikls Gaco.

Filma tika nominēta 11 Amerikas Kinoakadēmijas balvām, un tā kļuva par pirmo filmu turpinājumu, kas saņēmusi balvu kā gada labākā filma. Filmas turpinājums "Krusttēvs 3" tika izdots 16 gadus vēlāk 1990. gadā.

Ārējās saites 

1974. gada filmas
ASV filmas
Frānsisa Forda Kopolas filmas
Krimināldrāmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Krusttēvs 3

"Krusttēvs 3" () ir 1990. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir Frānsiss Fords Kopola. Šis ir turpinājums 1974. gada filmai "Krusttēvs 2". Visa filmu triloģija ir stāsts par Ņujorkas sicīliešu mafijas Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido Als Pačīno, Endijs Garsija, Daiena Kītone, Talija Šīra, Sofija Kopola, Īlaijs Volahs, Džordžs Hamiltons un Džo Mantenja.

Filma tika nominēta 7 Amerikas Kinoakadēmijas balvām, taču neieguva nevienu.

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gada filmas
ASV filmas
Frānsisa Forda Kopolas filmas
Krimināldrāmas
Eduards Laimiņš

Eduards Laimiņš ( — ) bija latviešu virsnieks, inženieris un politiķis.

Biogrāfija 
Dzimis Trikātas pagasta "Zaltēs" lauksaimnieka ģimenē. Pamatizglītību ieguvis Trikātas draudzes skolā. Pēc skolotāja Jēkaba Mūrnieka ierosmes 1899. gadā Laimiņš iestājās Ufas mērnieku skolā, kuru viņš pabeidza 1902. gadā.

Pēc mērnieku skolas pabeigšanas iestājies Sanktpēterburgas Kara topogrāfu skolā. 1904. gadā pabeidzis topogrāfijas kursu, iegūstot virsnieka pakāpi kara topogrāfu korpusā. Bijis latviešu studentu korporācijas Latvia biedrs. 1927. gadā apbalvots ar Aizsargu Nopelnu krustu.

1939. gadā Rīgas pilsētas vecākais. Nacistu okupācijas laikā Laimiņš līdz 1944. gadam bija Nekustamo īpašumu pārvaldes priekšnieks. No 1944. līdz 1950. gadam bēgļu gaitās Vācijā. 1950. gadā izbraucis uz ASV, kur bijis Hārvarda Universitātes zinātniskais līdzstrādnieks. Miris Bostonā.

Atsauces 

1882. gadā dzimušie
1982. gadā mirušie
Valmieras novadā dzimušie
Latviešu zemnieku savienības politiķi
Latvijas iekšlietu ministri
Latvijas kara ministri
3. Saeimas deputāti
4. Saeimas deputāti
Latvijas Bruņoto spēku virsnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Trimdas latvieši
Adrians Fosters

Adrians Fosters (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis Amerikas hokeja līgā, taču vairākas sezonas spēlējis arī Eiropā, 2009.—10. gada sezonā 10 spēles aizvadot arī KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru uzsācis 2002.—03. gada sezonā, kad pievienojās Amerikas hokeja līgas klubam Olbani "River Rats", tā rindās aizvadot nākamās četras sezonas. AHL Fosters spēlēja līdz pat 2008. gadam, kad pārcēlās uz Eiropu.

2008.—09. gada sezonu Fosters aizvadīja Austrijas hokeja līgas klubā Zalcburgas "Red Bull", 2009.—10. gada sezonu iesāka, aizvadot 10 spēles KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā, taču tad pievienojās Vācijas hokeja līgas vienībai Frankfurtes "Lions". Vācijā hokejists spēlēja arī nākamajās divās sezonās. No 2012. līdz 2014. gadam spēlēja ECHL, taču tad aizvadīja vēl divas sezonas zemākajās Ziemeļamerikas līgās, pirms noslēdza karjeru.

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Dāniels Sperle

Dāniels Sperle (; dzimis ) ir zviedru hokejists, vārtsargs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis dažādos Zviedrijas Elitsērijas un Allsvenskan līgu klubos. 2001.—2002. gada sezonā bija labākais vārtsargs pēc atvairīto metienu procenta HockeyAllsvenskan līgā. 2008.—2009. gada sezonā piecas spēles aizvadījis arī KHL klubā Rīgas "Dinamo".

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Novēli man lidojumam nelabvēlīgu laiku

"Novēli man lidojumam nelabvēlīgu laiku" ir 1980. gada latviešu padomju spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā. Filmas režisors ir Varis Brasla.

Sižets 
Margaritai ir jau 30 gadu. Ir laba profesija, darbs, dzīvoklis, draugi, bet viņa vēl nav precējusies. Draudzene tai meklē piemērotu precinieku, un lai pārbaudītu kandidātus, Margarita izliekas, ka viņa viena audzina divus bērnus, aizlienētus no draudzenes. Tad Margarita iemīl jauno lidotāju Imantu, un pēc māsas nāves autoavārijā viņai patiešām jāpieņem abi māsas bērni.

Lomās 
 Akvelīna Līvmane — Margarita
 Andris Bērziņš — Imants
 Ināra Kalnarāja — Ļena
 Jānis Zariņš — Zandbergs

'''Epizodēs:
Uldis Dumpis, Bērtulis Pizičs, Uldis Pūcītis, Ilze Vazdika

Apbalvojumi 
 1980 - "Lielais Kristaps" - labākā filma.

Interesanti fakti 
 Daudzstāvu mājas filmētas Rīgā, Juglas mikrorajonā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Kino muzejs

Video 
 

1980. gada Latvijas PSR filmas
Filmas latviešu valodā
Rīgas Kinostudijas filmas
Niklass Bergfošs

Niklass Bergfošs (; dzimis 1987. gada 7. martā) ir zviedru hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2017) Bergfošs spēlē Zviedrijas hokeja līgas komandā Linköping HC.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Bergfošs uzsāka 2004.—05. gada sezonā, kad debitēja Zviedrijas Elitsērijas kluba Södertälje SK rindās. Jau nākamajā vasarā uzbrucējs pārcēlās uz Ziemeļameriku, 2005.—06. gada sezonā spēlējot Amerikas hokeja līgas vienībā Olbani "River Rats".

NHL Bergfošs debitēja 2007.—08. gada sezonā, taču nostiprināties Ņūdžersijas "Devils" sastāvā spēja vien 2009.—10. gada sezonā. Tomēr sezonas otrajā pusē hokejists tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers" vienību. 2010.—11. gada sezonā "Thrashers" zviedru uzbrucēju aizmainīja uz Floridas "Panthers".

2011. gada vasarā Bergfošs noslēdza viena gada līgumu ar Našvilas "Predators", taču novembrī līgums ar spēlētāju tika lauzts, un viņš pievienojās KHL klubam Kazaņas "Ak Bars". Sezonas turpinājums "Ak Bars" Bergfošu aizmainīja uz Čerepovecas "Severstal".

"Severstal" rindās spēlētājs aizvadīja pusotru sezonu, līdz 2013. gada vasarā līgas jaunpienācēja Vladivostokas "Admiral" hokejistu izvēlējās līgas paplašināšanās draftā. "Admiral" spēlēja līdz 2015.—16. gada sezonas vidum, kad tika aizmainīts uz Habarovskas "Amur".

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Sēdermanlandes lēnē dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Atlantas "Thrashers" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Našvilas "Predators" spēlētāji
Kazaņas "Ak Bars" spēlētāji
Čerepovecas "Severstal" spēlētāji
Vladivostokas "Admiral" spēlētāji
Habarovskas "Amur" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Andrejs Kosticins

Andrejs Kosticins (; dzimis 1985. gada 3. februārī) ir baltkrievu hokejists, kreisās malas uzbrucējs, Baltkrievijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) Andrejs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Ņižņekamskas "Neftekhimik" sastāvā.

Viņa brālis Sergejs arī ir profesionāls hokejists.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Kosticins uzsāka 2000.—01. gada sezonā Baltkrievijas Ekstralīgas kluba Novopolockas "Polimir" sastāvā. Tā rindās viņš aizvadīja nākamās divas sezonas, pirms 2002. gadā pievienojās Krievijas Superlīgas klubam Maskavas CSKA.

2004. gada vasarā Kosticins pārcēlās uz Ziemeļameriku, 2005.—06. gada sezonā piedzīvojot arī savu debiju NHL kluba Monreālas "Canadiens" sastāvā. 2007.—08. gada sezonā Kosticins kluba sastāvā jau bija nostprinājies, tajā spēlējot kopā ar Aleksejs Kovaļovu un Tomāšu Plekanecu, sezonu noslēdzot ar 53 punktiem. 2011.—12. gada sezonas otrajā pusē Kosticins tika aizmainīts uz Našvilas "Predators" vienību, kura tobrīd jau spēlēja viņa brālis Sergejs.

Pēc sezonas beigām jaunu līgumu NHL Andrejs nenoslēdza, septembrī pievienojoties KHL klubam Čerepovecas "Severstal". 2012.—13. gada sezonā, spēlējot Čeļabinskas "Traktor" rindās, Kosticins kopā ar komandu sasniedza Gagarina kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Maskavas "OHK Dinamo". 2014.—15. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz HK Soči, savukārt 2015. gada jūlijā noslēdza divu gadu līgumu ar Ņižņijnovgorodas "Torpedo".

Baltkrievijas hokeja izlases rindās Kosticins spēlējis 10 Pasaules čempionātos augstākajā divīzijā.

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Baltkrievijas hokejisti
Maskavas CSKA spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Našvilas "Predators" spēlētāji
Čerepovecas "Severstal" spēlētāji
Čeļabinskas "Traktor" spēlētāji
HK Soči spēlētāji
Ņižņijnovgorodas "Torpedo" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Minskas "Dinamo" spēlētāji
Soču "Leopardi" spēlētāji
Voskresenskas "Himik" spēlētāji
Pekinas "Kunlun Red Star" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Ludvigs Ēķis

Ludvigs Ēķis ( — ) bija Latvijas sabiedriskais darbinieks. Bija Latvijas finanšu ministrs no 1934. līdz 1938. gadam, īslaicīgi pildīja ārlietu ministra pienākumus 1936. gadā.

Biogrāfija 
Ludvigs Ēķis piedzima  Dobeles pagastā. No 1911. līdz 1914. gadam studēja tautsaimniecību Rīgas Politehniskajā institūtā, savukārt no 1920. līdz 1922. gadam — tieslietas Latvijas Universitātē. Bijis latviešu studentu korporācijas Selonija biedrs. 1914. gadā iesaukts karadienestā, Prūsijas austrumos krita vācu gūstā, no kura tika atbrīvots 1918. gada jūlijā. Tā paša gada decembrī iestājies Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos, piedalījies atbrīvošanas cīņās, saņemot Lāčplēša Kara ordeni par par 1919. g. 10. marta cīņām Kurzemē. 1920. gada aprīlī atvaļināts leitnanta pakāpē.

1920. gada aprīlī sācis strādāt LR Ārlietu dienestā. Strādājis Ārlietu ministrijas departamentos, vēstniecībās Berlīnē (1922—1923) un Helsinkos (1923—1925), sasniedzot I šķiras sekretāra dienesta pakāpi. No 1925. līdz 1928. gadam vadījis ĀM Administratīvo un protokola nodaļu. No 1928. gada janvāra I šķiras sekretārs sūtniecībā Londonā. ĀM Rietumu nodaļas vadītājs (1931—1934), vēstnieks Lietuvā (1934). Pēc Ulmaņa apvērsuma  kļuva par jaunās valdības finanšu ministru. Amatā bija līdz 1938. gada jūnijam. 1936. gadā aptuveni trīs mēnešus pildīja ārlietu ministra pienākumus. Pēc tam, kad zaudēja amatu valdībā, sākotnēji bija ĀM sūtnis sevišķiem uzdevumiem. Septembrī kļuva par vēstnieku Polijā un Ungārijā (ar sēdekli Varšavā). No 1939. gada oktobra — arī Rumānijā ar sēdekli Bukarestē, uz kurieni, sākoties Otrajam pasaules karam, devies pēc Polijas valdības norādījuma. No 1940. gada aprīļa sūtnis arī Turcijā.

Protestējis pret Latvijas okupāciju un gaidāmo inkorporāciju PSRS,  iesniedzot notu Rumānijas un nosūtot notas Ungārijas un Turcijas ārlietu ministriem.  paziņojis Rumānijas un Latvijas PSR ārlietu ministriem un par vēstnieka pilnvaru nolikšanu. Pēc tam pārcēlies uz ASV. No 1941. gada janvāra līdz nāvei 1943. gada jūlijā bija padomdevējs saimnieciskās un finansiālās lietās vēstniecībā Vašingtonā.

Bija precējies ar Almu Ēķi (bij. Plahte, 1901, Jelgavā – 1983, Zalcburgā), laulībā dzima dēls Sigurds (1922, Latvijā – 1981, Grandrepidsā). Sigurds Ēķis dienēja ASV Armijā un līdzdarbojās Amerikas latviešu apvienības dibināšanā 1951. gadā.

Apbalvojumi 

 Lāčplēša Kara ordenis (1921)
 Triju Zvaigžņu ordeņa II (14.05.1937), III, IV šķira
 Beļģijas Kroņa ordenis
 Zviedrijas Ziemeļu Zvaigznes ordenis
 Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis
 Somijas Baltās rozes ordenis
 Itālijas Kroņa ordenis
 Igaunijas Ērgļa krusta ordeņa I šķira (1935)
citi apbalvojumi

Atsauces 

1892. gadā dzimušie
1943. gadā mirušie
Latvijas ārlietu ministri
Latvijas finanšu ministri
Latvijas vēstnieki Lietuvā
Latvijas vēstnieki Polijā
Latvijas Universitātes absolventi
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Triju Zvaigžņu ordeņa lielvirsnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
ASV latvieši
Dobeles novadā dzimušie
Famenas stāvs

Famenas stāvs (D3fm) ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas augšdevona vienībām. Nogulumi ir veidojušies famenas laikmetā 374,5 ± 2,6 — 359,2 ± 2,6 miljonu gadu intervālā starp augšdevona frānas un karbona perioda turnejas laikmetiem.

Dalījums 
Famenas stāvu 1855. gadā Ardēnu kalnos izdalījis beļģu ģeologs Andrē Dumonts (André Hubert Dumont). Nosaukums ņemts no Famenas apgabala Beļģijas dienvidu daļā, kurā pirmo reizi tika aprakstīts stāva ģeoloģiskais griezums. Šo griezumu veido smilšakmeņi, slānekļi un kaļķakmeņi ar pleckāju u.c. organismu atliekām. Reinas apgabalā (Vācijā) ir vairāk dziļūdens slānekļi un kaļķakmeņi ar galvkāju faunu. Famenas stāvs tiek dalīts divos (reizēm trijos) apakšstāvos un vairākās (līdz 5) biozonās. Rietumeiropas goniatītu (galvkāju) fācijas ietver 3 zonas (no apakšas uz augšu): 1) Sroradoceras pompeckii un Cheiloceras curvispina; 2) Platyclymenia annulata, Prolobites delphinus un Pseudoclymenia sandbergeri; 3) Gonioclymenia speciosa un  Gonioclymenia hoevelensis.

Famenas stāvs Latvijā 
Latvijā famenas stāva nogulumi ir izplatīti dienvidrietumu daļā (Latvijas-Lietuvas sineklīzes teritorijā). Biezums līdz 150-160 metriem. 

Latvijā famenas stāvs tiek dalīts divos apakšstāvos:

 Apakšfamenas apakšstāvu raksturo Cyrtospirifer grupā esošā Cyrtospirifer archiaci pleckāju zona. Apakšstāvs iekļauj sevī elejas, jonišķu un kursas svītas.
 Augšfamenas apakšstāvu raksturo Ptychomaletoechia ģints un Cyrtospirifer kurban pleckāju zona. Apakšstāvs iekļauj sevī akmenes, mūru, tērvetes, sniķeres, žagares un ketleru svītas.

Devons
Kalvarija

Kalvarija () ir pilsēta un pašvaldības centrs Lietuvas dienvidrietumos pie Šešupes, netālu no Polijas robežas. Uz dienvidiem no pilsētas atrodas robežpunkts ar Poliju.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 1667. gadā. 1791. gadā pēdējais Polijas karalis Staņislavs Poņatovskis tai piešķīra pilsētas tiesības. 19. gadsimta sākumā pilsēta sāka attīstīties straujāk, jo netālu no tās izbūvēja Sanktpēterburgas – Varšavas dzelzceļu. Pirmā pasaules kara laikā nopostīja apmēram 2/3 no pilsētas apbūves.

Lietuvas pilsētas
Katandzāro province

Katandzāro province () ir viena no Itālijas 110 provincēm. Tā atrodas Kalabrijā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Katandzāro. Nākamās lielākās pilsētas ir Lamēcija Terme, Soverato, Bordžija un Kjaravalle Centrāle. 2011. gada maijā provincē dzīvoja apmēram 368 tūkstoši cilvēku. Province administratīvi sīkāk dalās 80 komūnās.

Itālijas provinces
Kalabrijas provinces
Kazertas province

Kazertas province () ir viena no Itālijas 110 provincēm. Tā atrodas Kampānijā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kazerta. Nākamās lielākās pilsētas ir Aversa, Marčianīze, Madaloni un Santa Marija Kapuja Vetere. 2012. gada martā provincē dzīvoja apmēram 921 tūkstotis cilvēku. Province administratīvi sīkāk dalās 104 komūnās.

Itālijas provinces
Kampānijas provinces
Kozencas province

Kozencas province () ir viena no Itālijas 110 provincēm. Tā atrodas Kalabrijā. Provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Kozenca. Nākamās lielākās pilsētas ir Koriljāno Kalabro, Rosāno, Rende un Kastrovillāri. 2011. gada aprīlī provincē dzīvoja apmēram 734 tūkstoši cilvēku. Province administratīvi sīkāk dalās 155 komūnās.

Itālijas provinces
Kalabrijas provinces
Lapzeme

Lapzeme (, , , ) ir reģions Ziemeļeiropā, Fenoskandijas ziemeļos, Ziemeļu polārā loka tuvumā. Reģions atrodas Somijas, Zviedrijas, Norvēģijas un Krievijas (Kolas pussalas) teritorijās. Ziemeļos to apskalo Barenca jūra, rietumos — Norvēģu jūra, bet austrumos — Baltā jūra. Termins "Lapzeme" bieži tiek lietots, lai apzīmētu sāmu (lapu) apdzīvoto teritoriju.

Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Lapzemē dzīvo Ziemassvētku vecītis.

Skatīt arī 
 Lapzeme — Somijas administratīvā vienība

Ārējās saites 

Eiropas reģioni
Somijas ģeogrāfija
Zviedrijas ģeogrāfija
Norvēģijas ģeogrāfija
Krievijas ģeogrāfija
Indija Sammere

Džodija Džīda Olsona (), pazīstama ar skatuves vārdu Indija Sammere (; dzimusi  Aiovas štatā) ir amerikāņu pornoaktrise.

Dzimusi Desmoinā, Aiovā. Kopš 2004. gada darbojas pornoindustrijā, kopumā nofilmējusies vairāk kā 300 filmās, tostarp 2011. gadā vien 78 filmās. Viņas pornoaktrises veikums ir novērtēts ar prestižāko industrijas balvu: AVN balvu, ko 2011. gadā saņēma kā labākā aktrise par lomu filmā An Open Invitation: A Real Swinger’s Party in San Francisco.

Viņas skatuves vārds ir aizgūts no The Doors dziesmas Indian Summer nosaukuma.

Atsauces

Ārējās saites 

 IAFD profils 
 AFDB profils 

1975. gadā dzimušie
Aiovā dzimušie
ASV pornozvaigznes
Kudirkas Naumieste

Kudirkas Naumieste () ir Lietuvas pilsēta pie Širvintas upes ietekas Šešupē uz dienvidrietumiem no Šaķiem pie Krievijas robežas. Rakstos pirmoreiz minēta 1561. gadā kā Doliebaiču ciems. 1639. gadā Polijas karaliene Austrijas Cecīlija Renāte pārdēvēja pilsētu sava vīra Vladislava IV vārdā par Vladislavovu. 1643. gadā Vladislavovai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Tomēr nosaukums neieviesās un pilsēta biežāk tika saukta par Neištatširvintu () vai Naumiesti (). 1934. gadā pilsēta tika pārdēvēta par Kudirkas Naumiesti Lietuvas himnas autora Vinca Kudirkas vārdā, kurš no 1895. līdz 1899. gadam pilsētā strādāja par ārstu, šeit mira un ir apglabāts. Uz ziemeļaustrumiem no pilsētas, Būbleļu ciemā dzimis ilggadējais (no 1940. līdz 1974. gadam) Lietuvas PSR vadītājs Antans Sņečkus (Antanas Sniečkus, 1903—1974).

Ārējās saites 
 

Lietuvas pilsētas
Teknikum

Teknikum Oy ir Somijas uzņēmums, kas ražo rūpnieciskos polimēru un gumijas izstrādājumus. Tas ir dibināts 1990. gadā, atdaloties no Nokia. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas Sastamalā.

Uzņēmums ražo rūpnieciskās šļūtenes, veidņu produktus no gumijas un plastmasas, gumijas oderējumus un pārsegus, poliuretāna un šķidrā silikona produktus, kā arī gumijas savienojumus, gumijas loksnes un ietvarus. Teknikum piedāvā risinājumus materiālu aizsardzībai pret nodilšanu, plīšanu un koroziju.

Teknikum Oy ir 3 rūpnīcas Sastamalas pašvaldībā: Vammalā un Kīkā un līgumražošanas līnija Talankilē. Ražošana notiek arī meitas uzņēmuma Teknikum Sekoitukset Oy gumijas izstrādājumu rūpnīcā Keravā un Teknikum (Suzhou) Technology Co. rūpnīcā Ķīnā. Teknikum pieder Ungārijas plastmasas ražotāja T-Plastik Kft varākuma kapitāldaļas. Ar pārdošanu ārvalstīs nodarbojas meitas uzņēmums Vācijā Teknikum GmbH un tirdzniecības birojs Sanktpēterburgā Krievijā, kā arī sadarbības partneri vairākās valstīs.

Vēsture

Pirmsākumi 

Teknikum pirmsākumi sniedzas līdz 1898. gadam, kad Helsinkos tika dibināts gumijas izstrādājumu uzņēmums Suomen Gummitehdas Oy . Sākotnēji tas ražoja galošas un gumijas tehniskos izstrādājumus. 1904. gadā uzņēmums ražotni pārcēla uz Nokiu.
1959. gadā uzņēmums pārdēvēts par Suomen Kumitehdas Oy.

1967. gadā Suomen Kumitehdas Oy apvienojās ar sakaru aparatūras ražotāju Suomen Kaapelitehdas Ab un kokapstrādes uzņēmumu Nokia Ab, izveidojot Oy Nokia Ab (tagad zināma kā Nokia Oyj).

1980. gadu beigās Nokia nolēma atteikties no gumijas izstrādājumu biznesa.
1988. gadā riepu operācijas tika atdalītas patstāvīgā uzņēmumā Nokian Renkaat Oyj.
1989. gadā Nokia atdalīja tehnisko gumijas izstrādājumu biznesu (ražotnes Vammalā un Kīkā), izveidojot uzņēmumu Teknikum Yhtiöt Oy (kumi somu valodā ir "gumija").

1990. gadā Teknikum iegādājās Nokia un Zviedrijas Skega kopuzņēmumu Pucast Oy, kas Vammalā ražoja plastmasas izstrādājumus.
1993. gadā Sanktpēterburgā Krievijā tika atvērts tirdzniecības birojs.
1999. gadā Pucast no Zviedrijas uzņēmuma GMKAB iegādājās uretāna lējumu biznesu.

2002. gadā Vācijā tika dibināts meitas uzņēmums T.OY-TEK Schlauchtechnologie GmbH (kopš 2019. gada Teknikum GmbH), kas nodarbojās ar tirdzniecību.
2005. gadā Krievijā tika dibināts meitas uzņēmums OOO Teknikum.
2008. gadā Ķīnā tika dibināts meitas uzņēmums Teknikum (Sudzhou) Technology Co.
2008. gadā Keravā tika dibināts meitas uzņēmums Teknikum Sekukset Oy gumijas izstrādājumu ražošanai.

2014. gadā meitas uzņēmums Viborgā OOO Teknikum tika slēgts, Krievijā atstājot tikai tirdzniecības biroju Sanktpēterburgā.
2013. gadā Teknikum iegādājās Ungārijas plastmasas ražotāja T-Plastik Kft mazākuma kapitāldaļu.
2018. gadā Teknikum kļuva par T-Plastik Kft vairākuma akcionāru.

Atsauces

Ārējās saites 
 Teknikum vietne

Somijas uzņēmumi
Nokia bijušie meitas un asociatīvie uzņēmumi
Nokian Renkaat
Spēle (filma)

"Spēle" ir 1981. gada latviešu spēlfilma, kas uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Zigmunda Skujiņa romāna "Kailums" motīviem. Filmas režisors ir Arvīds Krievs, piedaloties Gunāram Piesim.

Sižets 
Kaspars Padomju armijas karadienesta laikā Vidusāzijā ar dienesta biedra Sandra vārdu raksta vēstules Marikai. Pēc atgriešanās Latvijā ar mazvērtības kompleksu sirgstošais Kaspars meklē vēstuļu autori "meiteņu pilsētā" Randavā. Pēc fotogrāfijas viņš atpazīst meiteni, ar kuru sarakstījies dienesta laikā, taču Marika par tādām vēstulēm neko nezina.

Lomās 
 Rūdolfs Plēpis — Kaspars
 Tālis Valdis — Sandris
 Indra Burkovska — Kamita
 Ieva Kristiņa — Lība
 Ārija Stūrniece — Biruta
 Juris Strenga — Aparjods
 Ārijs Geikins — Gatis
 Ligita Skujiņa — Marika
 Uģis Brikmanis — Varis
 Iveta Brauna — Džuljeta

Interesanti fakti 
 Epizodēs redzami režisors Ādolfs Šapiro, dziedātāja Ieva Akuratere un keramiķis Pēteris Martinsons. Filmai uzrakstītā Mārtiņa Brauna „Dziesma par spēli” 1982. gadā  pēc „Mikrofona aptaujas” balsojuma rezultātiem kļuva par 9. populārāko dziesmu Latvijā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Kino muzejs

Video 

1981. gada Latvijas PSR filmas
Filmas latviešu valodā
Rīgas Kinostudijas filmas
Gunāra Pieša filmas
Ķībarti

Ķībarti (), agrāk Virbales dzelzceļa stacija, ir Lietuvas pilsēta uz austrumiem no Vilkavišķiem pie Krievijas robežas. Autoceļa un dzelzceļa robežkontroles punkts.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 1561. gadā. Pēc Polijas dalīšanām - Prūsijā, pēc Napoleona kariem - Krievijā. Tās attīstība paātrinājās pēc 1861. gada, kad izbūvēja Sanktpēterburgas - Varšavas dzelzceļa atzaru no Viļņas uz Austrumprūsiju un tālāk uz Berlīni. Līdz 1914. gadam Virbales stacijā notika muitas kontrole un pārsēšanās no platsliežu uz normāla platuma sliežu vilcieniem, līdz 1939. gadam šeit bija ekspresvilciena Nord-Express pietura.   
1940. gada 15. jūnijā caur Ķībartiem uz Vāciju bēga gāztais Lietuvas Republikas prezidents Antans Smetona. PSRS Augusta puča laikā Ķībartu robežpunktu ieņēma Viļņas OMON.

Sports 
 Sveikata (futbola klubs).

Novadnieki 
Ķībarti ir krievu gleznotāja Īzaka Levitāna (Исаак Ильич Левитан, 1860-1900) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 
 

Lietuvas pilsētas
Autoceļš P76

|}
|}
P76 autoceļš Aizkraukle—Jēkabpils ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas savieno Jēkabpili pa Daugavas kreiso krastu  ar Aizkraukli. Autoceļa kopgarums ir 46 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Jēkabpils un Aizkraukles novadus.

Vēsture 
2015. gada 22. janvārī pieņemts lēmums, ka autoceļa P76 posma Aizkraukle-Sece (0,0-13,0km) seguma periodisko uzturēšanu veiks AS "AS Panevežio Keliai" par līgumcenu 236,319 EUR.

Atsauces 

P076
Valters Funks

Valters Funks (, dzimis , miris ) bija vācu žurnālists un valsts darbinieks. Trešā reiha ekonomikas ministrs un Vācijas Centrālās bankas (Reihsbankas) vadītājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis Austrumprūsijā, tirgotāja ģimenē. Studēja tieslietas, ekonomiku un filozofiju Berlīnes un Leipcigas Universitātēs. 
Pirmā pasaules kara laikā iesaukts karadienestā, tomēr 1916. gadā veselības stāvokļa dēļ atzīts par dienestam nederīgu. Strādāja par žurnālistu. 1924. gadā kļuva par laikraksta Berliner Börsenzeitung redaktoru.

1931. gadā iestājās Nacionālsociālistiskajā vācu strādnieku partijā. No 1932. gada Reihstāga deputāts. Pēc nacistu nākšanas pie varas — valdības preses sekretārs. No 1933. gada marta Reiha Propagandas ministrijas Valsts sekretārs. No  līdz  — Reiha Ekonomikas ministrs. No  arī Centrālās bankas (Reihsbankas) prezidents.

Tiesāts Nirnbergas prāvā. Piespriests mūža ieslodzījums. Veselības stāvokļa dēļ 1957. gadā atbrīvots. Miris 1960. gadā.

Ārējās saites 

1890. gadā dzimušie
1960. gadā mirušie
Trešais Reihs
Kara noziedznieki
Kaļiņingradas apgabalā dzimušie
Svešās kaislības

"Svešās kaislības" ir 1983. gada Latvijas PSR spēlfilma, psiholoģiska drāma. Filmas režisors ir Jānis Streičs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Mikola Slucka tāda paša nosaukuma romāna motīviem.

Sižets 
Pēckara Latvija. Bārene Mārīte ierodas Valdmaņu mājās no Lietuvas cerībā dabūt pajumti un darbu pie sava tēvoča drauga Antana. Antans, bijušais Valdmaņu kalps un saimnieces Annas mīļākais, atgriezies mājās pēc kara kā uzvarētājs, jo dienējis padomju armijā. Viņš izmanto jaunos apstākļus un redz sevi kā mājas saimnieku, bet vecās mīlestības vietā viņam daudz pievilcīgāka šķiet Annas meita Ausma.

Lomās 
 Vija Artmane — Anna
 Vizma Ozoliņa (Kvēpa) — Ausma
 Zane Jančevska — Mārīte
 Aļģirds Paulāvičs — Antans
 Leonīds Oboļenskis — Valdmanis
 Jānis Paukštello — Ezeriņš
 Andris Morkāns — Imants

Interesanti fakti 
 Filma uzņemta Tērvetes pagastā.
 Pirmā kinoloma Vizmai Ozoliņai (Kvēpai) (vienlaicīgi arī filmā "Akmeņainais ceļš").
 Epizodiskās lomās arī režisora brālis Ēriks Streičs, meita Viktorija Streiča, vēlākais Dailes teātra direktors Aivars Līnis, operatori Aleksandrs Demčenko un Modris Resnais, kas spēlē akordeonu kolhoza ballē kopā ar Eduardu Rozenštrauhu. Pirmā kinoloma Imantam Vekmanam epizodē.

Apbalvojumi 
 1984 — Vissavienības kinofestivālā Kijevā žūrijas diploms.

Atsauces

Ārējās saites

Video 
  Svešās kaislības (1983) Latvijas filmu katalogs

1983. gada Latvijas PSR filmas
Rīgas Kinostudijas filmas