joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Andreass Kristensens

Andreass Kristensens (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Spānijas La Liga kluba Barcelona sastāvā.

Sasniegumi 
Chelsea

 UEFA Eiropas līga: 2018–19

Individuālie sasniegumi

 Borussia Mönchengladbach gada labākais spēlētājs: 2015–16
 Chelsea sezonas labākais jaunais spēlētājs: 2017–18

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Menhengladbahas "Borussia" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Titi

Adenors Leonardu Baki (; dzimis ), plašāk pazīstams kā Titi (Tite), ir brazīliešu futbola treneris un bijušais futbolists. Kopš 2016. gada ir Brazīlijas futbola izlases galvenais treneris.

Spēlētāja karjeras laikā pārstāvēja Brazīlijas klubus Caxias, Esportivo-RS, Portuguesa un Guarani, spēlēja pussarga pozīcijā.

Trenera karjera 
Trenera karjeru sāka 1990. gadā klubā Grêmio Atlético Guarany. Vēlāk vadīja dažādus Brazīlijas klubus. 2001. gadā, vadot Portualegri "Grêmio", kļuva par Brazīlijas kausa ieguvēju un Riugrandi du Sulas štata čempionu. Karjeras laikā divreiz strādāja arī Apvienotajos Arābu Emirātos. 2008. gadā ar SC Internacional izcīnīja uzvaru otrajā nozīmīgākajā Dienvidamerikas klubu turnīrā Copa Sudamericana.

2010. gadā kļuva par Corinthians galveno treneri. Ar šo klubu 2012. gadā kļuva par prestižākā Dienvidamerikas klubu turnīra Copa Libertadores uzvarētāju, kā arī uzvarēja FIFA Klubu Pasaules kausā, divreiz (2011. un 2015. gadā) kļuva par Brazīlijas čempionu un vienreiz uzvarēja Sanpaulu štata čempionātā.

2016. gada jūnijā tika iecelts par Brazīlijas futbola izlases galveno treneri.

Atsauces

Ārējās saites 

1961. gadā dzimušie
Riugrandi du Sulā dzimušie
Brazīlijas futbolisti
Brazīlijas futbola treneri
Brazīlijas futbola izlases treneri
2018. gada FIFA Pasaules kausa treneri
2022. gada FIFA Pasaules kausa treneri
Roberto Martiness

Roberts Martiness Montolju (; dzimis , Balagerā, Katalonijā, Spānijā) ir Spānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlējis pussarga pozīcijā. Kopš 2016. gada ir Beļģijas futbola izlases galvenais treneris.

Futbolista karjera 
Ar futbolu sāka nodarboties dzimtās pilsētas komandā CF Balaguer, bet par pirmo profesionālo klubu kļuva Saragosas "Real", pārsvarā gan spēlēja tā dublieru komandā. 1994.—1995. gada sezonā atgriezās CF Balaguer.

1995. gada jūlijā pievienojās Anglijas klubam Wigan Athletic, kas tolaik spēlēja Trešajā divīzijā. 2001. gadā pārgāja uz Skotijas klubu Motherwell, kurā aizvadīja tikai vienu sezonu. Pēc gada atgriezās Anglijā un pievienojās Pirmās divīzijas klubam Walsall, taču neaizvadīja tajā pilnu sezonu un 2003. gada janvārī pārgāja uz Swansea City. Karjeru noslēdza 2007. gadā, pārstāvot Chester City.

Trenera karjera 
Pēc spēlētāja karjeras beigām uzsāka trenera darbību. 2007. gada februārī kļuva par Swansea City galveno treneri, klubs tolaik spēlēja Anglijas Pirmajā līgā (League One). 2007.—2008. gada sezonā aizveda komadu līdz līgas čempionu titulam, kvalificējoties Championship. 2009. gadā sāka vadīt Anglijas Premjerlīgas klubu Wigan Athletic. 2013. gadā ar šo klubu uzvarēja FA kausā. 2013. gada jūnijā tika iecelts par Everton galveno treneri. Pirmajā sezonā (2013.—2014.) sasniedza 5. vietu Premjerlīgā, taču divās nākamajās neizdevās iekļūt desmitniekā un 2016. gada maijā klubs Martinesu atlaida.

2016. gada augustā tika apstiprināts par Beļģijas futbola izlases galveno treneri. 2018. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā Beļģijas izlase Martinesa vadībā izcīnīja deviņas uzvaras un vienu reizi nospelēja neizšķirti, pārliecinoši kvalificējoties finālturnīram.

Atsauces

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Katalonijā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas futbola treneri
Beļģijas futbola izlases treneri
2018. gada FIFA Pasaules kausa treneri
Wigan Athletic F.C. spēlētāji
Swansea City A.F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā treneri
2022. gada FIFA Pasaules kausa treneri
Mercedes-Benz Arena

Mercedes-Benz Arena futbola stadions Štutgartē, Vācijā. Stadionā ir 60 441 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada Bundeslīgas klubs VfB Stuttgart. Stadions ir atvērts . Šeit ir noticis 1974. gada un 2006. gada FIFA Pasaules kauss, kā arī 1988. gada Eiropas čempionāts futbolā.

Ārējās saites 

Nepabeigti raksti par Vāciju
Nepabeigti raksti par futbolu
Nepabeigti raksti par arhitektūru
Futbola stadioni Vācijā
1988. gada Eiropas čempionāta futbolā stadioni
2006. gada FIFA Pasaules kausa stadioni
1974. gada FIFA Pasaules kausa stadioni
2024. gada Eiropas čempionāta futbolā stadioni
Bādene-Virtemberga
The Qt Company

The Qt Company Oyj, saukts arī par Qt Group, ir Somijas uzņēmums, kas nodarbojas ar Qt programmatūras ietvara izstrādi un pārvaldīšanu. Dibināts 2014. gadā. Galvenais birojs atrodas Espo.

The Qt Company Oyj akcijas tiek kotētas Nasdaq Helsinki biržā (simbols QTCOM). Lielākie akciju turētāji (2018. gada maijā): Ingman Development Oy Ab (21,65 %), Ilmarinen pensiju fonds (10,98 %), Varma pensiju fonds (4,66 %), 
Jyrki Hallikainen (4,61 %), Karvinen Kari Juhani (4,25 %).

Vēsture 
Uzņēmuma vēsture sniedzas līdz 1991. gadam, kad norvēģu programmētāji sāka izstrādāt grafisko ietvaru Qt. 1994. gadā tika dibināts uzņēmums Quasar Technologies (vēlāk tā nosaukums mainīts uz Trolltech). 2008. gadā uzņēmums tika pārdots Nokia un pārdēvēts par Qt Software (vēlāk Qt Development Frameworks).

2011. gada martā Nokia Qt komerciālās licencēšanas biznesu pārdeva Somijas programmatūras uzņēmumam Digia. 2012. gada septembrī viss Qt bizness nodots Digia.

2014. gadā Digia nolēma atdalīt Qt platformas attīstīšanu un pārvaldīšanu atsevišķā uzņēmumā. 3. septembrī dibināts uzņēmums The Qt Company, kā 100 % kapitāldaļu piederēja Digia.
2016. gadā The Qt Company veikts sākotnējais publiskais piedāvājums. 1. maijā tas atdalīts no Digia, un 2. maijā The Qt Company akcijas sāktas kotēt Nasdaq Helsinki biržā.

Skatīt arī 
 Qt (programmatūras ietvars)
 Qt Development Frameworks (Trolltech)

Atsauces

Ārējās saites 
 Qt vietne
 Uzņēmuma informācija

Somijas uzņēmumi
Qt (ietvars)
Helsinku biržā kotētie uzņēmumi
Somijas programmatūras uzņēmumi
Frēdriks Jungbergs

Kārls Frēdriks Jungbergs (, dzimis ), zināms arī kā Frēdijs Jungbergs (Freddie Ljungberg), ir Zviedrijas futbola treneris un bijušais futbolists, kas spēlēja malēja pussarga pozīcijā. Lielāko daļu no futbolista karjeras spēlējis Anglijas Premjerlīgas klubā Arsenal. Pēc futbolista karjeras beigām kļuva par futbola treneri.

Sasniegumi 
Halmstad

 Allsvenskan: 1997
 Zviedrijas kauss: 1994–95

Arsenal

 Anglijas Premjerlīga: 2001–02, 2003–04
 FA kauss: 2001–02, 2002–03, 2004–05
 FA Charity Shield: 1999

Individuālie sasniegumi

 Anglijas Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2001–02
 Zviedrijas gada futbolists: 2002, 2006
 Zviedrijas gada pussargs: 1998, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Zviedrijas futbolisti
Zviedrijas izlases futbolisti
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Celtic F.C. spēlētāji
Arsenal FC spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
Skones lēnē dzimušie
Polijas Otrā republika

Polijas Otrā republika (, pēc 1919. gada 13. marta oficiāli Rzeczpospolita Polska) pastāvēja no 1918. gada 11. novembra, kad atjaunojās neatkarīga Polijas valsts, līdz 1939. gada septembra Polijas kampaņai, kad to okupēja nacistiskā Vācija un komunistiskā PSRS. 1921. gadā valstī dzīvoja 27,2 miljoni, bet 1939. gadā 35,1 miljons cilvēku.

Polijas Otrās republikas austrumu robežu ar PSRS noteica Rīgas miera līgums, bet Polijas — Lietuvas Republikas pagaidu robeža izveidojās 1922. gada 24. martā pēc Viduslietuvas Republika inkorporācijas Polijas sastāvā.

Adminitratīvais iedalījums 
 
 Varšava (galvaspilsēta)
 Bjalistokas vojevodiste (województwo białostockie) 
 Kielces vojevodiste (województwo kieleckie)
 Krakovas vojevodiste (województwo krakowskie)
 Ļubļinas vojevodiste (województwo lubelskie)
 Ļvovas vojevodiste (województwo lwowskie)
 Lodzas vojevodiste (województwo łódzkie)
 Novogrudokas vojevodiste (województwo nowogródzkie)
 Poļesjes vojevodiste (województwo poleskie), adminstratīvais centrs Pinska, no 1923. gada Bresta 
 Pomerelijas vojevodiste (województwo pomorskie), adminstratīvais centrs Toruņa
 Poznaņas vojevodiste (województwo poznańskie)
 Silēzijas vojevodiste (województwo śląskie), adminstratīvais centrs Katovice
 Staņislavovas vojevodiste (województwo stanisławowskie)
 Tarnopoles vojevodiste (województwo tarnopolskie)
 Varšavas vojevodiste (województwo warszawskie)
 Viļņas vojevodiste (województwo wileńskie)
 Volīnijas vojevodiste (województwo wołyńskie), adminstratīvais centrs Lucka

Polijas vēsture
Bijušās valstis Eiropā
Trefpunt

Trefpunt ir 2004. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Vingris.

Sižets 
Otrajā Pasaules karā nejaušības dēļ tiek šķirti puisis un meitene. Pusgadsimtu vēlāk abi, cerot atkal satikties, meklē viens otru.

Lomās 
 Māris Bezmers
 Tālivaldis Lasmanis
 Kristīne Nevarauska
 Rihards Rudāks
 Ineke Veenhoren

Atsauces 

2004. gada Latvijas filmas
Filmas latviešu valodā
Slovākijas Pirmā republika

Slovākijas Pirmā republika (slovāku: Prvá Slovenská republika) zināma arī kā Slovāku valsts, bija nacistiskās Vācijas vasaļvalsts, kas pastāvēja no 1939. gada 14. marta līdz 1945. gada 4. aprīlim. Valsts izveidojās pēc nacistu iebrukuma Čehoslovākijā, un aizņēma mūsdienu Slovākijas lielāko daļu. Tās neatkarību atzina vairākas Eiropas un Āzijas valstis, tai skaitā PSRS, Lietuva un Igaunija. Valsts vadītājs bija Jozefs Tiso.

Slovākijas vēsture
Bijušās valstis Eiropā
Sergejs Milinkovičs-Savičs

Sergejs Milinkovičs-Savičs (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, pussargs, Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada spēlē Itālijas A sērijas kluba Romas "Lazio" sastāvā.

Viņa brālis Vaņa Milinkovičs-Savičs arī ir futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā.

Karjera 
Profesionāla futbolista karjeru sācis klubā FK Vojvodina. 2014.—2015. gada sezonā pārstāvēja Beļģijas klubu Genk. 2015. gada jūlijā pievienojās Itālijas A sērijas klubam Romas "Lazio".

Pārstāvējis dažāda vecuma Serbijas jauniešu izlases. Uzvarējis 2013. gada Eiropas U19 čempionātā un 2015. gada FIFA Pasaules U20 čempionātā. 2015. gada Pasaules U20 čempionātā tika atzīts par trešo vērtīgāko turnīra spēlētāju, saņemot "bronzas bumbu". Serbijas nacionālajā izlasē debitējis  pret Ķīnu.  Tika iekļauts izlases sastāvā 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīram.

Sasniegumi 
Vojvodina

 Serbijas kauss: 2013–14

Lazio

 Coppa Italia: 2018–19
 Supercoppa Italiana: 2017, 2019

Serbija

 FIFA U-20 Pasaules kauss: 2015

Individuālie sasniegumi

 Itālijas Serie A labākais pussargs: 2018–19

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Katalonijā dzimušie
Serbijas futbolisti
Serbijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
KRC Genk spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Džanluka Dzambrota

Džanluka Dzambrota (; dzimis ) ir bijušais itāļu futbolists, spēlējis aizsarga pozīcijā, Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Lielāko daļu karjeras aizvadījis Itālijas klubos. Trīs reizes kļuvis par valsts čempionu Juventus un Milan sastāvā. Juventus sastāvā 2003. gadā sasniedza UEFA Čempionu līgas finālu.

Itālijas izlasē aizvadījis 98 spēles, trīs reizes piedalījies FIFA Pasaules kausā (, , ), trīs reizes arī Eiropas čempionātā (, , ). 2006. gada Pasaules kausā tika svinēta uzvara, 2000. gada Eiropas čempionātā tika sasniegts fināls.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Juventus

 Itālijas Serie A: 2001–02, 2002–03
 Supercoppa Italiana: 2003
 UEFA Intertoto kauss: 1999

Barcelona

 Supercopa de España: 2006

Milan

 Itālijas Serie A: 2010–11
 Supercoppa Italiana: 2011

Itālija

 FIFA Pasaules kauss: 2006

Atsauces

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Turīnas "Juventus" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
AC Milan spēlētāji
Voldemārs Jakubovs

Voldemārs Jakubovs (1894—1941) bija latviešu kara lidotājs, pulkvežleitnants, Latvijas Jūras aviācijas diviziona komandieris.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1894. gada 7. maijā Valles pagastā. Mācījās Jaunjelgavas tirdzniecības skolā.
Pirmā pasaules kara laikā 1916. gada martā viņu iesauca Krievijas impērijas armijā un iedalīja Pēterpils 1. aviācijas rotā, pēc tam Kronštates cietokšņa aviācijas nodaļā.

1917. gadā viņš beidza Maskavas augstāko lidotāju skolu, Krievijas pilsoņu kara laikā dienēja Sarkanajā armijā.
Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada 9. maijā Zemgales kauju laikā pārlidoja frontes līnijai, karoja Anatola Līvena grupā, 29. jūnijā no Līvena grupas pārnāca Latvijas armijā. 
Bermontiādes laikā 1919. gada 24. oktobrī cieta avāriju, ar lidmašīnu nokrītot no 30 m augstuma, 10. novembrī Pārdaugavas atbrīvošanas laikā Jakubovs radīja paniku ienaidnieka rindās, nomezdams uz tā kolonnām bumbas un apšaudīdams tās ar ložmetēju. 

1925. gada beigās bija Jūras aviācijas diviziona komandieris, 1926. gadā paaugstināts par pulkvedi-leitnantu. Darbojās Latvijas aeroklubā. 1930. gadā Starptautiskā aviatoru līga atzina Jakubovu par 1929. gada labāko Latvijas lidotāju. 1939. gadā viņš atvaļinājās no karadienesta un saimniekoja Vecmoku pagasta Roņu mājās.
Pēc Latvijas okupācijas viņu 1941. gada februārī apcietināja un izsūtīja uz Krieviju, kur viņš 30. septembrī miris Orenburgas cietumā.

Apbalvojumi 
 Trīszvaigžņu ordenis, IV šķira,
 Viestura ordenis,

Atsauces 
 

Bauskas novadā dzimušie
Latvijas lidotāji
Padomju represiju upuri
Luka Milivojevičs

Luka Milivojevičs (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, pussargs, Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba Crystal Palace sastāvā, kur ir arī komandas kapteinis.

Karjera 
Karjeru sāka dzimtās pilsētas Kragujevacas klubā Radnički. Spēlējis arī citos Serbijas klubos FK Rad un Crvena Zvezda. Karjeras turpinajumā pārstāvēja Beļģijas klubu Anderlecht un 2014. gadā kļuva par Beļģijas čempionu. No 2014. līdz 2017. gadam spēlēja  Grieķijas klubā Olympiacos, divreiz uzvarot Superlīgā. 2017. gada janvārī pievienojās Anglijas klubam Crystal Palace.

Serbijas futbola izlasē debitēja  draudzības spēle pret Čīli. Pirmos un līdz šim vienīgos vārtus izlases labā guva  pret Austrijas izlasi. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

Sasniegumi 
Red Star Belgrade

 Serbijas kauss: 2011–12

Anderlecht

 Beļģijas Pro līga: 2013–14
 Beļģijas Superkauss: 2014

Olympiacos

 Grieķijas Superlīga: 2014–15, 2015–16
 Grieķijas kauss: 2014–15

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Šumadijas apgabalā dzimušie
Serbijas futbolisti
Serbijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Crystal Palace F.C. spēlētāji
Nikola Milenkovičs

Nikola Milenkovičs (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, aizsargs, Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada spēlē Itālijas A sērijas kluba Fiorentina sastāvā.

Karjeru sāka Belgradas klubā Partizan, tā sastāvā vienreiz uzvarēja Serbijas Superlīgā un divreiz izcīnīja Serbijas kausu. 2015.—2016. gada sezonā bija izīrēts citam Serbiajs klubam FK Teleoptik. 2017. gadā pārgāja uz Itālijas klubu Fiorentina.

Serbijas futbola izlasē debitēja  draudzības spēle pret Kataru. Tika iekļauts komandas sastāvā dalībai 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

Sasniegumi 
Partizan

 Serbijas Superlīga: 2016–17
 Serbijas kauss: 2015–16, 2016–17

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Belgradā dzimušie
Serbijas futbolisti
Serbijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
ACF Fiorentina spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Duško Tošičs

Duško Tošičs (; dzimis ) ir Serbijas futbolists, aizsargs, Serbijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) spēlē Turcijas Superlīgas kluba Kasımpaşa S.K. sastāvā.

Karjera 
Profesionāla futbolista karjertu sāka OFK Beograd. Vēlāk spēlēja Francijas klubā Sochaux un Vācijas klubā Brēmenes "Werder". 2010. gadā parakstīja līgumu ar Anglijas klubu Portsmouth, taču tajā nostiprināties nespēja, tika izīrēts uz Queens Park Rangers. Tajā pašā gadā atgriezās Serbijā un pievienojās Belgradas "Crvena Zvezda". Vēlāk spēlējis Turcijas klubos Gençlerbirliği un Stambulas "Beşiktaş". 

Serbijas futbola izlasē debitēja  draudzības spēlē pret Norvēģiju. Pirmos un līdz šim vienīgos vārtus izlases labā guva  pret Azerbaidžānu. Tika iekļauts izlases sastāvā dalībai 2018. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

Sasniegumi 
Sochaux

 Coupe de France: 2006–07

Werder Bremen

 DFB Pokal: 2008–09

Red Star Belgrade

 Serbijas kauss: 2011–12

Beşiktaş

 Turcijas Superlīga: 2015–16, 2016–17

Atsauces

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Centrālbanatas apgabalā dzimušie
Serbijas futbolisti
Serbijas izlases futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Brēmenes "Werder" spēlētāji
Stambulas "Beşiktaş" spēlētāji
Real Betis spēlētāji
Queens Park Rangers F.C. spēlētāji
Dainis Ģēģers

Dainis Ģēģers, arī Dainis Ģēģeris (1946), ir latviešu inženieris un politiķis, bijušais Latvijas lauksaimniecības ministrs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1946. gada 1. martā Sabilē Pētera un Marijas Ģēģeru ģimenē. Mācījās Kandavas lauksaimniecības tehnikumā (1960-1965). Studēja Rīgas Politehniskajā institūtā (1965-1973), līdztekus strādāja par tehnikas inspektoru un vecāko inženieri kontrolieri.
1970. gadā Dainis Ģēģers kļuva par „Lauktehnikas” galveno inženieri, tad par pārvaldnieku, viņa vadībā „Lauktehnika” strauji attīstījās. Notika vērienīga celtniecība, ražošanas pilnveidošanās, balstoties uz zinātniski – tehniskiem sasniegumiem.
Neklātienē turpināja mācības RPI aspirantūrā, veica zinātniskus pētījumus, papildinājās PSRS Lauksaimniecības mašīnu remonta institūtā (1976-1981), aizstāvēja disertāciju par mašīnu un traktoru detaļu mazgāšanas – attīrīšanas kvalitātes un efektivitātes paaugstināšanu un ieguva tehnisko zinātņu kandidāta nosaukumu.
Darbu vadīja Maskavas Vissavienības nozares zinātniski pētnieciskais institūts (GOSNITI) un Minskas zinātniski pētnieciskais institūts.
1985. gadā viņu iecēla par Latvijas PSR Agrorūpniecības komitejas priekšsēdētāja vietnieku, 1988. gadā par pirmo vietnieku. 1988. gadā ievēlēts arī par Rīgas Politehniskā institūta mācībspēku.

Politiskā darbība 
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņu 1990. gadā iecēla par Latvijas Lauksaimniecības ministru. Barikāžu laikā kopā ar satiksmes ministru Jāni Janovski sācis organizēt lauksaimniecības smagās tehnikas pārvietošanos uz Rīgu.

1992. gadā viņš atbalstīja SIA "Lata International" izveidi ārvalstu kredītu apsaimniekošanai, kas pēc diviem gadiem tika atzīta par maksātnespējīgu un tās kredīti tika atmaksāti no valsts līdzekļiem. 1993. gada maijā Augstākā Padome ministram izteica neuzticību un viņš amatu zaudēja. Bijušais ministrs Dainis Ģēģers tika apsūdzēts par dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu. 

1993. gadā kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Tautas frontes saraksta, taču netika ievēlēts. 

Rīgas pilsētas Centra rajona tiesa 1999. gadā D. Ģēģeru atzina par nevainīgu, gan apelācijas, gan kasācijas instances tiesa spriedumu atstāja negrozītu daļā par viņa attaisnošanu. 2005. gadā stājās spēkā galīgais spriedums, ar kuru viņš tika atzīts par nevainīgu.
2007. gadā Dainis Ģēģers Rīgas apgabaltiesā iesniedza prasības pieteikumu pret Latvijas Republikas Tieslietu ministriju par morālā kaitējuma atlīdzināšanu 500 000 latu apmērā. Rīgas apgabaltiesa 2008. gadā Ģēģera prasību apmierināja daļēji un piedzina 80 tūkstošus latu kompensāciju. Spriedumu Augstākajā tiesā pārsūdzēja gan Ģēģers, gan Tieslietu ministrija. Augstākā tiesa daļēji apmierināja Ģēģera prasību, prasītā pusmiljona latu vietā piedzenot 10 tūkstošus latu.

Atsauces 

Cilvēki ar nezināmu dzimšanas datumu
Latvijas inženieri
Latvijas zemkopības ministri
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Jenss Strigers Larsens

Jenss Strigers Larsens (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Turcijas Superlīgas kluba Trabzonspor sastāvā.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Udinese Calcio spēlētāji
Trabzonspor spēlētāji
Zēlandes reģionā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Rumbas pilskalns

Rumbas pilskalns (arī Apaļais kalns) atrodas Kurzemē, Talsu novada Abavas pagastā, Abavas upes kreisajā krastā starp Valgali un Veģiem. Pilskalnu pirmo reizi 1928. gadā reģistrēja un 1936. gadā uzmērīja Eduards Šturms. 

Rumbas pilskalnam pretējā Abavas krastā atrodas ar 14. gadsimtu datētie Valgales Veģu senkapi, bet divus kilometrus uz dienvidrietumiem no pilskalna – Valgales senvietu komplekss (Valgales pilskalns, Baznīcas kalns, Valgales senkapi).

Pilskalna ziemeļu nogāzi veido Abavas upes krauja. Austrumos un dienvidaustrumos pilskalnu norobežo grava ar Vācu strautu. Teika vēsta, ka Vācu strautā esot "noslīkušas 3 vācu jumpravas". Rietumu puse nocietināta ar grāvi un ar apmēram 3 m augstu puslokveida valni. Plakums ir apmēram 25 metri diametrā. Kultūrslānis ne visai biezs (plakuma malā tā biezums ir 40 centimetri), kas varētu liecināt, ka tas apdzīvots salīdzinoši neilgu laiku vai arī izmantots kā patvēruma vieta.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 Rumbas pilskalns
 

Pilskalni Kurzemē
Abavas pagasts
Pilskalni Talsu novadā
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Abava
Džefs Kabušs

Džefs Kabušs (; dzimis ) ir Kanādas kalnu riteņbraucējs. 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Kabušs kalnu riteņbraukšanas sacensībās izcīnīja 9. vietu. Savās nākamajās spēlēs 2008. gadā viņš bija 20. vietā. 2012. gada olimpiskajās spēlēs viņš finišēja 8. vietā.

Kabušs ir piecpadsmitkārtējs Kanādas čempions kalnu riteņbraukšanā, uzvarējis vienā, bet uz pjedestāla bijis deviņos Pasaules kausa posmos.

Atsauces

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Kanādas riteņbraucēji
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Ādolfs Teodors Kupfers

Ādolfs Teodors Kupfers (, 1799—1865) bija Latvijā dzimis vācbaltiešu ģeofiziķis, metrologs un meteorologs. Organizējis pirmo ekspedīciju uz Elbrusa virsotni, izgatavojis Krievijas impērijas mēru un svaru vienību etalonus. Viņa vārdā nosaukts minerāls kupferīts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1799. gada 17. (6. VS) janvārī Jelgavā tirgotāja Jakoba Leonharda Kupfera un viņa sievas Marijas Konstancijas daudzbērnu ģimenē.
Mācījās Jelgavas ģimnāzijā (1813—1815), studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1815—1816), tad mineraloģiju Berlīnes Universitātē (1816—1819) un ķīmiju Getingenes Universitātē (1819—1821), kur 1821. gadā aiztāvēja doktora disertāciju par kristālu šķautņu mērīšanu (Über genaue Messung der Winkel an Kristallen), kas ieguva Berlīnes Zinātņu akadēmijas godalgu. 1820. gadā Parīzē apprecējās ar Katrīnu Ribulē (Riboulet).

Strādāja par Kazaņas Universitātes fizikas profesoru (1823—1828), ievēlēts par Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājlocekli (1826) un īsteno locekli (1828).

Devās zinātniskās ekspedīcijās uz Urāliem (1828) un Kaukāza kalniem (1829).

Vēlāk darbojās Krievijas impērijas svaru un mēru komisijā (1832—1842), līdztekus mācīja fiziku dažādās Pēterburgas augstskolās.
1841. gadā viņš sāka veidot Krievijas impērijas meteoroloģijas dienestu. 1843. gadā Tallinā otro reizi apprecējās ar Mariju Makdonaldi.

1845. gadā viņu ievēlēja Krievijas Ģeogrāfiskajā biedrībā, 1846. gadā Londonas Karaliskajā biedrībā. 1851. gadā viņu ievēlēja par Krievijas impērijas īsteno valsts padomnieku. 1859. gadā viņš Bredfordā piedalījās Starptautiskās vienotās mēru, svaru un monētu ieviešanas asociācijas kongresā kā Krievijas impērijas pārstāvis.

1865. gada pavasarī saslima ar plaušu karsoni un mira 14. jūnijā Pēterburgā, apglabāts luterāņu kapsētā.

Darbi 
 Dissertatio de calculo crystallonomico (disertācija latīniski, 1821), Preisschrift über genaue Messung der Winkel an Krystallen (1826);
 Voyage dans les environs du mont Elbrouz dans le Caucase (franciski), Reise in die Umgegend des Berges Elborus in Kaukasus (vāciski, 1830);
 Handbuch der rechnenden Krystallonomie (1831);
 Voyage dans l’Oural entrepris en 1828 (1833);
 Руководство к деланию магнетических и метеорологических наблюдений (1835, Corresp. Blatt des naturforschenden Vereins zu Riga, 1859);
 Instructions pour faire des observations météorologiques et magnétiques (1836);
 Tables psychrométriques et barométriques à l’usage des observatoires météorologiques de l’empire de Russie (1841);
 Выводы из метеорологических наблюдений, деланных в российском государстве (1846);
 Опытные исследования упругости металлов (1860).

Literatūra 
 Пасецкий В. М. Адольф Яковлевич Купфер, 1799—1865. Наука, 1984. — 207 с.

Atsauces 

1799. gadā dzimušie
1865. gadā mirušie
Latvijas zinātnieki
Igaunijas zinātnieki
Vācijas zinātnieki
Vācijas fiziķi
Vācijas ķīmiķi
Vācbaltieši
Tartu Universitātes absolventi
Tartu Universitātes darbinieki
Jelgavā dzimušie
Īstenais valsts padomnieks

Īstenais valsts padomnieks () bija Krievijas impērijas IV kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda ģenerālmajora pakāpei armijā, un deva pārmantojamu piederību muižnieku kārtai un uzrunu "Jūsu Ekselence" (Ваше Превосходительство). 

Lai saņemtu šo pakāpi, bija jānostrādā valsts civildienestā 10 gadus valsts padomnieka (V) pakāpē.

Cilvēki ar šo titulu 
 Ādolfs Teodors Kupfers (1799—1865), ģeofiziķis, metrologs un meteorologs
 Aleksandrs fon Kīters (1813—1879), ķirurgs un ginekologs
 Georgs Zemmers (1849—1910), kara ārsts, ģenerālmajors
 Roberts Vipers (1859—1954), vēsturnieks
 Eduards fon Delingshauzens (1863—1939), politiķis
 Nikolajs fon Volfs (1866—1940), ierēdnis

Atsauces 
 

Krievijas vēsture
Džefersons Lerma

Džefersons Lerma (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, pussargs, Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Anglijas čempionāta kluba A.F.C. Bournemouth sastāvā.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Kolumbijas futbolisti
Kolumbijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Levante UD spēlētāji
A.F.C. Bournemouth spēlētāji
Hānava

Hānava () ir pilsēta Hesenē, Vācijā. Hānavā  dzīvoja 95 370 iedzīvotāji. Atrodas Mainas upes krastā, netālu no Frankfurtes.

Cilvēki 
Hānavā dzimuši:
 Jākobs Grimms (1785—1863) — filologs
 Vilhelms Grimms (1786—1859) — filologs

Atsauces

Ārējās saites 

 Mājaslapa 
Nepabeigti raksti par Vāciju
Hesenes pilsētas
Horsensa

Horsensa () ir pilsēta Vidusjitlandes reģionā, Dānijā.  pilsētā dzīvoja 57 517 iedzīvotāji. Horsensa ir astotā lielākā pilsēta Dānijā. Pilsēta dibināta . Horsensā ir uzstājušies tādi dziedātāji kā Bobs Dilans, Madonna un The Rolling Stones. Horsensā ir bāzēts Dānijas futbola Superlīgas klubs AC Horsens.

Cilvēki 
Horsensā dzimušie:

 Vituss Berings (1681—1741) — jūrnieks;
 Simons Kērs (1989) — futbolists.

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Nepabeigti raksti par Dāniju
Dānijas pilsētas
Vidusjitlandes reģions
Matīass Jergensens

Matīass Jergensens (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Turcijas Superlīgas kluba Stambulas "Fenerbahçe" sastāvā.

Sasniegumi 
København

 Dānijas Superlīga: 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2015–16, 2016–17
 Dānijas kauss: 2008–09, 2011–12, 2014–15, 2015–16, 2016–17

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
PSV Eindhoven spēlētāji
Huddersfield Town A.F.C. spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
Fortuna Düsseldorf spēlētāji
Kopenhāgenā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Slepenpadomnieks (Krievijas impērija)

Slepenpadomnieks () bija Krievijas impērijas III kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda ģenerālleitnanta pakāpei armijā. Slepenpadomnieki ieguva pārmantojamu piederību muižniecībai un uzrunu "Jūsu Ekselence" (Ваше Превосходительство).

Ierēdņi ar slepenpadomnieka titulu parasti ieņēma augstākos Krievijas impērijas valsts amatus, bija ministri, lielu departamentu vadītāji, senatori, Zinātņu akadēmijas locekļi, Maskavas Universitātes rektori.

Cilvēki ar šo titulu 
 Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls (1722—1792), Pēterburgas Medicīnas kolēģijas ģenerāldirektors, Rīgas pirmā pastāvīgā teātra izveidotājs
 Baltazars fon Kampenhauzens (1745—1800), Vidzemes guberņas civilais gubernators
 Heinrihs fon Ofenbergs (1752—1827), Kurzemes hercogistes galma virstiesas prezidents, landhofmeistars
 Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems (1763—1838), Krievijas impērijas vēstnieks Vašingtonā, Villa Medem īpašnieks Jelgavā
 Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms (1766—1848), Vidzemes guberņas civilais gubernators
 Baltazars fon Kampenhauzens (1772—1823), Krievijas medicīniskās pārvaldes direktors
 Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve (1793—1864), astronoms, Tērbatas observatorijas direktors
 Heinrihs fon Štorhs (1766—1835), ekonomists, Pēterburgas ZA viceprezidents
 Pauls fon Mēdems (1800—1854), diplomāts, Krievijas impērijas sūtnis Vīnē
 Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems (1803—1859), diplomāts, Krievijas impērijas sūtnis Teherānā, Riodežaneiro, Vašingtonā
 Nikolajs Pirogovs (1810—1881), zinātnieks, ārsts
 Pauls Hermanis fon Līvens (1821—1881), galminieks, Vidzemes landmaršals (1862—1866)
 Roberts Lencs (1833—1903), fiziķis un ģeogrāfs

Atsauces 

Krievijas vēsture
Īstenais slepenpadomnieks

Īstenais slepenpadomnieks () bija Krievijas impērijas II kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda ģenerālanšefa (генерал-аншеф) pakāpei armijā.
Īstenajiem slepenpadomniekiem bija pārmantojama piederība muižnieku kārtai un uzruna "Jūsu augstā ekselence" (Ваше Высокопревосходительство). 

Ierēdņi ar īsteno slepenpadomnieka titulu parasti ieņēma augstākos Krievijas impērijas valsts amatus Pēterburgā, bija Valsts padomes locekļi.

Cilvēki ar šo titulu 
 Johans Hermanis Lestoks (1692—1767), Pēterburgas galminieks
 Jakobs Johans fon Zīverss (1731—1808), diplomāts, ārkārtējais sūtnis Polijas-Lietuvas kopvalstī
 Ludvigs Nāgels (1738—1808), Baltijas ģenerālgubernators (1798—1800)
 Kārlis Gustavs fon Zīverss (1772—1856), Kēnigsbergas kara komandants un krievu okupētās Austrumprūsijas gubernators (1813-1815)
 Staņislavs Kerbedzis (1810—1899), inženieris, dzelzceļa līnijas Pēterburga—Varšava būvniecības direktora vietnieks 
 Pēteris Valujevs (1815—1890),  Kurzemes gubernators, Krievijas impērijas iekšlietu ministrs (1861—1868)
 Emanuels fon Zīverss (1817—1909), galminieks, Iekšlietu ministrijas Ārvalstu ticību galvenās pārvaldes direktors
 Pauls Valdens (1863—1957), ķīmiķis, Rīgas Politehniskā institūta direktors

Atsauces 
 

Krievijas vēsture
Kanclers (valsts sekretārs)

Kanclers (valsts sekretārs) () bija Krievijas cara Pētera I 1709. gadā ieviests augstākais civilais amats, ko piešķīra valdības vadītājam. Krievijas impērijas ķeizariene Katrīna II 1773. gadā šajā amatā iecēla īsteno slepenpadomnieku Ņikitu Paņinu, kura amatu pielīdzināja kanclera amatam, ieviesdama jaunu augstāko civilo amatu, ko nosauca par Pirmās klases īsteno slepenpadomnieku (действительный тайный советник 1-го класса). 

Krievijas impērijas laikā Pirmās klases īstenais slepenpadomnieks bija I kategorijas civildienesta pakāpe līdz 1917. gadam, kas atbilda ģenerālfeldmaršala  (генерал-фельдмаршал) pakāpei armijā. Viņiem bija pārmantojama piederība muižnieku kārtai un uzruna "Jūsu augstā ekselence" (Ваше Высокопревосходительство). 

Ierēdņi ar Pirmās klases īsteno slepenpadomnieka titulu bija valdības vadītāji vai ieņēma vadošo ministru amatus, bija Valsts padomes vadītāji.

Atsauces 

Krievijas vēsture
FK Panevėžys

FK Panevėžys ir 2015. gadā dibināts un Panevēžā bāzēts Lietuvas futbola klubs, kas šobrīd spēlē šobrīd spēlē Lietuvas čempionāta augstākajā — A līgā. Savas mājas spēles aizvada Aukštaitijas stadionā.

Vēsture 
2015. gadā dibināts futbola klubs un izņēmuma kārtā spēlēja Pirmajā līgā.

Sasniegumi 
 Lietuvas A līga
 4. vieta (1): 2021.

 Lietuvas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2020.
 Finālisti (0):

 Lietuvas superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 2021.
 Finālisti (0):

Sezonas

Krāsas 
Zila un sarkana.

Sastāvs 
 Atjaunots .

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 
 
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājas lapa 
 Kluba Facebook lapa 
 FK Panevėžys: alyga.lt
 FK Panevėžys: Soccerway
 FK Panevėžys: Sofascore
 Globalsportsarchive

Panevėžys
Kaspars Rolšteins

Kaspars Rolšteins (dzimis 1971. gada 2. jūnijā) ir latviešu mūziķis un dziesmu autors.

Biogrāfija 
K. Rolšteins bijis uzņēmuma "Creative Laboratory" rīkotājdirektors, 2010. gadā piedalījies "Pēdējās partijas" dibināšanā.

K. Rolšteins muzicē kopš 1986. gada, kad Sabilē spēlēja minimālistisku sintpopu grupā „Pavisam nezināma laboratorija” kopā ar Māri Žigatu. 80. gadu beigās sācis sadarboties ar Ingu Baušķenieku un no viņa iemācījies un montēt magnetafona lentas. Top „P.N.L.” pirmais albums ”Ziema. Miegs. Ledus.”, kurā iekļautas dziesmas, kas ierakstītas periodā no 1986. līdz 1988. gadam. 1990. gadā tiek pabeigts vēl viens albums ”Pavisam nezināma izlase”.

90. gadu sākumā K. Rolšteins uzsāka sadarbību ar „Dzelteno Pastnieku” dalībnieku Viesturu Slavu. Abi kopā radījuši albumus „Šūpoles” (1996) un „Opening Night” (2008).

K. Rolšteins ilgstoši sadarbojies ar Hardiju Lediņu. Režisors Regnārs Vaivars 1997. gadā iestudēja abu kopīgi sacerēto operu ”Rolstein on the Beach”, kas vēlāk tika izdota CD un DVD formātā. Abu nākamais projekts „Ideal Standard” 2003. gadā izdeva albumu ar kopīgi sacerētām dziesmām „Genādijs klauvē pie durvīm”. Vairāku skaņdarbu pamatā bija jau 90. gados sarakstītas un operā neizmantotas kompozīcijas.

2011. gadā Rīgā, Andrejsalā notika K. Rolšteina un R. Vaivara absurda operas „Stokholmas sindroms” pirmizrāde. Abi arī piedalās muzikālā pavadījuma atskaņošanā ansambļa „Orchestral Magnetophons in the Dark” sastāvā kopā ar Viesturu Slavu, Jēkabu Voļatovski un Gunu Paulu. Operas ieraksts tika publiskots digitālā formātā 2018. gadā.

Pēc tam K. Rolšteins publiskoja izlasi „Pamestie ieraksti 2001-2011”.

Atsauces 

1971. gadā dzimušie
Latviešu mūziķi
FK Kauno Žalgiris

FK Kauno Žalgiris ir Lietuvas futbola klubs no Kauņas, kurš spēlē Lietuvas A līgā.
Klubs dibināts 2004. gadā, tolaik saukts FK Spyris.

Savas mājas spēles aizvada FA Kauno Žalgiris stadionā.

Sezonas

Krāsas

Apģērbu izmaiņas

Sastāvs 
 Atjaunots . (https://alyga.lt)

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

Atsauces

Ārējās saites 
 Kluba oficiālā vietne  
 facebook 
 FK Kauno Žalgiris: alyga.lt 
 FK Kauno Žalgiris: Soccerway
 FK Kauno Žalgiris: Sofascore
 Globalsportsarchive

Kauno Žalgiris
Kauņa
Ieva Jurjāne

Ieva Jurjāne (dzimusi ) ir latviešu scenogrāfe.

Beigusi Jaņa Rozentāla Rīgas mākslas vidusskolu. 1996. gadā absolvējusi Latvijas Mākslas akadēmijas glezniecības nodaļas maģistrantūru.

Veidojusi scenogrāfiju un kostīmus vairākiem Latvijas Nacionālās operas iestudējumiem. Sadarbojusies arī ar United Intimacy, Latvijas Nacionālo teātri un Jauno Rīgas teātri. Strādājusi arī pie vairākām filmām, tai skaitā "Tumšie brieži", "Pa ceļam aizejot" un "Laiks Eņģelim".

Saņēmusi Latvijas Gāzes Gada balvu, Lielo Kristapu, Latvijas Lielo Mūzikas balvu un Spēlmaņu nakts balvas.

Saņēmusi A/S Latvijas Gāze Gada balvu par LNO gada labāko izrādi "Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta" (2006), Lielo Kristapu kā labākā animācijas filmu māksliniece par filmu "Doktora D. sala" (2005), Spēlmaņu nakts balvu par labāko scenogrāfiju izrādei "Čūska" (2000), kā arī par kopdarbu ar Viesturu Kairišu izrādē “Smiļģis” Dailes teātrī (2021). Ieguvusi arī Latvijas Lielo Mūzikas balvu par scenogrāfiju P. Čaikovska operai "Jevgeņijs Oņegins" (2000). Saņēmusi Kultūras ministrijas stipendiju divu mēnešu radošajam darbam Parīzes starptautiskā mākslas centra darbnīcā (1997) un Jaunrades Fonda stipendiju (1995/1996). Piedalījusies daudzās grupu izstādēs, kā arī personālizstādēs Rīgā (Rīgas Galerijā, Dāņu Kultūras Institūtā, galerijā "Daugava", galerijā "Istaba" un izstāžu zāles Arsenāls Radošajā telpā), Helsinkos un Holandē.

Ieva Jurjāne ir viena no Jaunā Teātra Institūta dibinātājām, Latvijas Mākslinieku Savienības biedre un Jauno Mākslinieku apvienības biedre.

Atsauces 

Latviešu scenogrāfi
1972. gadā dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Spēlmaņu nakts balvu ieguvēji
Lielā Kristapa balvas ieguvēji
Manuels Akandži

Manuels Akandži (; dzimis ) ir Šveices futbolists, aizsargs, Šveices futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba Manchester City sastāvā.

Sasniegumi 
Basel

 Šveices Superlīga: 2015–16, 2016–17
 Šveices kauss: 2016–17

Borussia Dortmund

 Vācijas kauss: 2020–21

 DFL Supercup: 2019

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Cīrihes kantonā dzimušie
Šveices futbolisti
Šveices izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
FC Basel spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Kārlis Amenda

Kārlis Frīdrihs/Ferdinands Amenda (; dzimis , miris ) bija Turlavā dzimis Talsu mācītājs un vijolnieks, tuvs Bēthovena draugs.

Dzīvesgājums 
Dzimis luterāņu mācītāja ģimenē. Jau bērnībā parādīja izcilu vijoļspēles prasmi, no 5 gadu vecuma uzstājās Kurzemes hercoga Pētera galmā Jelgavā. Pēc mācībām Jelgavas ģimnāzijā no 1792. līdz 1796. gadam studēja teoloģiju Jēnas universitātē.

Pēc studiju beigšanas apceļoja Šveici, Franciju, Vāciju, strādādams par mūzikas skolotāju. 1798. gadā ieradās Vīnē. Strādādams par Mocarta bērnu mūzikas skolotāju, iepazinās un sadraudzējās ar Bēthovenu, ar kuru sarakstījās visu mūžu. 1799. gadā tēva (pēc citām ziņām brāļa) slimības dēļ Amenda bija spiests atgriezties Kurzemē.

No 1800. līdz 1802. gadam Amenda mācīja mūziku barona Štromberga bērniem Lielvirbu muižā. 1802. gadā viņš kļuva par luterāņu mācītāju Talsos. Apprecējās ar ceļojumos iepazīto šveicieti Žaneti Benuā (Jeanette Benoit), ģimenē piedzima 13 bērni. 
1821. gadā Amenda kļuva par Kandavas iecirkņa prāvestu, 1830. gadā - par Kurzemes evaņģēliski luteriskās konsistorijas padomnieku. 

Miris 1836. gadā, apglabāts paša izraudzītā vietā, pakalnā pie Talsu mācītājmuižas, 3 km uz austrumiem no Talsiem.

Ārējās saites 
 

1771. gadā dzimušie
1836. gadā mirušie
Kuldīgas novadā dzimušie
Vācbaltieši
Valsts padomnieks (Krievijas impērija)

Valsts padomnieks () bija Krievijas impērijas V kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas līdz 1796. gadam atbilda brigadiera pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu augstdzimtība" (Ваше Высокородие). 

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņi parasti ieņēma vicegubernatoru vai valsts departamentu vicedirektoru amatus.

Cilvēki ar šo titulu 
 Ernsts Reinholds fon Mengdens (1726-1798), Krievijas impērijas galma virskambarkungs, Vidzemes landrāts (1779)
 Johans Frīdrihs fon Reke (1764-1846), Kurzemes guberņas kamerālvaldes padomnieks 
 Justs Kristiāns fon Loders (1753-1832), Krievijas galma ārsts
 Georgs fon Gīne (1755-1833), Vidzemes hoftiesas prezidents
 Grigorijs Pasītis (1836-1908), pedagogs, žurnālists un preses cenzors

Atsauces 
 

Krievijas vēsture
Genka

Genka (, , ) ir pilsēta Beļģijā, Flandrijā, Limburgas provincē.  šeit dzīvoja 65 986 iedzīvotāji. Nozīmīga rūpniecības pilsēta. Genkā ir bāzēts Beļģijas futbola Pro līgas klubs KRC Genk.

Ārējās saites 

 Mājaslapa 
Nepabeigti raksti par Beļģiju

Beļģijas pilsētas
Limburga (Beļģija)
Kolēģijas padomnieks

Kolēģijas padomnieks () bija Krievijas impērijas VI kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda pulkveža pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu augstlabdzimtība" (Ваше Высокоблагородие).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņus ieskaitīja nepārmantojamas muižniecības kārtā, viņi parasti ieņēma prokuroru, valsts iestāžu nodaļu vadītāju amatus.

Cilvēki ar šo titulu 
 Johans Gotlībs Groške (1760—1828), galma ārsts, Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas fizikas un dabaszinātņu profesors (1788—1828)
 Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs (1762—?), Valsts Asignāciju banka ierēdnis (1819—1822).
 Magnuss Georgs fon Paukers (1787—1855), Jelgavas ģimnāzijas matemātikas profesors, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis

Atsauces 
 

Krievijas vēsture
Galma padomnieks

Galma padomnieks () bija Krievijas impērijas VII kategorijas civildienesta pakāpe no 1724. līdz 1917. gadam, kas atbilda apakšpulkveža pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu augstlabdzimtība" (Ваше высокоблагородие).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņus ieskaitīja nepārmantojamas muižniecības kārtā, viņi parasti ieņēma augstskolu profesoru, valsts iestāžu nodaļu vadītāju amatus.

Cilvēki ar šo titulu 
 Gustavs Kristiāns fon Handtvigs (1710-1767), Rīgas pilsētas ārsts
 Baltazars fon Bergmanis (1736-1789), tieslietu kolēģijas advokāts, Vidzemes hoftiesas loceklis
 Johans Bēbers (1746-1820), Jelgavas Pētera akadēmijas profesors
 Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs (1752-1832), Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis (1821)
 Heinrihs Hāgemeisters (1784-1845), jurists un politiķis
 Juris Bārs (1808-1879), ārsts un valodnieks

Atsauces 
 

Krievijas vēsture
Kolēģijas asesors

Kolēģijas asesors (, "kolēģijas piesēdētājs") bija Krievijas impērijas VIII kategorijas civildienesta pakāpe no 1717. līdz 1917. gadam, kas atbilda majora (pēc 1884. gada) kapteiņa pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu augstlabdzimtība" (Ваше Высокоблагородие).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņus ieskaitīja nepārmantojamas muižniecības kārtā, viņiem bija nepieciešama augstākā izglītība.

Cilvēki ar šo titulu 
 Frīdrihs fon Vetbergs (1779—1825), Sēlpils virspilskunga iecirkņa muižniecības priekšnieks, Kurzemes bruņniecības deputāts Pēterburgā
 Heinrihs fon Hāgemeisters (1784—1845) Valkas apriņķa mērīšanas revīzijas komisijas loceklis (1808—1814), draudzes novada tiesnesis

Atsauces 
 

Krievijas vēsture
Titulārpadomnieks

Titulārpadomnieks () bija Krievijas impērijas IX kategorijas civildienesta pakāpe no 1722. līdz 1917. gadam, kas atbilda kapteiņa, vēlāk štāba kapteiņa (pēc 1884. gada) pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu labdzimtība" (Ваше Благородие).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņus ieskaitīja nepārmantojamas muižniecības kārtā, viņiem bija nepieciešama augstākā izglītība.

Cilvēki ar šo titulu 
 Johans Kristofs Broce (1742-1823), Rīgas liceja skolotājs (no 1769), vēlāk rektors (no 1801)
 Kristiāns Dāls (1839-1904), kapteinis, Ainažu jūrskolas dibinātājs, polārpētnieks
 Arvīds Pfeifers (1847-1918), Daugavpils (tolaik Dvinskas) pilsētas galva no 1899. līdz 1915. gadam

Atsauces 
 

Krievijas vēsture
Kolēģijas sekretārs

Kolēģijas sekretārs () bija Krievijas impērijas X kategorijas civildienesta pakāpe no 1717. līdz 1917. gadam, kas atbilda štāba kapteiņa, vēlāk poručika (pēc 1884. gada) pakāpei armijā un deva tiesības uz uzrunu "Jūsu labdzimtība" (Ваше Благородие).

Šīs civildienesta pakāpes ierēdņi parasti ieņēma zemāko priekšnieku amatus.

Cilvēki ar šo titulu 
 Aleksandrs Puškins, dzejnieks
 Ivans Turgeņevs, rakstnieks
 Aleksandrs Bočagovs (1885-1952), miertiesnesis, vēlāk 1. Saeimas deputāts.

Atsauces 

Krievijas vēsture
Vanadzora

Vanadzora () ir pilsēta Armēnijā.  šeit dzīvoja 105 000 iedzīvotāju. Vanadzora ir trešā lielākā pilsēta Armēnijā. Atrodas 128 km no galvaspilsētas Erevānas.

Cilvēki 
Vanadzorā dzimuši:

 Samvels Ter-Sahakjans (1993) — šahists

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Nepabeigti raksti par Armēniju
Armēnijas pilsētas
Dornbirne

Dornbirne () ir pilsēta Austrijā, Forarlbergā.  šeit dzīvoja 48 067 iedzīvotāji. Dornbirne ir desmitā lielākā pilsēta Austrijā pēc iedzīvotāju skaita. Pilsētā ir bāzēts Austrijas hokeja līgas klubs Dornbirner EC.

Ārējās saites 

 Mājaslapa 
Nepabeigti raksti par Austriju
Austrijas pilsētas
Forarlberga
Hradeckrālove

Hradeckrālove () ir pilsēta Čehijā.  šeit dzīvoja 92 808 iedzīvotāji. Pilsētā ražo dažādas elektronikas preces un mūzikas instrumentus. Pilsētai cauri tek Elbas upe. Hradeckrālovē ir bāzēts Čehijas hokeja Ekstralīgas klubs Mountfield HK. Pilsētā notika 2002. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem.

Ārējās saites 

 Mājaslapa 
Nepabeigti raksti par Čehiju
Čehijas pilsētas
Hradeckrāloves apgabala pilsētas
Kaspers Dolbergs

Kaspers Dolbergs (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, uzbrucējs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē La Liga kluba Sevilla sastāvā, kas viņu īrē no Nice.

Sasniegumi 
Ajax

 Eredivisie: 2018–19
 KNVB beker: 2018–19
 Johan Cruijff Schaal: 2019

Individuālie sasniegumi

 OGC Nice sezonas labākais spēlētājs: 2019–20

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
OGC Nice spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
Vidusjitlandes reģionā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Lūkass Leragers

Lūkass Leragers (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, pussargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Dānijas Superlīgas kluba København sastāvā.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Bordo "Girondins" spēlētāji
Genoa C.F.C. spēlētāji
Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie
Gargždu "Banga"

Gargždu futbola klubs "Banga" () ir 1966. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Gargždiem, kas šobrīd spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.

Sasniegumi 
 Lietuvas A līga
 4. vieta (1): 2020

 Lietuvas kauss
 Kausa ieguvēji (–): 
 Finālisti (3): 2011, 2014, 2019.

Sezonas

Krāsas 
 Oranža un tumši zila.

Apģērbu izmaiņas 
 Tradicionālie apģērbi

 Mājas krāsas

 Izbraukuma krāsas:

Sastāvs 
 Atjaunots .

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

Treneri 
 Fiodoras Finkelis (19??–77)
 Leonardas Lukavičius (1990–95)
 Fabio Lopez (2008)
 Valdas Ivanauskas (2008–09)
 Vytautas Jančiauskas (2009–10)
 Arminas Narbekovas (Dec 16, 2009 – Jan 1, 2012)
 Vaidas Žutautas (Jan 6, 2012–2013)
 Vaidas Žutautas (2013–2014)
 Maksims Tiščenko (2014–2015)
 Vaidas Žutautas (2015–2016)
 Tomas Tamošauskas (2017–2021)
 David Afonso (2021–)

Atsauces

Ārējās saites 
 fkbanga.lt Kluba oficiālā vietne  
 Kluba Facebook lapa 
 FK Banga: alyga.lt
 FK Banga: Soccerway
 FK Banga: Sofascore
 Globalsportsarchive

Banga
Alītas DFK "Dainava"

Alītas Dzūkijas futbola klubs "Dainava" () ir 2016. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Alītas, kas šobrīd spēlē Lietuvas futbola čempionāta A līgā.

Sezonas

Krāsas

Sastāvs 
 Atjaunots .

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 
 (kap.)

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

Treneri
  Ričardas Grigaliūnas (2016.)
  Darius Gvildys (2016. – 2017.)
  Donatas Vencevičius (2018.)
  Kim Rønningstad (2019.) 
  Łukasz Hass (2020.)
  Fabio Mazzone (2020. – 2021.)
  Tomas Ražanauskas (2021.)
  David Silva (Matthiew Silva) (februari 2022)

Latvieši 
  Roberts Zelmanis (2021)

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājas lapa 
 Kluba Facebook lapa 
 DFK "Dainava": Soccerway
 Globalsportsarchive

Dainava