1974. gads

1974. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Notikumi

Janvāris 
 18. janvāris — Izraēla parakstīja līgumu atvilkt spēkus no Suecas kanāla rietumkrasta.
 27. janvāris — pēc tam, kad Brisbenas upe Austrālijā pārrāva aizsargdambi, applūda daļa Brisbenas pilsētas.

Februāris 
 11. februāris — naftas krīze: ASV valsts sekretārs Henrijs Kisindžers publiskoja Neatkarības projektu, kas nodrošinātu ASV enerģētisko neatkarību.

Marts 
 3. marts — Turcijas lidsabiedrības lidmašīna DC-10 reisā no Parīzes uz Londonu nogāzās mežā netālu no Parīzes; bojā gāja visi 346 pasažieri un apkalpes locekļi.
 5. marts — Izraēlas pēdējie bruņotie spēki atstāja Suecas kanāla rietumkrastu.
 8. marts — Parīzē tika atvērta "Šarla de Golla" lidosta.
 17. marts — naftas krīze: arābu naftas eksportētājvalstis, izņemot Lībiju, paziņoja par naftas embargo beigām pret ASV.
 29. marts — kosmosa zonde Mariner 10 sasniedza Merkuru.
 31. marts — dibināta Apvienotās Karalistes lidsabiedrība British Airways.

Aprīlis 
 6. aprīlis — Anglijas pilsētā Braitonā notiekošajā Eirovīzijas dziesmu konkursā uzvarēja Zviedrijas grupa ABBA ar dziesmu "Waterloo".
 25. aprīlis — Portugāles galvaspilsētā Lisabonā sākas Neļķu revolūcija.

Maijs 
 18. maijs — pabeigta Varšavas radio masta būve, kas kļuva par pasaules augstāko cilvēka rokām celto konstrukciju (646,38 metri).
 30. maijs — NASA palaida mākslīgo zemes pavadoni ATS-6.

Jūnijs 
 1. jūnijs — izveidota Bahamas Centrālā banka.
 13. jūnijs — Vācijas Federatīvajā Republikā sākās 1974. gada FIFA pasaules kauss futbolā.

Jūlijs 
 7. jūlijs — Vācijas Federatīvā Republika ar rezultātu 2:1 uzvarēja Nīderlandes valstsvienību un kļuva par FIFA kausa ieguvējiem.
 27. — 30. jūlijs — Votergeitas skandāls: ASV Pārstāvju palāta apsūdzēja ASV prezidentu Ričardu Niksonu taisnīguma apturēšanā, varas ļaunprātīgā izmantošanā un Kongresa nicināšanā.

Augusts 
 8. augusts — Votergeitas skandāls: ASV prezidents Ričards Niksons paziņoja, ka atkāpsies no amata nākamajā dienā.
 9. augusts — Ričards Niksons kļuva par pirmo ASV prezidentu, kas atkāpies no amata; viceprezidents Džeralds Fords kļuva par 38. prezidentu.
 15. augusts — Seulā, Dienvidkorejā atvērta pirmā metro līnija.

Septembris 
 8. septembris — Votergeitas skandāls: ASV prezidents Džeralds Fords valsts vārdā Ričardam Niksonam piedeva Votergeitas noziegumus.

Oktobris 
 30. oktobris — The Rumble in the Jungle boksa cīņa kura notika Kinšasā, Zairā, kur Muhameds Ali uzvarēja Džordžu Formenu ar astotā raunda nokautu.

Novembris

Decembris 
 2. decembris — zonde Pioneer 11 veica Jupitera pārlidojumu.
 24. — 25. decembris — Klusā okeāna ciklons Treisija gandrīz pilnībā iznīcināja Austrālijas pilsētu Darvinu; bojā gāja 71 cilvēks.

Dzimuši 
Janvāris
 4. janvāris — Armins Cegelers (Armin Zöggeler), Itālijas kamaniņu braucējs
 23. janvāris — Džeks Fišers (Jack Fischer), ASV kosmonauts
 30. janvāris — Olīvija Kolmane (Olivia Colman), angļu aktrise
Februāris
 7. februāris — Stīvs Nešs (Stephen John Nash), Kanādas basketbolists
 9. februāris — Žordi Kruifs (Jordi Cruijff), Nīderlandes futbolists
 13. februāris — Robijs Viljamss (Robbie Williams), angļu dziedātājs
 20. februāris — Jeļena Jakovļeva, Latvijas tenisa trenere
 22. februāris — Džeimss Blants (James Blunt), angļu dziedātājs
Marts
 15. marts — Ieva Tāre, latviešu basketboliste
 27. marts — Gaiska Mendjeta (Gaizka Mendieta Zabala), basku futbolists
Aprīlis
 1. aprīlis — Paolo Betīni (Paolo Bettini), itāliešu riteņbraucējs
 9. aprīlis — Dženna Džeimsone (Jenna Jameson), ASV pornoaktrise un uzņēmēja
 13. aprīlis — Rūbens Ēstlunds (Ruben Östlund), zviedru kinorežisors un scenārists
 18. aprīlis — Edgars Raits (Edgar Wright), angļu režisors un scenārists
 28. aprīlis — Penelope Krusa (Penélope Cruz), spāņu aktrise
Maijs
 22. maijs — Arsēnijs Jaceņuks (Арсеній Яценюк), ukraiņu politiķis
 23. maijs — Manuela Švēziga (Manuela Schwesig), vācu politiķe
Jūnijs
 7. jūnijs — Bērs Grilss (Bear Grylls), britu piedzīvojumu meklētājs
Jūlijs
 1. jūlijs:
 Maksims Sušinskis (Максим Юрьевич Сушинский), krievu hokejists
 Džefersons Peress (Jefferson Pérez), Ekvadoras vieglatlēts, soļotājs
 8. jūlijs — Andrejs Mezins (Андрэй Мезiн), Baltkrievijas hokejists
 29. jūlijs — Džošs Rednors (Josh Radnor), ASV aktieris
 30. jūlijs — Hilarija Svonka (Hilary Swank), ASV kinoaktrise
Augusts
 7. augusts:
 Maikls Šenons (Michael Shannon), amerikāņu aktieris
 Andrejs Štolcers, Latvijas futbolists
 10. augusts — Aleksandrs Zubkovs (Александр Юрьевич Зубков), krievu bobslejists
 19. augusts — Sergejs Rižikovs (Сергей Николаевич Рыжиков) Krievijas kosmonauts
Septembris
 3. septembris — Martins Gerbers (Martin Gerber), Šveices hokejists
Oktobris
 8. oktobris — Zorans Zaevs (Зоран Заев), Maķedonijas premjerministrs
Novembris
 8. novembris — Metjū Rīss (Matthew Rhys), velsiešu kinoaktieris
 11. novembris — Leonardo Di Kaprio (Leonardo DiCaprio), ASV aktieris
 13. novembris — Sergejs Rjazanskis (Сергей Николаевич Рязанский), Krievijas kosmonauts
 18. novembris — Peters Sūlbergs (Petter Solberg), norvēģu autosportists
Decembris
 23. decembris — Tamazs Pertija (თამაზ პერტია), Gruzijas futbolists, treneris
 29. decembris — Jevgeņijs Tarelkins (Евгений Игоревич Тарелкин), Krievijas kosmonauts

Miruši 
 18. janvāris — Bills Fingers (Bill Finger), amerikāņu komiksu rakstnieks (dzimis 1914. gadā)
 4. februāris — Liliāna Ronketi (Liliana Ronchetti), itāliešu basketboliste (dzimusi 1927. gadā)
 2. aprīlis — Žoržs Pompidū (Georges Pompidou), Francijas premjerministrs un prezidents (dzimis 1911. gadā)
 2. jūnijs — Voldemārs Jākobsons, latviešu tēlnieks (dzimis 1899. gadā)
 11. jūnijs — Juliuss Evola (Julius Evola), itāļu filozofs (dzimis 1898. gadā)
 18. jūnijs — Georgijs Žukovs (Георгий Жуков), PSRS maršals (dzimis 1896. gadā)
 1. jūlijs — Huans Perons (Juan Perón), argentīniešu politiķis (dzimis 1895. gadā)
 29. jūlijs — Ērihs Kestners (Erich Kästner), vācu rakstnieks (dzimis 1899. gadā)
 26. augusts — Čārlzs Lindbergs (Charles Lindbergh), ASV aviators (dzimis 1902. gadā)
 2. septembris — Konstantīns Raudive, latviešu filozofs, parapsihologs (dzimis 1909. gadā)
 9. oktobris — Oskars Šindlers (Oskar Schindler), ebreju glābējs (dzimis 1908. gadā)
 20. oktobris — Dāvids Oistrahs (Давид Ойстрах), padomju vijolnieks (dzimis 1908. gadā)
 13. novembris — Vitorio De Sika (Vittorio De Sica), itāļu kinorežisors (dzimis 1901. gadā)
 25. novembris — Niks Dreiks (Nick Drake), angļu dziedātājs un komponists (dzimis 1948. gadā)
 14. decembris — Volters Lipmens (Walter Lippmann), amerikāņu žurnālists (dzimis 1889. gadā)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā —
 Fizikā —
 Fizioloģijā vai medicīnā —
 Ķīmijā —
 Literatūrā —
 Miera veicināšanā —