joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ruslans Ponomarjovs

Ruslans Ponomarjovs (; dzimis  Gorlovkā) ir Ukrainas šahists, lielmeistars. Pasaules čempions šahā FIDE versijā (2002—2004).

Ponomarjovs lielmeistara nosaukumu ieguva 1998. gadā 14 gadu vecumā. Par pasaules čempionu FIDE versijā kļuva 2002. gadā, mačā pārspējot savu tautieti Vasiliju Ivančuku.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 47. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 R.Ponomarjovs chessgames.com 
 FIDE profils 

Ukrainas šahisti
Pasaules čempioni šahā
Doneckas apgabalā dzimušie
Ukrainas grivna

Ukrainas grivna () ir Ukrainas nacionālā valūta kopš . Ukrainas grivnas simbols ir , bet ISO 4217 kods ir UAH. Grivnu apzīmēšanai izmanto arī saīsinājumu грн.

Pārskats 
Viena grivna sīkāk dalās 100 kopijkās (копійка). Viduslaikos grivnas bija arī Kijevas Krievzemes valūta. Pēc Padomju Savienības sabrukšanas līdz 1996. gadam, kad sāka izmantot grivnas, Ukrainas valūta bija karbovareci.

2012. gada augustā vienas grivnas vērtība, konvertējot latos, bija aptuveni 0,07 Ls. Šobrīd vienas grivnas vērtība eiro ir 4 centi.

Atsauces 

Nacionālās valūtas
Ukrainas saimniecība
Liepājas Nikolaja ģimnāzija

Liepājas Nikolaja ģimnāzija (, ) bija otrā vecākā Kurzemes guberņas ģimnāzija pēc Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas, kas Liepājā darbojās no 1885. līdz 1915. gadam, kad Pirmā Pasaules kara sākumā to evakuēja uz Petrogradu. 

Nikolaja ģimnāzijas ēkā 1920. gadā darbību uzsāka Valsts Liepājas tehnikums, kas bija otrā vidējā tehniskā skola Latvijā.

Ģimnāzijas ēka 
Ēku Vilhelmīnes ielā 4 (tagad K. Valdemāra ielā) tā laika Liepājas pilsētas arhitekts Pauls Makss Berči 1873. gadā projektēja kā mācību iestādi. Ēka izvietota atstatus no ielas apbūves līnijas, veidojot reprezentatīvu ieeju ar granīta kolonnu portiku. Fasāde risināta sarkanajā ķieģelī ar bagātīgi rustētu apmetumu un metāla dekoratīvajiem elementiem.

Vēsture 
Ekonomikas recesijas dēļ ģimnāzijas celtniecības uzsākšana no 1873. gada aizkavējās līdz 1882. gadam, kad naudu būves uzsākšanai ieguva, likvidējot Liepājas Ugunsdzēsības biedrību un tās 100 000 rubļu pamatkapitālu pārvēršot par ģimnāzijas celšanas fondu. 1883. gada 24. maijā svinīgi ielika ēkas pamatakmeni, bet jaunceltni iesvētīja 1885. gada 12. janvārī. 
Pirmais ģimnāzijas direktors bija Alberts Volgemūts. Tā kā ģimnāzijā nemācīja latviešu valodu, tad 1888. gada pavasarī desmit latviešu skolnieki iesniedza skolas direktoram lūgumrakstu, lai viņš atļautu reizi nedēļā sapulcēties, lai mēs varētu viens otru atbalstīt latviešu valodas studijās. 

1907. gada 31. martā nodibināja Liepājas pilsētas Nikolaja vīriešu ģimnāzijas trūcīgo skolēnu pabalstīšanas biedrību.

Slaveni absolventi 
 Jānis Jansons (Janis Jansons-Brauns, 1872-1917), latviešu sociāldemokrāts, literatūrkritiķis un publicists,
 Pauls Kalniņš (1872-1945), latviešu ārsts un politiķis (LSDSP), ilggadējs Saeimas priekšsēdētājs un Latvijas Valsts prezidenta vietas izpildītājs (1944–1945),
 Gabriels Narutovičs (Gabriel Narutowicz, 1865-1922), Polijas ārlietu ministrs un pirmais valsts prezidents (1922),
 Emīls Skubiķis, 1875—1943), Tautas padomes loceklis un Satversmes sapulces deputāts,
 Aleksandrs Stulginskis (Aleksandras Stulginskis, 1885-1969), Lietuvas Republikas prezidents (1922–1926),
 Isajs Šurs (Issai Schur, 1875-1941), ebreju izcelsmes vācu matemātiķis,
 Raimonds Bebris (1891—1940), pulkvedis, dzejnieks
 Kārlis Reinholds Kupfers (1892-1935), botāniķis, tēlotājas ģeometrijas profesors RPI.

Atsauces 

Ģimnāzijas Latvijā
Bijušās skolas Liepājā
Celtnes un būves Liepājā
Isloms Karimovs

Isloms Karimovs (; dzimis , miris ) bija Uzbekistānas valsts darbinieks, pirmais Uzbekistānas prezidents no . No 1989. līdz 1991. gadam bijis Uzbekistānas komunistiskās partijas CK pirmais sekretārs.

I. Karimovam bijušas trīs oficiālas valsts vizītes Latvijā: 1995. 2004. un 2013. gadā.

Isloms Karimovs 2016. gada 2. septembrī nomira no insulta.

Ģimene 
Bijis divreiz precējies: ar Nataļju Kučmi 1964. gadā (laulībā dzimis dēls) un Tatjanu Karimovu 1967. gadā. Otrajā laulībā divas meitas un pieci mazbērni. Vecākā meita Guļnara Karimova (dzimusi 1972) tēva valdīšanas laikā kļuva par valstī ietekmīgu politikas un biznesa personu. Darbojusies diplomātiskajā dienestā, bijusi augstskolas profesore. Kopš 2014. gada pret G. Karimovu uzsākta krimināllieta, kopš 2013. gada viņa atradās mājas arestā. Krimināllieta ietvēra apsūdzības korupcijā, uzņēmumu ekspropriācijā, tirgus monopolizācijā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un izspiešanā. 2015. gadā  G. Karimovai piespriests 5 gadu cietumsods, taču daļā apsūdzību izmeklēšana turpinājās, vēlāk piespriests vēl viens cietumsods, un kopš 2019. gada marta G. Karimova atrodas cietumā. Bijušā prezidenta otrā meita Lola Karimova-Tiljajeva pazīstama ar savu sabiedrisko darbību, tostarp labdarības organizācijās. Arī darbojusies diplomātiskajā dienestā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā biogrāfija  

1938. gadā dzimušie
2016. gadā mirušie
Uzbekistānas prezidenti
PSKP CK locekļi
Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri
Atzinības krusta lielkrusta komandieri
Ar Olimpisko ordeni apbalvotie
Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Mangnuss Kārlsens

Svens Mangnuss Ēens Kārlsens (; dzimis ) ir norvēģu šahists, lielmeistars un pašreizējais pasaules čempions.

Viņš ir pašreizējais (2018) FIDE reitinga līderis. 2010. gada janvārī Kārlsens kļuva par septīto spēlētāju vēsturē, kas ierindojies FIDE oficiālā reitinga pirmajā vietā. Tāpat, reitinga pirmajā vietā nokļūdams 19 gadu un 32 dienu vecumā, viņš kļuva par visu laiku jaunāko šahistu, kas ieņēmis 1. vietu reitingā (tika pārspēts Vladimiram Kramņikam piederējušais rekords). Viņa augstākais reitings ir 2882, kas ir labākais rādītājs sporta veida vēsturē, pārspējot Garija Kasparova sasniegto 2851.

Biogrāfija 
Par lielmeistaru Kārlsens kļuva 2004. gada aprīlī, kad bija 13 gadus un 149 dienas vecs (trešais jaunākais lielmeistars vēsturē). 2013. gadā kļuva par pasaules čempionu, mačā uzvarot Višvanatanu Anandu. 2014. gadā aizstāvēja čempiona titulu. 2016. gada novembrī Ņujorkā atkārtoti aizstāvējis savu čempiona titulu, uzvarot Krievijas lielmeistaru Sergeju Karjakinu ar 9:7. 2018. gada novembrī Londonā uzvarējis mačā par Pasaules čempiona šahā nosaukumu ASV lielmeistaru Fabiāno Karuānu ar 9:6. 2018. gada decembrī Sanktpēterburgā uzvarējis Pasaules čempionātā šaha ātrspēlē. 2019. gada augustā Sentluisā ieņēmis 2. vietu starptautiskajā šaha lielmeistaru turnīrā 7th Sinquefield Cup, pārspēlēs piekāpjoties Dinam Ližeņam. 2019. gada decembrī Maskavā uzvarējis Pasaules čempionātos ātrajā šahā un šaha ātrspēlē. 2021. gada janvārī ierindojies 6. vietā Veikanzē (Nīderlande) vadošo lielmeistaru šaha turnīrā. 2021. gada augustā Sočos izcīnījis 3. vietu Pasaules šaha kausa izcīņā.

2021. gada decembrī Dubaijā pārliecinoši uzvarējis mačā par Pasaules čempiona nosaukumu pret Krievijas lielmeistaru Janu Ņepomņaščiju ar 7½ : 3½ (+4, =7, -0).

2021. gada decembrī Varšavā bijis trešais Pasaules ātrā šaha čempionātā. 2022. gada janvārī uzvarējis tradicionālajā Tata Steel Masters lielmeistaru turnīrā.

2022. gada jūlijā paziņojis, ka neaizstāvēs savu Pasaules šaha čempiona titulu atkārtotā mačā pret 2022. gada pretendentu turnīra uzvarētāju Janu Ņepomņaščiju.

Elo reitinga attīstība

Atsauces

Ārējās saites 

 

 
 Chessgraphs.com rating history for Magnus Carlsen, graphed in comparison to other top chess players

1990. gadā dzimušie
Norvēģijas šahisti
Pasaules čempioni šahā
Norvēģijā dzimušie
Arveds Bergs

Kārlis Kristaps Arveds Bergs (1875-1941) bija latviešu jurists un sabiedriskais darbinieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1875. gada 13. septembrī Rīgā latviešu uzņēmēja Kristapa Berga ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā (1888-1892). Pēc tieslietu studijām Tērbatas universitātē (1892-1896) strādāja par zvērinātu advokātu. Vadīja laikrakstu "Baltijas Vēstnesis", darbojās Rīgas Latviešu biedrībā. Studiju laikā uzņemts latviešu studentu korporācijā Lettonia.

1905. gada revolūcijas laikā A. Bergs nodibināja Latviešu Demokrātisko partiju. 1907. gadā viņu izraidīja no Baltijas. Pēc atgriešanās Rīgā darbojās Rīgas literārajā klubā un izglītības biedrībā.

Pirmā pasaules kara laikā A. Bergs bija Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejas vadītājs, Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas loceklis, izdeva avīzi "Baltija", pēc Februāra revolūcijas piedalījās Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes dibināšanā (1917).

Brīvības cīņu laikā bija Latvijas Pagaidu valdības un pirmās vēlētās Ulmaņa valdības iekšlietu ministrs (1919-1921). 1921. gadā A. Bergs izveidoja un vadīja Bezpartejisko Nacionālo centru (vēlāk Latviešu Nacionālā apvienība), bija Satversmes sapulces, kā arī 1., 2. un 3. Saeimas deputāts. Laikraksta "Latvis" galvenais redaktors.

Apcietināšana un nogalināšana 
 
Pēc Latvijas okupācijas viņu 1941. gada 3. februārī apcietināja NKVD un pratināja līdz 1941. gada jūnijam.
Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS A. Bergu deportēja uz PSRS, pratināšanu turpināja Čkalovas cietumā līdz 1941. gada 4. septembrim. 29. septembrī Čkalovas apgabaltiesas kolēģija viņu notiesāja pēc Krievijas PFSR Kriminālkodeksa 56-4., 10., 13. panta, cita starpā apsūdzēts palīdzības sniegšanā starptautiskajai buržuāzijai, aģitācijā un dienestā cara slepenpolicijā, piespriežot nāvessodu nošaujot. 7. oktobrī A. Bergs iesniedza kasācijas sūdzību Krievijas PFSR Augstākajai tiesai, atgādinot 1920. gada 11. augusta Latvijas-Krievijas miera līguma pantus, uz kuru pamata: …iekšlietu ministra kvalitātē man bija jāvadās no Latvijas – un tikai Latvijas – likumiem un rīkojumiem, jāpilda šīs varas rīkojumi. Tādēļ man bija ne tikai tiesības, bet kā ministram man pat bija pienākums vest cīņu ar komunistisko partiju un aizstāvēt sociālo iekārtu Latvijā. Es esmu atbildīgs tikai Latvijas likumu priekšā. Mana saukšana pie atbildības KPFSR instancēs ir minētā miera līguma pārkāpums.
Nāves spriedumu izpildīja 1941. gada 19. decembrī.

Literatūra 
 Uldis Lasmanis. Arveds Bergs. Sabiedriski politiska biogrāfija 4 daļās. Rīga: 1997.

Atsauces 

1875. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Rīgā dzimušie
Latviešu Demokrātiskās partijas politiķi
Nacionālās apvienības politiķi
Satversmes sapulces deputāti
1. Saeimas deputāti
2. Saeimas deputāti
3. Saeimas deputāti
Latvijas juristi
Tartu Universitātes absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Padomju represijās nogalinātie
Ar nāvi sodītie politiķi
Neišateles kantons

Neišateles kantons (), arī Neišateles Republika, ir viens no Šveices 26 kantoniem, kas atrodas valsts rietumos. Kantona administratīvais centrs ir Neišatele. 1815. gadā tas pievienojās Šveices konfederācijai. Kantons robežojas ar Bernes un Vo kantoniem, kā arī ar Franciju. 2010. gada decembrī kantonā dzīvoja apmēram 172 tūkstoši cilvēku, galvenokārt frančvalodīgie.

Šveices administratīvais iedalījums
Kapteinis (sports)

Komandas kapteinis sportā ir komandas dalībnieks, kas izvēlēts par līderi laukumā. Bieži vien tas ir viens no vecākajiem un pieredzējušākajiem komandas dalībniekiem vai spēlētājs, kas var individuāli ietekmēt spēles gaitu. Parasti kapteinim ir kāda atpazīšanas zīme — futbolā kapteinis nēsā rokas apsēju, hokejā uz kapteiņa krekla ir burts "K" vai "C". Vairākos sporta veidos kapteinim var būt palīgs vai palīgi. Profesionālajā sportā visilgāk par kapteini ir bijis Nacionālās hokeja līgas kluba Detroitas "Red Wings" spēlētājs Stīvs Aizermens (1986—2006).

Atsauces 

Sports
Biksti (stacija)

Biksti ir dzelzceļa stacija līnijā Jelgava—Liepāja. Tā atrodas Dobeles novada Bikstu pagastā apmēram 3 km uz ziemeļiem no pagasta centra Bikstiem. Pie stacijas atrodas apdzīvota vieta Bikstu stacija. Bikstos pietur pasažieru vilciens Rīga—Liepāja virzienā uz Liepāju piektdienās un svētdienās, bet virzienā uz Rīgu — sestdienās un svētdienās.

Vēsture 
Bikstu stacija atklāta reizē ar Liepājas dzelzceļa līnijas atklāšanu . Tagadējā stacijas ēka uzbūvēta 1932. gadā (arhitekts J. Šarlovs, 1875—1940). Saglabājusies arī vecā dzelzceļnieku dzīvojamā ēka (kazarma), tā atrodas otrā dzelzceļa pusē, tuvāk pārbrauktuvei.

No 2011. gada 9. septembra Bikstos pieturēja pasažieru vilciens Rīga—Liepāja virzienā uz Liepāju piektdienās un svētdienās,  bet virzienā uz Rīgu — pirmdienās un sestdienās. Dīzeļvilciens caur Bikstiem uz Liepāju no 2015. gada vasaras kursēja tikai piektdienās, bet virzienā uz Rīgu tikai svētdienās. No 2019. gada sakarā ar dzelzceļa infrastruktūras maksas samazināšanos vilciens caur Bikstiem katrā virzienā kursē divas reizes nedēļā.

Attēlu galerija

Interesanti fakti 
Bikstu stacijā 2014. gadā filmēta režisora Viestura Kairiša spēlfilma "Melānijas hronika".

Atsauces

Ārējās saites 

 Bikstu stacija no dīzeļvilciena Rīga-Liepāja loga (video)
 Liepaja-Riga train DR1A-290 in Biksti station, heading towards Jelgava, Latvia 25.02.2012 (video)

Dzelzceļa stacijas Latvijā
Bikstu pagasts
Dzelzceļa līnijas Jelgava—Liepāja stacijas un pieturas punkti
Arhitektūras pieminekļi Latvijā
Jānis Mendriks

Jānis Mendriks (1907—1953) bija priesteris katoļu draudzēs Latgalē un Sēlijā. Romas katoļu baznīcas svētais moceklis. Gājis bojā Vorkutas sacelšanās laikā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1907. gada 21. janvārī Kalupes pagasta zemnieka Antona Mendrika un viņa sievas Annas ģimenē. Mācījās Aglonas ģimnāzijā, 1926. gadā iestājās Mariāņu kongregācijā un izgāja noviciātu Viļānos.
Pēc svētsolījumu došanas 1927. gadā viņš turpināja mācības Aglonā, pēc tam studēja Rīgas Garīgajā seminārā (1933—1938), pēc kura beigšanas 1938. gada 3. aprīlī tika iesvētīts par priesteri Rīgas Sv. Jēkaba katedrālē un nozīmēts darbam Viļānu draudzē.

Otra pasaules kara laikā 1942. gadā J. Mendriks Ustroņos atteicās apbedīt kādu partizānu nošauto vācu policijas ierēdni, tādēļ viņš bija spiests līdz pat kara beigām slēpties dažādās vietās. Pēc kara 1948. gadā viņš kalpoja par priesteri Jaunbornes un Elernes draudzēs. 1950. gadā viņu Jaunbornē apcietināja un apsūdzēja "pretpadomju nacionālistisko bandu organizēšanā un pretpadomju aģitācijā". Padomju tiesa piesprieda viņam 10 gadu sodu cietumsodu "labošanas darbu nometnēs".

Jānis Mendriks tika deportēts uz Vorkutlagu, kur strādāja ogļu raktuvēs. Arī soda nometnē viņš slepeni turpināja ticīgo pastorālo aprūpi — celebrēja mises, dalīja komūniju un uzklausīja grēksūdzes. Pēc Staļina nāves ieslodzītie cerēja uz atbrīvošanu un 1953. gada 25. jūlijā uzsāka streiku. 1. augustā Iekšlietu ministrijas karavīri aplenca nometni, taču ieslodzītie nepiekāpās un nepiekrita brīvprātīgi pārtraukt streiku un iziet darbā. Kad sākās šaušana, Jānis Mendriks uzskatīja, ka viņam kā priesterim pirms nāves jādod mirstošajiem grēku piedošanu. Viņš mira viens no pirmajiem, skaitot grēku piedošanas lūgšanu par visiem, kas mira kopā ar viņu.

Kopā ar citiem nošautajiem (oficiāli bijā gājušo skaits bija 53 cilvēki) viņu apbedīja Vorkutas šahtā nr. 29.

Pēc 2003. gada 31. maija Romas katoļu baznīca Padomju režīma mocekļu beatifikācijas procesa ietvaros pieskaitīja Jāni Mendriku svētajiem mocekļiem.

Garīgā kalpošana 
 1938. — Viļānu Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca;
 1942. — Ostrones Svētā Aloiza Romas katoļu baznīca;
 1948. — Jaunbornes Svētā Krusta atrašanas Romas katoļu baznīca.

Atsauces 

1907. gadā dzimušie
1953. gadā mirušie
Augšdaugavas novadā dzimušie
Latvijas Romas katoļu baznīca
Padomju represijās nogalinātie
Tebrīza

Tebrīza (, Tabrīz, , ) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos, Austrumazerbaidžānas ostāna administratīvais centrs. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir piektā lielākā pilsēta Irānā. 2012. gadā tajā dzīvoja aptuveni 1,46 miljoni iedzīvotāju. Tebrīza atrodas vairāk nekā 1300 metrus virs jūras līmeņa. Pilsētā valda kontinentālais klimats — ir karstas un sausas vasaras, bet ziemas ir aukstas. Tebrīza atrodas ielejā, kuru no trim pusēm ieskauj kalni. Tā atrodas seismiski aktīvā zonā, tāpēc regulāri pilsētu skar zemestrīces.

Atsauces

Ārējās saites 

Irānas pilsētas
Hauvijs Morencs

Hauards "Hauvijs" Viljams Morencs (; dzimis , miris ) bija kanādiešu hokejists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā.

Spēlētāja karjera 
NHL karjeras laikā pārstāvēja trīs klubus: Monreālas "Canadiens", Čikāgas "Black Hawks", Ņujorkas "Rangers". Šajā līgā H. Morencs bija viens no dominējošiem spēlētājiem, uzstādīja vairākus līgas rezultativitātes rekordus. 14 NHL aizvadīto sezonu laikā viņš trīs reizes izcīnīja Stenlija kausu (visas reizes "Canadiens" sastāvā). Septiņās sezonās H. Morencs bija starp līgas vadošajiem desmit rezultatīvākajiem hokejistiem, 1928. gadā bija visvairāk vārtus guvušais spēlētājs, divas reizes saņēma Arta Rosa balvu. Tāpat viņš trīs reizes tika atzīts par līgas vērtīgāko spēlētāju. Divās sezonas tika iekļauts līgas simboliskajā pirmajā (1931, 1932) un vienu reizi — otrajā izlasē (1933). Viņš bija viens no pirmajiem deviņiem cilvēkiem, kas tika uzņemti Hokeja slavas zālē 1945. gadā.

 Morencs spēles laikā guva traumu, laužot kreiso kāju četrās vietās. , vēl joprojām atrodoties slimnīcā, Morencs sāka sūdzēties par sāpēm krūtis. Ārsti uzskatīja, ka hokejists pārdzīvojis sirdstrieku. Tajā pašā dienā, cenšoties izkļūt no gultas, Morencs saļimis un gājis bojā.

Ārējās saites 

1902. gadā dzimušie
1937. gadā mirušie
Kanādas hokejisti
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Hokeja slavas zālē uzņemtie
Stenlija kausa ieguvēji
Kolima

Kolima var būt:
 Kolima (reģions) — Krievijas Federācijas reģions tās galējos ziemeļaustrumos;
 Kolima (štats) — Meksikas Savienoto Valstu štats;
 Kolima (upe) — upe, kas ietek Austrumsibīrijas jūrā.
Vējiem līdzi (filma)

"Vējiem līdzi" () ir 1939. gada amerikāņu vēsturiskā episka drāma, kuras režisors ir Viktors Flemings. Filma ir uzņemta pēc Mārgaritas Mičelas 1936. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu, kas ieguva Pulicera balvu. "Vējiem līdzi" darbība notiek 19. gadsimtā ASV dienvidos, filmā galvenās lomas attēlo Klārks Geibls, Vivjena Lī, Leslijs Hauards un Olīvija de Hevilenda. Filmā tiek parādīts baltādaino dienvidnieku skatījums uz Amerikas pilsoņu karu un rekonstrukcijas ēru. Filma 1944. gadā 12 nominācijās saņēma astoņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas.

Atsauces

Ārējās saites 

1939. gada filmas
ASV romantikas filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Ieva Pļavniece

Ieva Pļavniece (dzimusi ) ir latviešu aktrise, dziedātāja, mūziķe un uzņēmēja. Izglītību ieguvusi Latvijas Kultūras akadēmijā. Strādājusi Dailes teātrī. I. Pļavniece ir saņēmusi vairākas Spēlmaņu nakts balvas. Kopā ar Ivo Fominu piedalījusies LNT šovā "Zvaigžņu lietus", kā arī filmējusies LNT seriālā ”Mīli mani mūžam”.

Filmogrāfija

Filmas

Seriāli

Atsauces

Ārējās saites 
  
 
 Dailes teātra profils
 Spotnet profils

1979. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Big Time Rush (grupa)

Big Time Rush ir amerikāņu popgrupa, kas tika izveidota 2009. gadā Losandželosā, Kalifornijā, ASV. Grupas sastāvā ir Kendals Šmits, Džeimss Maslovs, Karloss Pena, Logans Hendersons.

Grupa ir galvenie dalībnieki Nickelodeon seriālā ar tādu pašu nosaukumu. Big Time Rush debijas albums BTR tika izdots 2010. gada oktobrī, Billboard 200 topā tas sasniedza 3. vietu, RIAA to sertificēja ar zelta disku par pārdotām vairāk nekā 500 000 kopijām. Otro studijas albumu Elevate grupa izdeva 2011. gada novembrī. Līdz 2012. gada maijam grupa ir pārdevusi visā pasaulē 4,1 miljonu savu singlu kopiju. 2013. gadā tika izdots trešais albums 24/Seven.

Diskogrāfija 
Studijas albumi
 BTR (2010)
 Elevate (2011)
 24/Seven (2013)

EP ieraksti
 Holiday Bundle (2010)
 Big Time Movie Soundtrack EP (2012)

Ārējās saites 
 
 

2010. gadu mūzikas grupas
ASV popgrupas
ASV R&B grupas
Rolands Štrobinders

Rolands Štrobinders (dzimis ) ir latviešu vieglatlēts, startē šķēpa mešanas sacensībās. 2017. gadā uzstādījis personisko rekordu 85,07 m .

Arī viņa tēvs Mārcis Štrobinders ir bijis šķēpa metējs, tēvs arī bijis pirmais treneris. Pēc tam sācis trenēties pie Ginta Palameika.

Karjera 
2011. gada Eiropas junioru čempionātā R. Štrobinders izcīnīja 4. vietu ar jaunu personisko rekordu 75,71 m. 2012. gada augustā viņš kļuva par 13. latviešu šķēpemetēju, kas jaunās konstrukcijas šķēpu spējis raidīt tālāk par 80 metriem (81,20 m).

2015. gada pasaules čempionātā izcīnījis 19. vietu ar 79,11 m tālu metienu. Piedalījās arī , kur ar rezultātu 77,73 m ieņēma 28. vietu.

2017. gada jūlijā sacensībās Jelgavā R. Štrobinders uzstādīja personisko rekordu — 83,42 m, kvalificējoties dalībai pasaules čempionātā. Tomēr 2017. gada pasaules čempionātā viņš palika tikai 19. vietā ar 79,68 m tālu metienu. Vasaras beigās sacensībās Vācijā uzstādīja jaunu personisko rekordu — 85,07 m.

2018. gada Eiropas čempionātā iekļuva finālā, kur ieņēma 11. vietu ar rezultātu 76,59 m. Kvalifikācijā šķēpu raidīja 81,93 metrus tālu. 2019. gada Pasaules čempionātā Dohā ieņēma 17. vietu. 2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā arī neiekļuva finālā, ar rezultātu 79,39 m kvalifikācijā ieņemot 15. vietu. 2022. gada Eiropas čempionātā Minhenē ar 77,10 m tālu metienu ieņēma 8. vietu.

Personiskie rekordi

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

1992. gadā dzimušie
Latvijas vieglatlēti
Šķēpa metēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Sandra Kļaviņa

Sandra Kļaviņa (dzimusi  Cēsīs) ir latviešu aktrise.

Beigusi Rīgas 6. vidusskolu (1990). Mācījusies Latvijas Nacionālā Kinematogrāfijas centra Kinoaktieru studijā (1990—1993) un Latvijas Kultūras akadēmijā (1993—1997). Kopš 1997. gada ir Jaunā Rīgas teātra aktrise.

Nozīmīgākās lomas: Šoša (I. Baševiša-Zingera "Muzikants un prostitūta", 1997), Sekretāre (A. Šniclera "Rondo", 2000), Tuņa (J. Ivaškeviča “Vilkmuižas jaunkundzes”, 2000), Santa (J. Griškoveca “Pilsēta”, 2001), Amanda (K. Čērčila “Zelta meitenes”, 2001), Katrīna (M. Akselsones "Līze Luīze", 2004), Natālija Petrovna (I. Turgeņeva "Mēnesis uz laukiem", 2005), loma V. Sorokina romāna dramatizējumā "Ledus. Kolektīva grāmatas lasīšana ar iztēles palīdzību Rīgā" (2005) un autorkompozīcijās "Klusuma skaņas" (2007), "Zilākalna Marta" (2009) un "Melnais piens" (2010), Olga ("Oņegins. Komentāri", pēc A. Puškina motīviem, 2012),  Ļoļečka Carevska (M. Kuzmina "Peldošie – ceļojošie", 2014). Spēlējusi monoizrādē - A. Kristi "Lakstīgalu māja" (2016).

Filmējusies TV seriālos "Vienas vasaras zieds", "Saldais pārītis" (2006. un 2018. gadā) un "Māja pie ezera", kā arī filmās "Nerunā par to" (2007) un "Sēņotāji" (2013). 

S. Kļaviņa 2001. un 2005. gadā atzīta par "Spēlmaņu nakts" gada aktrisi. 2015. gadā ieguvusi Lilitas Bērziņas balvu.

Bijusi precējusies ar aktieri Kasparu Zvīguli, abiem ir kopīga meita.

Atsauces

Ārējās saites 
 Spotnet profils

1972. gadā dzimušie
Cēsīs dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Spēlmaņu nakts gada aktrises balvas ieguvējas
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Iča

Iča ir upe Latvijā, tā ietilpst Daugavas baseinā un ir viena no Aiviekstes labā krasta pietekām. Tā iztek no Mazā Čakšu ezera, netālu no Ilzeskalna. Iča tek cauri Balvu un Rēzeknes novadam un pa Ludzas novada robežu.

Vēsture
19. gadsimtā Iča tika izmantota baļķu pludināšanai. Ziemā sagatavotos kokmateriālus pieveda pie Ičas krastiem Grīstes un Izaudas pļavu teritorijā. Sākoties pavasara paliem, baļķus sasēja nelielos plostos un pludināja līdz Vīškaustiem. Tur upe bija platāka, tāpēc varēja izveidot lielākus plostus un virzīt tos uz Aivieksti. Tālāk tie pa Aivieksti un Daugavu tika pludināti uz Rīgu. Kādā pavasarī strādnieki izteica neapmierinātību ar  Zaļmuižas muižnieka mazo samaksu par plostnieku darbu, sagriežot sasietos plostus šķērsām upei. Tie iesprūda krastos, izjuka, sablīvējās un izveidoja aizsprostu. Palu ūdens straume izskaloja gultni jaunā vietā. Tā Iča pagājušā gadsimtā izveidoja „jaunupi”.

2013. gada oktobra vidū upē konstatēts toksisks piesārņojums, kura dēļ gājušas bojā zivis.

Upes lejtecē atrodas arheoloģiskie pieminekļi - Ičas apmetne, Upesgala apmetne.

Atsauces

Balvu novada upes
Ludzas novada upes
Rēzeknes novada upes
Bērzpils pagasts
Iča
Kārsavas novada upes
Glarusas kantons

Glarusas kantons () ir viens no Šveices 26 kantoniem, kas atrodas valsts vidusdaļā. Kantona administratīvais centrs ir Glarusa. 1352. gadā tas pievienojās Šveices konfederācijai. Kantons robežojas ar Švīces, Sanktgallenes, Graubindenes un Ūrī kantoniem. 20200. gada decembrī kantonā dzīvoja apmēram 40,8tūkstoši cilvēku, galvenokārt vācvalodīgie.

Ekonomika 
Kantona ģeogrāfija palīdzēja izveidot šīfera darbus 17. gadsimtā. Glarusas kalnainā apkārtne bija priekšrocība industrializācijas attīstībai. Kokvilnas vērpšana bija nozīmīga 18. gadsimtā, papildinot tradicionālo vilnas vērpšanu. Industrializācija atnesa arī kokvilnas apdruku, hidroelektrostacijas un vēlāk metāla un mašīnu rūpnīcas, kā arī papīrfabrikas.

2014. gadā aptuveni 5% Glarusas nodarbināto strādā primārajā sektorā (kopā visā Šveicē ir 3,3%). No šiem 5% 2008. gadā gandrīz trīs ceturtdaļas ir iesaistīti piena lopkopībā un liellopu audzēšanā. 2014.gadā otrreizējā sektorā bija nodarbināti 8322 jeb aptuveni 38,2% no kopējā skaita, kas ir daudz vairāk nekā 21,8% visā valstī. No sekundārajā sektorā strādājošajiem vairāk nekā viena ceturtā daļa strādāja būvniecības nozarē. Terciārajā sektorā bija nodarbināti 12 366 jeb aptuveni 56,8% no kopējā skaita, kas ir par gandrīz 18% mazāk nekā 74,9% visā valstī. No terciārajā sektorā strādājošajiem 11,72% strādā mazumtirdzniecības veikalos un 10,37% ir veselības aprūpē.

Atsauces 

Šveices administratīvais iedalījums
Pāvels Zdunovs

Pāvels Zdunovs (; dzimis 1991. gada 18. jūnijā) ir krievu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2019) Zdunovs spēlē Krievijas Augstākās līga komandā Taškenas "Humo".

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Zdunovs sāka 2010.—11. gada sezonā, kad debitēja KHL vienībā Magņitogorskas "Metallurg", tās pašas sezonas izskaņā kā līgas labākais jaunais spēlētājs iegūstot arī Alekseja Čerepanova balvu.

2011.—12. gada sezonā Zdunovs "Metallurg" rindās aizvadīja vien astoņas spēlēs, sezonas lielāko daļu aizvadot Krievijas Jaunatnes hokeja līgā. Lai gan 2012.—13. gada sezonā Zdunovs bija nostiprinājies "Metallurg" rindās, 2013.—14. gada sezona uzbrucējam nebija tik veiksmīga, un decembrī "Metallurg" jauno hokejistu aizmainīja uz Ņižņekamskas "Neftekhimik" pretī saņemot somu uzbrucēju Oskaru Osalu. "Neftekhimik" rindās Zdunovs aizvadīja nākamās sešas sezonas.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Kalugas apgabalā dzimušie
Krievijas hokejisti
Magņitogorskas "Metallurg" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Dmitrijs Lugins

Dmitrijs Lugins (dzimis 1990. gada 1. aprīlī) ir krievu hokejists, labais malējais uzbrucējs. Pašlaik (2020) Lugins spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Podoļskas "Vitjaz" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Lugins uzsāka 2007.—08. gada sezonā, kad aizvadīja trīs spēles Krievijas Superlīgas kluba Maskavas "Dinamo" rindās. Nākamo sezonu hokejists aizvadīja Ziemeļamerikā, taču tad atgriezās "Dinamo" sistēmā.

2010. gada vasarā pievienojās Habarovskas "Amur" rindām, 2011.—12. gada sezonā kā līgas labākais jaunais spēlētājs iegūstot Alekseja Čerepanova balvu. "Amur" spēlēja līdz 2015. gada vasarai, kad pievienojās Vladivostokas "Admiral" rindām. 2016.—17. gada sezonas vidū Lugins pārcēlās uz Jaroslavļas "Lokomotiv", savukārt gadu vēlāk nonāca jau HK Soči sastāvā.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Maskavas "Dinamo" spēlētāji
Habarovskas "Amur" spēlētāji
Vladivostokas "Admiral" spēlētāji
Jaroslavļas "Lokomotiv" spēlētāji
HK Soči spēlētāji
Podoļskas "Vitjaz" spēlētāji
Jakovs Rilovs

Jakovs Rilovs (; dzimis 1985. gada 15. janvārī) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2017) Rilovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Maskavas "Dinamo" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Rilovs uzsāka 2002.—03. gada sezonā, kad debitēja Krievijas Augstākās līgas komandā Kirovočepeckas "Olympia". 2004. gadā hokejists pievienojās Maskavas "Dinamo" rindām, nākamajā sezonā izcīnot Krievijas čempiona titulu.

"Dinamo" Rilovs spēlēja līdz pat 2009. gada vasarai, kad pievienojās Maskavas CSKA rindām. 2010.—11. gada sezonas nogale hokejists aizvadīja Ņižņekamskas "Neftehimik" sastāvā, taču vasarā atgriezās CSKA. CSKA rindās Rilovs spēlēja līdz pat 2014. gadam, kad pārcēlās uz Kazaņas "Ak Bars" vienību. "Ak Bars" sastāvā aizvadīja divas sezonas.

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Maskavas "Dinamo" spēlētāji
Maskavas CSKA spēlētāji
Ņižņekamskas "Neftekhimik" spēlētāji
Kazaņas "Ak Bars" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Magņitogorskas "Metallurg" spēlētāji
Kirovas apgabalā dzimušie
Swedish House Mafia

Swedish House Mafia  ir zviedru elektroniskās deju mūzikas grupa, kas sastāv no trīs dīdžejiem — Axwell, Stīvs Andželo un Sebastjans Ingrosso. Grupa tika dibināta 2008. gadā. 2012. gada 24. jūnijā grupa informēja, ka pēc 2012. gada vasaras grupa beigs savu darbību.Grupa tika atjaunota 2018. gadā.

Karjera

Izveidošanās 
Stīvs Andželo un Sebastjans Ingrosso satikās Stokholmā kad vēl bija bērni; Axwell pievienojās grupai vēlāk.

Izlaidumi 
Pirmais singls kurā sadarbojās visi šīs grupas izpildītāji bija kopā ar Laidback Luke producētais "Get Dumb", kas tika izlaists 2007. gadā. To uzskata par grupas debijas singlu. 2009. gadā viņi izlaida singlu "Leave the World Behind" kopā ar Laidback Luke un Deborax Cox. 2010. gadā Swedish House Mafia noslēdza līgumu ar UMG piederošo Polydor Records, pēc aiziešanas no EMI. 2010. gada 26. maijā viņi izlaida pirmo oficiālo singlu ar nosaukumu Swedish House Mafia — One (Your Name). Tas ieguva lielu popularitāti daudzās pasaules valstīs. Serbijā un Nīderlandē tas sasniedza 1. pozīciju. Nākamais singls Miami 2 Ibiza kurā piedalījās reperis Tinie Tempah arī ieguva lielu popularitāti daudzās pasaules valstīs. Tas sasniedza 1. pozīciju ASV deju mūzikas čārtā. Šie abi singli bija no albuma Until One.

Nākamā albuma - One Night Stand pirmais singls saucās "Save the World". To izlaida 2011. gadā un tajā piedalījās arī Džons Mārtins. Tas ieguva 1. pozīciju gan ASV deju mūzikas, gan Serbijas čārtā. Vēl tajā pašā gadā tika izlaists singls "Antidote", kurā piedalījās arī Knife Party. 2012. gadā tika izlaisti singli "Greyhound" un "Don`t You Worry Child"

Grupas Dalībnieki

Axwell

Stīvs Andžello

Sebastjans Ingrosso

Diskogrāfija

Albumi

Ierakstītie albumi

Koncertieraksti

Singli

Atsauces 

Zviedrijas elektroniskās mūzikas grupas
Zviedrijas elektroniskās deju mūzikas grupas
Zviedrijas hausmūzikas grupas
2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
Vadims Tarasovs

Vadims Tarasovs (; dzimis 1976. gada 31. decembrī) ir bijušais krievu hokejists, vārtsargs. Savas karjeras laikā trīs reizes atzīts par Krievijas Superlīgas labāko vārtsargu. Pašlaik (2013) Tarasovs ir Kontinentālās hokeja līgas kluba Ufas "Salavat Julajev" vārtsargu treneris.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Tarasovs uzsāka 1993.—94. gada sezonā, kad aizvadīja savu debijas spēli Krievijas Augstākās līgas klubā Ustjkamenogorskas "Kazzinc-Torpedo". 1995. gadā Tarasovs pievienojās Krievijas Superlīgas klubam Novokuzņeckas "Metallurg", tās rindās spēlējot līdz pat 2000.—01. gada sezonas noslēgumam. 1999., 2000. un 2001. gadā Tarasovs tika atzīts par Krievijas Superlīgas labāko vārtsargu.

2001.—02. gada sezonu hokejists aizvadīja Amerikas hokeja līgas vienībā Kvebekas "Citadelles", taču tad atgriezās Novokuzņeckā, lai tās sastāvā aizvadītu vēl četras sezonas.

2006. gada vasarā Tarasovs pievienojās Ufas "Salavat Julajev" rindām, tajās aizvadot nākamās trīs sezonas, kā arī izcīnot 2008. gada Krievijas čempiona titulu. 2009.—10. gada sezonu Tarasovs aizvadīja Ņižņekamskas "Neftekhimik" rindās, tad uz sezonu atgriezās Novokuzņeckas "Metallurg", bet 2011.—12. gada sezonā spēlēja Čerepovecas "Severstal" sastāvā.

2012.—13. gada sezonu aizvadīja Ufas "Salavat Julajev" rindās, bet pēc sezonas beigām kļuva par kluba vārtsargu treneri, beidzot profesionālā spēlētāja gaitas.

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Novokuzņeckas "Metallurg" spēlētāji
Ufas "Salavat Julajev" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Čerepovecas "Severstal" spēlētāji
Milans Hejduks

Milans Hejduks (; dzimis 1976. gada 14. februārī) ir bijušais čehu hokejists, labās malas uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā 14 sezonas aizvadījis NHL kluba Kolorādo "Avalanche" sastāvā, 2001. gadā tā rindās izcīnot Stenlija kausu. Čehijas izlases rindās kļuvis par 1998. gada Olimpisko čempionu.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Hejduks uzsāka 1993.—94. gada sezonā, kad pievienojās Čehijas Ekstralīgas komandai HC Pardubice, tās rindās aizvadot vēl nākamās četras sezonas, 1998. gada vasarā pārceļoties uz Ziemeļameriku.

1998.—99. gada sezonu Hejduks uzsāka Kolorādo "Avalanche" rindās, 2000.—01. gada sezonā kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu, bet 2002.—03. gadā kā sezonas labākais vārtu guvējs iegūstot Morisa Rišāra balvu.

2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Hejduks spēlēja HC Pardubices rindās, taču tad atgriezās "Avalanche" sastāvā. 2011.—12. gada sezonā Hejduks pildīja "Avalanche" kapteiņa funkcijas. Pēc 2012.—13. gada sezonas noslēguma nespēja atrast klubu, līdz 2014. gada februārī paziņoja par spēlētāja karjeras beigšanu.

Čehijas izlases rindās kļuvis par 1998. gada olimpisko čempionu, spēlējis arī 2002. un 2006. gada Olimpisko spēļu turnīros, 2006. gadā izcīnot bronzas medaļas.

Karjeras statistika

Karjera Čehijas izlasē

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Čehijas hokejisti
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Stenlija kausa ieguvēji
Ūstu apgabalā dzimušie
Braiens Rafalskis

Braiens Rafalskis (; dzimis 1973. gada 28. septembrī) ir bijušais poļu izcelsmes amerikāņu hokejists, aizsargs, kurš savas profesionālās karjeras laikā aizvadīja 11 sezonas NHL, kļūstot par trīskārtējo Stenlija kausa čempionu.

Spēlētāja karjera 
Rafalskis profesionāļa karjeru uzsāka pēc studijām Viskonsinas universitātē, 1995.—96. gada sezonā spēlējot Zviedrijas Elitsērijas klubā Brynäs IF. Jau nākamajā sezonā aizsargs spēlēja SM līgas vienībā HPK, taču tad divas sezonas aizvadīja Helsinku HIFK rindās. 1997. un 1999. gadā Rafalskis izcīnīja līgas labākā aizsarga balvu.

1999. gada maijā Rafalskis noslēdza līgumu ar NHL vienību Ņūdžersijas "Devils", jau savā pirmajā sezonā kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu. "Devils" sastāvā Rafalskis spēlēja kopā vienā pārī ar komandas kapteini Skotu Stīvensu. 2002.—03. gada sezonā Rafalskis palīdzēja izcīnīt "Devils" jau otro Stenlija kausa titulu trīs gadu laikā.

2007. gada vasarā hokejists pievienojās Detroitas "Red Wings" vienībai, 2007.—08. gada sezonā kļūstot jau par trīskārtēju Stenlija kausa čempionu. Pēc 2010.—11. gada sezonas noslēguma hokejists paziņoja par karjeras beigšanu.

ASV hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļas 2002. un 2010. gada olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Maksims Truņovs

Maksims Truņovs (; dzimis 1990. gada 7. septembrī) ir krievu hokejists, labās malas uzbrucējs. Pašlaik (2015) spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Čerepovecas "Severstal" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Truņovs uzsāka 2007.—08. gada sezonā, kad aizvadīja savu debijas spēli Krievijas Superlīgas kluba Čerepovecas "Severstal" rindās. Jau nākamajā sezonā Truņovs "Severstal" rindās aizvadīja 32 spēles, turpmākajās sezonās viņa spēles laikam vienīgi augot.

2012. gada vasarā hokejists pievienojās Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvām. 2013.—14. gada sezonu iesāka Vladivostokas "Admiral" rindās, tad uz divām spēlēm atgriezās Jaroslavļā, bet pēcāk pievienojās Ņižņekamskas "Neftekhimik" sastāvam. 2014.—15. gada sezonas vidū pārcēlās uz Čerepovecas "Severstal".

Krievijas hokeja izlases rindās spēlējis 2010. gada Pasaules čempionātā junioriem.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Čerepovecas "Severstal" spēlētāji
Jaroslavļas "Lokomotiv" spēlētāji
Vladivostokas "Admiral" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Maskavas "Spartak" spēlētāji
Kirovas apgabalā dzimušie
Andris Keišs

Andris Keišs (dzimis  Jelgavā) ir latviešu teātra un kino aktieris. Strādā Jaunajā Rīgas teātrī, kur sevišķi spilgti spēlējis vairākās Alvja Hermaņa un Māras Ķimeles izrādēs. Piedalījies arī filmās un televīzijas seriālos.

Biogrāfija 
 beidzis Jelgavas 4. vidusskolu.  beidzis Latvijas Kultūras akadēmiju, iegūstot specialitāti — dramatiskā teātra aktieris.

Divreiz ieguvis Spēlmaņu nakts balvu kā gada aktieris par lomām izrādēs "Latviešu stāsti", "Mēnesis uz laukiem" un "Līze Luīze" () un "Otello" (). Starp A. Keiša izcilākajām izrādēm Jaunajā Rīgas teātrī minamas arī "Mans nabaga Marats" (1997), "Revidents" (2002), "Klusuma skaņas" (2007), "Divpadsmit krēsli" (2014) un "Linda Vista" (2018).

Kino jomā ieguvis balvas kā labākais aktieris kinofestivālā "Lielais Kristaps" par filmām "Kāzas" () un "Seržanta Lapiņa atgriešanās" ().

2015. gadā apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. 2017. gadā saņēmis Harija Liepiņa balvu.

Precējies ar operdziedātāju Kristīni Zadovsku, ir divi bērni.

Filmogrāfija

Atsauces

Ārējās saites 
 Andris Keišs spotnet.lv, Atjaunināts: 
 
 Andris Keišs Jaunā Rīgas teātra (New Theater of Riga) mājaslapā 
 Pret "zvaigžņu slimību" vakcinētais "Māksla Plus", Atjaunināts: 

1974. gadā dzimušie
Jelgavā dzimušie
Latviešu kinoaktieri
Latvijas kinoaktieri
Latviešu teātra aktieri
Latvijas teātra aktieri
Jaunā Rīgas teātra aktieri
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Lielā Kristapa balvas ieguvēji aktieri
Spēlmaņu nakts gada aktiera balvas ieguvēji
Fils Hauslijs

Fils Hauslijs (; dzimis 1964. gada 9. martā) ir bijušais amerikāņu hokejists, aizsargs, kas savas karjeras laikā aizvadījis 21 sezonu Nacionālajā hokeja līgā, septiņas reizes piedaloties NHL Visu Zvaigžņu spēlēs. 2015. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

Hauslijs ir visvairāk spēles aizvadījušais NHL spēlētājs vēsturē, kam nav izdevies izcīnīt Stenlija kausu. Tāpat, viņš ir otrs visu laiku rezultatīvākais ASV hokejists NHL uzreiz aiz Maika Modano.

Pašlaik (2017) Hauslijs ir NHL komandas Bufalo "Sabres" galvenais treneris.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Hauslijs uzsāka 1982.—83. gada sezonā, kad uzsāka spēlēt NHL kluba Bufalo "Sabres" sastāvā, jau pirmo sezonu noslēdzot kā trešais rezultatīvākais komandas spēlētājs. Hauslija rezultativitāte saglabājās nemainīga līdz pat 1989.—90. gada sezonai, kas bija Hauslija pēdējā sezona "Sabres" rindās.

1990. gada vasarā aizsargs pievienojās Vinipegas "Jets" sastāvam, tā rindās aizvadot nākamās trīs sezonas. Turpmākajos gados, cīnoties ar savainojumiem un rezultativitātes kritumu, Hauslijs īslaicīgi spēlēja gan Sentluisas "Blues", gan arī Kalgari "Flames", Ņūdžersijas "Devils" un Vašingtonas "Capitals" rindās.

No 1998. līdz 2001. gadam hokejists atkal spēlēja Kalgari "Flames" sastāvā, taču tad divas sezonas aizvadīja Čikāgas "Blackhawks" sastāvā. Īsi pirms 2002.—03. gada sezonas izskaņas Hauslijs tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs", pēc sezonas noslēguma paziņojot par karjeras beigšanu.

ASV izlases rindās izcīnījis sudraba medaļu 2002. gada olimpiskajās spēlēs, piedalījies arī piecos Pasaules čempionātos.

Ārējās saites 

1964. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Vinipegas "Jets" spēlētāji
Sentluisas "Blues" spēlētāji
Kalgari "Flames" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Hokeja slavas zālē uzņemtie
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Bufalo "Sabres" treneri
IIHF slavas zālē uzņemtie
Latvijas Republikāņu partija

Latvijas Republikāņu partija — dibināta kā Latviešu republikāniskā partija 1917. gada 7. aprīlī Rīgā. Partijas vadītāji bija advokāti Aurēlijs Zēbergs un Gustavs Ķempelis. Partija darbojās Demokrātiskajā blokā un Latvijas Tautas padomē, kur tās pārstāvis bija Eduards Strautnieks. 

Uzsaukumā pēc partijas dibināšanas 1917. gada aprīlī tā prasīja Latvijas Satversmes sapulces sasaukšanu, tomēr, atbilstoši tā laika politiskajai situācijai, piebilstot, ka Latvija padota Krievijas pamatlikumiem, Latvijas likumdošanas vara pieder viņas Saeimai, bet Latvijai ir kopēja diplomātija ar Krieviju, arī naudas sistēma ir kopēja ar Krieviju.

Atsauces 

Latvijas bijušās politiskās partijas
Helsinku IFK (hokejs)

Helsinku IFK ir hokeja komanda, kas bāzēta Helsinkos, Somijā, un spēlē SM līgā. Tā ir septiņkārtēja Somijas čempione, pēdējo titulu izcīnot 2011. gadā.

2001.—02. gada sezonā komandas sastāvā spēlēja arī latviešu uzbrucējs Aigars Cipruss.

Ārējās saites 
 Komandas oficiālā mājaslapa
 Eliteprospects.com komandas lapa

Somijas hokeja klubi
SM līgas klubi
Jiveskiles JYP

Jiveskiles JYP () ir hokeja komanda, kas bāzēta Jiveskilē, Somijā, un spēlē SM līgā. Tā ir divkārtēja Somijas čempione, par uzvarētāju kļūstot 2009. un 2012. gadā. 2017.—2018. gada sezonā komanda uzvarēja Čempionu hokeja līgā.

Kopš 2010. gada 8. septembra komanda ir noslēgusi savstarpēju vienošanos ar NHL klubu Bostonas "Bruins", kas ļauj veikt vieglāku spēlētāju apmaiņu to attīstības nolūkos.

Ārējās saites 
 Komandas oficiālā mājaslapa
 Eliteprospects.com komandas lapa

Somijas hokeja klubi
SM līgas klubi
Raimo Helminens

Raimo Helminens (; dzimis 1964. gada 11. martā) ir bijušais somu hokejists, centra uzbrucējs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2015) ir KHL kluba Rīgas "Dinamo" trenera palīgs.

Helminens ir visu laiku rezultatīvākais Somijas hokeja izlases spēlētājs, kurš izlases rindās aizvadījis arī visvairāk spēļu.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Helminens uzsāka 1982.—83. gada sezonā, kad debitēja SM līgas kluba Tamperes "Ilves" sastāvā. 1984.—85. gada sezonā Helminens kopā ar komandu izcīnīja Somijas čempiona titulu, taču vasarā pārcēlās uz Ziemeļameriku.

1985.—86. gada sezonu Helminens aizvadīja NHL vienībā Ņujorkas "Rangers". Nākamajā sezonā hokejists tika pārdots Minesotas "North Stars" vienībai, kuras sastāvā Raimo aizvadīja vien sešas spēles. 1987.—88. gada sezonu Helminens aizvadīja "Ilves" rindās, taču 1988.—89. gada sezonā atgriezās "Rangers" sastāvā, pusi sezonas gan aizvadot Amerikas hokeja līgā.

1989. gada vasarā uzbrucējs pievienojās Zviedrijas klubam Malmö IF vienībai, kas jau 1990.—91. gada sezonā uzsāka spēlēt Zviedrijas Elitsērijā. 1992. un 1994. gadā Helminens kopā ar komandu izcīnīja Zviedrijas čempiona titulu.

1996.—97. gada sezonā Helminens atgriezās "Ilves" sastāvā. 1999. gadā hokejists kļuva par komandas kapteini. Pēc 2007.—08. gada sezonas, esot 44 gadus vecs, Helminens paziņoja par profesionāļa karjeras beigšanu.

Somijas izlases rindās Helminens ir izcīnījis sudraba medaļu 1988., bet bronzas medaļu 1994. un 1998. gada olimpisko spēļu turnīros, kopā savas karjeras laikā piedaloties sešās Olimpiskajās spēlēs.

1995. gadā kļuvis par Pasaules čempionu, medaļas izcīnot vēl sešos Pasaules čempionātos.

Trenera karjera 
2010. gada 9. martā Helminens kļuva par Tamperes "Ilves" trenera palīgu. 2012. gada vasarā Raimo uzņēmās komandas galvenā trenera pienākumus, taču jau sezonas gaitā tika atlaists. No 2013. līdz 2015. gadam bija KHL kluba Astanas "Baris" trenera palīgs.

Bijis Somijas U-20 izlases galvenais treneris 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem. 2010. un 2011. strādājis par galvenā trenera palīgu.

Ārējās saites 

1964. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Minesotas "North Stars" spēlētāji
Hokejisti 1984. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1988. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
SM līgas čempioni
Zviedrijas hokeja līgas čempioni
Somijas hokeja treneri
Ņujorkas "Islanders" spēlētāji
Pirkanmā dzimušie
Ilze Ķuzule-Skrastiņa

Ilze Ķuzule-Skrastiņa (dzimusi Ilze Ķuzule  Rīgā) ir latviešu aktrise.

Viņas māte ir dzejniece Māra Zālīte, tēvs rokasbumbas tiesnesis Jānis Ķuzulis. Izglītību ieguvusi Rīgas 49. vidusskolā un Latvijas Kultūras akadēmijā (Dramatiskā teātra aktieru kurss). Kopš 2007. gada strādā Dailes teātrī.

Filmējusies seriālos "UgunsGrēks" un "Ēnu spēles". Kopā ar grupu "Dzelzs vilks" iedziedājusi dziesmu "Sažņaudz manas rokas".

Aktrise ir precējusies ar aktieri Artūru Skrastiņu, viņiem ir divi bērni — dvīņi.

Lomas seriālos 
 "Likteņa līdumnieki" (2003—2008) — Ulrika
 "Neprāta cena" (2008) — Elza Timermane
 "Svešā dzīve" (2007—2008) — Žurnāliste
 "UgunsGrēks" (2009) — Elza Timermane/Baumane
 "Ēnu spēles" (2011) — Gabriela Ozoliņa
 "Terapeite bez grāda" (2020) — Sabīne Roziņa

Atsauces

Ārējās saites 
 Spotnet profils

1985. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Spēlmaņu nakts gada aktrises balvas ieguvējas
JoJo

Džoanna Noelle Blagdena Leveskjē (; dzimusi ), pazīstama kā JoJo, ir amerikāņu popdziedātāja, dziesmu autore un aktrise.

Pēc dalības šovā America's Most Talented Kid viņu pamanīja producents Vinsents Hūberts, kas uzaicināja uz noklausīšanos Blackground Records. 2004. gadā JoJo izdeva debijas albumu JoJo. 13 gadu vecumā viņa kļuva par pirmo mākslinieci, kuras singls (Leave (Get Out)) ir iekļuvis topa pirmajā vietā ASV. Debijas albums pēc RIAA sistēmas tika sertificēts ar zelta disku. 2006. gada oktobrī viņa izdeva otro albumu The High Road. Mūziķe 2012. gada nogalē vai 2013. gada sākumā plāno izdot nākamo albumu. JoJo ir bijusi iesildītājmāksliniece Usher, Džo Džonasa un Džeja Šona, kā arī Big Time Rush tūrēm.

Ārējās saites 

 
 

1990. gadā dzimušie
Vērmontā dzimušie
Amerikāņu dziedātāji
Tailers Maijerss

Tailers Maijerss (; dzimis 1990. gada 1. februārī) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2019) Maijerss spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vankūveras "Canucks" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Vairāk nekā trīs sezonas aizvadījis Rietumu hokeja līgā, profesionāļa karjeru Maijerss uzsāka 2009.—10. gada sezonā, kad pievienojās NHL vienībai Bufalo "Sabres", ātri kļūstot par vienu no vadošajiem komandas aizsargiem, sezonas beigās kā līgas labākajam jaunajam spēlētājam iegūstot arī Kaldera balvu.

2015. gada 11. februārī tika aizmainīts uz Vinipegas "Jets".

Kanādas hokeja izlases sastāvā Maijerss ir spēlējis 2010. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Vinipegas "Jets" spēlētāji
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Teksasā dzimušie
Lielais Kristaps

Lielais Kristaps ir mitoloģiska Daugavas pārcēlāja statuja, kas pašlaik atrodas 11. novembra krastmalā Rīgā. Oriģinālā koka skulptūra atrodas Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā.

Leģendā par Lielo Kristapu ir savijies agrīnās kristietības nostāsts par Svēto Kristoforu ar latviešu ticējumiem.

Vēsture 
Pirmā Rīgas Kristapa statuja esot izgatavota jau 1510. gadā.
Tagadējās koka statujas oriģinālo versiju Zviedru Vidzemes laikā 1693. gadā izgatavoja pilsētas galvenais tēlnieks Miķelis Brinkmanis un atradās pie Kārļa vārtiem pašreizējās Alksnāja ielas galā. 

Pēc Rīgas nocietinājumu nojaukšanas 1857.—1863. gados statuju pārcēla uz Kaņepāju tirgus rajonu (Latstādiju). Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gadā Lielā Kristapa statuja tika sabojāta, 1923. gadā skulptūras atliekas pārveda uz Doma baznīcas krusteju Rīgas pilsētas muzejā. 

1997. gadā koktēlnieks Gints Upītis Lielā Kristapa skulptūru izgatavoja no jauna, atjaunoto Lielo Kristapu uzstādīja bruņu stikla paviljonā Daugavmalā.

Leģendas un ticējumi 
Rīdzinieku nostāstos Lielais Kristaps esot bijis pārcēlājs, kurš kādā vētrainā naktī savā būdā ielaidis pārnakšņot mazu bērniņu. Rītā bērniņš bijis izgaisis, bet vietā, kur viņš gulējis, tikusi atrasta naudas kaudze, par kuru vēlāk uzcelta Rīga.

Senajā Rīgā pastāvēja ticējums, ka lentītes, priekšauta vai naudas monētas ziedojums Lielajam Kristapam nodrošina veiksmi tirdzniecībā un darījumos. Savukārt mātes bieži vien centās ārstēt savus bērnus, apsienot tiem lentītes, kas pabijušas pie Lielā Kristapa.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Leģendas
Statujas