joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Harriet the Spy

Harriet the Spy ir 1996. gada ģimenes komēdija, kas balstīta uz Luīzes Fichjū tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir Bronvena Hjūza. Galvenās lomas atveido Mišela Trahtenberga, Rouzija O'Donela, Gregorijs Smits un Vanesa Lī Čestera. Filmas pirmizrāde notika .

Harieta M. Velša ir sestās klases skolniece, kuras hobijs ir spiegošana. Kādu dienu Harietas draugi Saimons un Dženija atrod viņas slepeno piezīmju grāmatu, kurā Harieta par saviem draugiem nav izteikusies pārāk jauki. Nu Harietai jācenšas izlabot savas pieļautās kļūdas un jāatvainojas saviem draugiem.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Angļu pacients (filma)

"Angļu pacients" () ir 1996. gada romantiska kara drāma, kas balstīta uz Maikla Ondtatjes tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un producents ir Entonijs Mingella. Galvenās lomas atveido Ralfs Fainss, Žiljeta Binoša, Vilems Defo, Kristīna Skota Tomasa, Navīns Endrjūss, Kolins Fērts, Džuliāns Vedhems un Jirgens Prohnovs. Filmas pirmizrāde notika .

Otrā pasaules kara beigās jauna medmāsa Hana sāk aprūpēt lidmašīnas avārijā cietušo Almasu.

Filma tika nominēta divpadsmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām ieguva deviņas:
 Labākā filma;
 Labākais režisors;
 Labākā aktrise otrā plāna lomā;
 Labākā oriģinālmūzika;
 Labākais operatora darbs;
 Labākais mākslinieka darbs;
 Labākā montāža;
 Labākie kostīmi;
 Labākā skaņa,
savukārt nominācijās "Labākais aktieris galvenajā lomā", "Labākā aktrise galvenajā lomā" un "Labākais adaptētais scenārijs" filma zaudēja attiecīgi "Mirdzums", "Fārgo" un Some Folks Call It a Sling Blade.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gada filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
BAFTA kino balvas ieguvēji (filmas)
Jānis Greste

Jānis Greste (1876—1951) bija Latvijas pedagogs un ģeologs. Ierīkojis Latvijas Skolotāju savienības Pedagoģisko muzeju (1923), Latvijas Derīgo izrakteņu muzeju un tagadējo Rakstniecības un mūzikas muzeju (1925). Grestes savāktie materiāli ir pamatā vairāku muzeju kolekcijām.

Dzīves gājums 
Dzimis 1876. gada 5. jūlijā Smiltenes pagasta Mālavas skolā skolotāja Jēkaba Grestes ģimenē. Mācījās Strautiņu (Ķemera) pamatskolā, Alsviķu pagastskolā un Pleskavas pilsētas četrgadīgajā skolā. 1895. gadā sāka strādāt Alsviķu pagasta Bejas skolā par skolotāja palīgu, tad par zemākās pakāpes skolotāju. Studēja Pēterburgas Skolotāju institūtā (1901—1903), pēc tā beigšanas strādāja par Valmieras pilsētas skolas un proģimnāzijas skolotāju (1904—1906), tad A. Ķeniņa tirdzniecības skolā (1906—1907) Rīgā.

1907. gadā kopā ar Ģedertu Odiņu izveidoja Skolotāju sabiedrības tirdzniecības skolu (1906—1910) un Skolu muzeju. Bija viens no Rūdolfa Blaumaņa tuvākajiem draugiem, 1908. gadā pavadīja viņu uz Takaharju sanatoriju Somijā.
1910. gadā pārcēlās uz dzīvi Pēterpilī, strādāja Tirdzniecības skolā (1910—1921), līdztekus studēja Pēterburgas Universitātes Dabas zinību fakultātē (1910—1912) un Pēterburgas komercinstitūtā (1912—1918). Pēc Oktobra revolūcijas strādāja bezpajumtnieku vasaras nometnē „Prudki” Udeļnajā.

Pēc atgriešanās dzimtenē J. Greste strādāja par dabas zinātņu skolotāju Jēkabpils vidusskolā (1921—1922), Jelgavas II valsts vidusskolā (1922—1934) un Valsts centrālā pedagoģiskajā institūtā (no 1925). Viņš izveidoja Jelgavas 2. ģimnāzijas mineraloģijas muzeju, Rakstniecības muzeju Rīgā (1925) un Latviešu skolu vēstures muzeju.

Pēc Ulmaņa apvērsuma 1934. gadā J. Gresti atlaida no pedagoga darba un viņš bija Latvijas Republikas Finanšu ministrijas Zemes bagātību pētīšanas institūta konsultants (1936—1940), pēc viņa scenārija 1936. gadā uzņēma mācību filmu „Mans pelēkais dārgakmens”. Dzīvoja Rembates pagasta „Apsēs”, pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā veidoja muzeju Lielvārdes skolā.

Otrā pasaules kara beigās 1945. gadā devās bēgļu gaitās uz ielenkto Kurzemi, bija laukstrādnieks Rendā, tad Kuldīgas apriņķa skolu inspektors.
Pēc kara beigām bija Latvijas Zinātņu akadēmijas Ģeoloģijas un ģeogrāfijas institūta muzeja pārzinis (1946—1951).
Miris 1951. gada 2. februārī, apglabāts Rīgas Raiņa kapos.

Skolēni 
Jānis Greste izglītojis apmēram 1000 skolotāju, pie viņa mācījušies vēlākie rakstnieki Rūdolfs Egle, J. Kārkliņš, Linards Laicens, J. Lapiņš, Pāvils Rozītis, Arveds Švābe, mākslinieki Konrāds Ubāns, T. Plikausis, zinātnieki Pauls Galenieks, P. Kreišmanis, ārsti Eiduks, Paegle, Ziediņš un citi.

Ģimene 
Politiķis, filantrops un uzņēmējs Mārtiņš Greste ir Jāņa Grestes brāļa Ādolfa mazdēls.

Pagodinājumi 
 Latvijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks (1946)

Darbi 
 grāmata „Latvijas derīgie izrakteņi” (1937)

Literatūra 
 Līvija Volkova. „… kā dzeņa vēders” (1977) 
 Līvija Volkova. „Krist un celties” (1990)

Atsauces 

Latvijas pedagogi
Smiltenes novadā dzimušie
Rīgā mirušie
Latvijas ģeologi
Raiņa kapos apbedītie
Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki
Federiko Pellegrīno

Federiko Pellegrīno (; dzimis  Aostā, Itālijā) ir itāliešu distanču slēpotājs, 2018. gada ziemas olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs sprintā, 2017. gada pasaules čempions, vairākkārtējs pasaules čempionātu medaļnieks.

Pasaules kausā debitēja 2009.—2010. gada sezonā. Labākos panākumus guvis sprintā.  Davosā izcīnīja pirmo uzvaru pasaules kausa posmos.  2015.—2016. gada sezonā uzvarēja pasaules kausa sprinta disciplīnas kopvērtējumā. Kopš 2011. gada piedalās pasaules čempionātos. Pirmo pasaules čempionāta medaļu ieguva 2015. gadā Fālunā, izcīnot bronzu komandu sprintā kopā ar Dītmaru Nekleru. 2017. gadā Lahti kļuva par pasaules čempionu sprintā un ieguva sudraba medaļu komandu sprintā. 2019. gadā Zēfeldē izcīnīja sudraba medaļu sprintā.

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Itālijas distanču slēpotāji
Itālijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Itālijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Dzelzs lēdija (filma)

"Dzelzs lēdija" () ir 2011. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džona Kempbela biogrāfiju "The Iron Lady: Margaret Thatcher, from Grocer's Daughter to Prime Minister". Filmas režisore ir Filida Loida. Galvenās lomas atveido Merila Strīpa, Džims Brodbents, Īeins Glens, Olīvija Kolmane, Entonijs Heds, Nikolass Farels, Ričards E. Grants un Sjūzana Brauna. Filmas pirmizrāde notika  Austrālijā un Jaunzēlandē.

Merila Strīpa par savu darbu filmā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", Zelta globusa balvu nominācijā "Labākā dramatiskā aktrise", kā arī BAFTA kino balvu nominācijā "Labākā aktrise". Tāpat filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums" un BAFTA balvu kategorijā "Labākais grims un matu sakārtojums".

Filma veidota par Anglijas premjerministres Mārgaritas Tečeres dzīvi pēc viņas vīra Denisa Tečera nāves.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Francijas filmas
Drāmas
Biogrāfiskas filmas
EURIBOR

EURIBOR (Euro Interbank Offered Rate) – likme, ar kādu bankas aizņemas līdzekļus Eiropas Savienības valstu starpbanku tirgū. EURIBOR tika ieviests 1999. gadā ar Eiro ieviešanu. Indekss tiek noteikts katru dienu 11:00 pēc Centrāleiropas laika, un ir balstīts uz nozīmīgu banku (Eiropas Savienības bankas, ārpus eiro zonās bankas, starptautiskās bankas ar lielu darījumu apjomu eiro) procentu likmēm. Aprēķinot likmi, netiek ņemti 15% no augtākiem un zemākiem likmēm, pārējie tiek aprēķināti vidēji, un rezultāts ir noapaļots līdz 3 cipariem aiz komata. EURIBOR likme ietekmē uz ikmēneša maksājumiem, ja kredīts ir ņemts eiro. Indeksam ir 5 dažādas likmes, visas ar dažādiem termiņiem – 1 nedēļa, 1 mēnesis, 3 mēneši, 6 mēneši un 12 mēneši.

Atsauces 

Finanšu ekonomika
Lasītājs (filma)

"Lasītājs" () ir 2008. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Bernharda Šlinka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Stīvens Daldrijs. Galvenās lomas atveido Keita Vinsleta, Ralfs Fainss, Deivids Kross, Lena Olina un Bruno Gancs. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Sižets 
Filmas sižets notiek Vācijā pēc Otrā pasaules kara. Maikls Bergs 1958. gadā ir piecpadsmit gadus vecs pusaudzis, kurš sāk mīlas dēku ar 21 gadu vecāko Hannu Šmicu. Drīz vien Hanna uzzina, ka viņa tiek paaugstināta darbā un pamet Maiklu. Astoņus gadus vēlāk, 1966. gadā, Maikls ir jurisprudences students, kurš kopā ar saviem studiju biedriem novēro tiesu, kurā vairākas sievietes, bijušās koncentrācijas nometņu sardzes, tiek apsūdzētas par saviem noziegumiem kara laikā. Viena no apsūdzētajām sievietēm ir arī Hanna, tomēr drīz vien Maikls uzzina Hannas noslēpumu, kas viņai var palīdzēt izvairīties no nepatiesas apsūdzības.

Apbalvojumi 
Filma tika nominēta piecām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: Labākā aktrise galvenajā lomā, Labākais režisors, Labākā filma, Labākais adaptētais scenārijs un Labākais operatora darbs; no šīm nominācijām balvu saņēma tikai Keita Vinsleta kā labākā aktrise. Tāpat Keita VInsleta par savu darbu filmā saņēma BAFTA kino balvu, Critics' Choice balvu, Zelta globusa balvu, Ekrāna aktieru ģildes balvu un Sandjego filmu kritiķu apvienības balvu.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV romantikas filmas
Vācijas filmas
Drāmas
Atlantijas pelamīda

Atlantijas pelamīda jeb vienkārši pelamīda (Sarda sarda) ir viena no makreļu dzimtas (Scombridae) makreļveidīgo zivju sugām. Sastopama Atlantijas okeāna baseinā. Atlantijas pelamīda ir vērtīgs zvejas objekts, īpaši Vidusjūrā un Melnajā jūrā. Ziemeļeiropā saimnieciskas nozīmes nav.

Izplatība 

Atlantijas pelamīda sastopama Atlantijas okeāna mērenajos un tropiskajos ūdeņos. Austrumdaļā izplatīta, sākot ar Norvēģiju un beidzot ar Dienvidāfriku, Vidusjūru un Melno jūru ieskaitot. Rietumdaļā pie Amerikas krastiem sastopama no Jaunskotijas (Kanādā) līdz Floridai (ASV), Meksikas līci ieskaitot. Lielākajā daļā Karību jūras nav sastopama, tad salīdzinoši īsāka izplatības areāla josla turpinās pie Kolumbijas un Venecuēlas krastiem. Areāls pēc tam atsākas uz dienvidiem aiz Amazones grīvas un turpinās līdz Argentīnas ziemeļiem.

Baltijas jūrā 
Barošanās periodā Atlantijas pelamīda Ziemeļeiropā pie Skandināvijas krastiem atceļo samērā regulāri. Dāņu šaurumos parasti ienāk laikā no jūnija līdz septembrim, kad ūdens temperatūra ir virs 14 °C. Baltijas jūras austrumdaļā noķerta vienu reizi — 1938. gadā pie Kustavi, Somijā.

Izskats 

Atlantijas pelamīda ir vidēja izmēra vai liela zivs ar vārpstveida ķermeni, konisku galvu un tievu astes stumbru. Ķermeņa garums līdz 91 cm, svars līdz 11 kg. Parasti gan Atlantijas pelamīda ir apmēram 50 cm gara ar svaru ap 2 kg. Mute liela ar zobiem. Augšžoklis sasniedz vai nedaudz pārsniedz acs ārējo malu. Uz muguras divas spuras, kas savstarpēji satuvinātas. Pirmā muguras spura gara ar 20—23 asiem stariem, otrā spura ar 15—18 mīkstiem stariem. Aiz otrās muguras spuras 7—9 trīsstūrveida spuriņu rinda, bet aiz anālās 6—8 spuriņas. Anālai spurai 14—17 mīksti stari. Uz astes stumbra labi attīstīts sānu ķīlis starp diviem mazākiem ķīļiem. Sānu līnija viļņaina. Ķermeni sedz sīkas zvīņas. Mugura un sānu augšpuse metāliski zila ar 5—11 tumšām, slīpām svītrām, sānu apakšpuse sudrabaini dzeltena.

Īpašības 
Atlantijas pelamīda ir pelaģiska jūras zivs. Galvenokārt uzturas baros jūras virsējos slāņos, arī piekrastē. Mēdz ieiet lielu upju grīvās. Ātra peldētāja, veic garas barošanās migrācijas. Spēj piemēroties dažādām ūdens temperatūrām, no 12 °C līdz 27 °C ar ūdens sāļumu 14—39 PSV.

Barība 
Atlantijas pelamīda ir plēsīga un barojas ar nelielām zivīm, galvenokārt medī baros dzīvojošās zivis, arī bezmugurkaulniekus (piemēram, kalmārus, garneles). Var norīt salīdzinoši lielu upuri. Novērots kanibālisms, gan pieaugušās, gan jaunās zivis uzbrūk mazākām Atlantijas pelamīdām.

Vairošanās 
Nārstošanas sezona atkarībā no izplatības areāla ir ļoti dažāda. Piemēram, Vidusjūrā galvenokārt nārsto no maija līdz jūlijam, pie Alžīrijas krastiem no marta līdz maijam; okeāna austrumdaļā no decembra līdz jūnijam, bet pie Marokas krastiem no jūnija līdz jūlijam; okeāna ziemeļrietumos nārsto jūnijā un jūlijā. Ikri un kāpuri pelaģiski. Var sasniegt 5 gadu vecumu.

Atsauces

Ārējās saites 
IUCN: Atlantic Bonito
Marine Species: Atlantic bonito (Sarda sarda)

Pelamīdas
Latvijas zivis
Eiropas zivis
Āfrikas zivis
Ziemeļamerikas zivis
Dienvidamerikas zivis
Baltijas jūras fauna
Vidusjūras fauna
Atlantijas okeāna fauna
Valmieras Valsts ģimnāzija

Valmieras Valsts ģimnāzija ir vispārējās vidējās izglītības mācību iestāde Valmierā. Ģimnāzijas ēkā atrodas izstāžu galerija "Ledus pagrabs".

Izglītības programmas 
Pamatizglītības otrā posma (7.-9. klase) matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma	(kods: 23013111), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011), Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma	(31012011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (dabaszinības, 31013011), Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011)

Skolas vēsture 
Valmieras Valsts ģimnāzijas ēka (arhitekts Aleksejs Kīzelbašs) celta 1902. gadā Vidzemes Skolotāju semināra vajadzībām, Pirmā pasaules kara laikā semināra ēkā 1915. gadā ierīkoja Krievijas armijas kara hospitāli. 
Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām 1920. gada 1. augustā Izglītības ministrija izdeva rīkojumu par Valmieras sieviešu ģimnāzijas un Valmieras reālskolas pārņemšanu valsts uzturēšanā, tās apvienojot un pārdēvējot par Valmieras Valsts vidusskolu. Skola darbojās bijušā Valmieras skolotāju semināra ēkā, 1929. gadā to pārdēvēja par Valmieras Valsts ģimnāziju. 

Otrā pasaules kara laikā skolas ēkā izveidojās Vērmahta lazarete. 1944. gadā skolu pārdēvēja par Valmieras vidusskolu, 1949. gadā par Valmieras 11 varoņu-komjauniešu vidusskolu. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas tā ieguva Valmieras 1. vidusskolas, 1996. gadā Valmieras ģimnāzijas nosaukumu, bet 2004. gadā skolai atjaunoja Valsts ģimnāzijas statusu.

Ārējās saites 
 Pašnovērtējuma ziņojums (2016)

Atsauces

Ārējās saites 
Skolas mājaslapa 

Skolas Valmierā
Ģimnāzijas Latvijā
Marija Antuanete (filma)

"Marija Antuanete" () ir 2006. gada vēsturiska drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir Sofija Kopola. Galvenās lomas atveido Kirstena Dansta, Džeisons Švarcmans, Džūdija Deivisa, Rips Torns, Eiša Ardžento, Rouza Bairna, Mollija Šenona, Šērlija Hendersone, Denijs Hjūstons un Stīvs Kūgens. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākie kostīmi".

Filmā tiek parādīts Francijas karalienes Marijas Antuanetes dzīvesstāsts, tajā skaitā viņas laulības ar Luiju XVI četrpadsimt gadu vecumā un sēšanās tronī deviņpadsmit gadu vecumā.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Francijas filmas
Drāmas
Sofijas Kopolas filmas
Mazā Smilšu iela (Rīga)

Mazā Smilšu iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Smilšu ielu beidzas krustojumā ar Vaļņu ielu.

Pirmo reizi iela ir minēta 1409. gadā un sākotnēji tā gāja līdz Rīdzenei. 17. gadsimtā ielu pagarināja līdz Vaļņu ielai.

Ielu savienojumi 
Mazā Smilšu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Smilšu iela (T veida krustojums)
 Meistaru iela
 Ķēniņu iela 
 Vaļņu iela (T veida krustojums)

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Rīga
Puiši neraud

"Puiši neraud" () ir 1999. gada biogrāfiska filma, kas balstīta uz patiesiem notikumiem. Filmas režisore un viena no scenārija autoriem ir Kimberlija Pīrsa. Galvenās lomas atveido Hilarija Svonka, Kloē Seviņī, Džūdija Deivisa, Pīters Sarsgārds, Alīsija Goransone, Žanete Ārnete un Mets Makgrets. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Hilarija Svonka par savu darbu filmā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā", savukārt Kloē Seviņī saņēma nomināciju kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā"

Tīna Brendona, kura piedzima kā sieviete, saprot, ka viņa labāk jūtas kā vīrietis, tāpēc viņa pieņem Brendona Tīnas identitāti un cenšas atrast sevi un savu īsto mīlestību. Brendona jauniegūtie draugi nav tik saprotoši saistībā ar viņa dzimuma maiņas operāciju un beigās Brendonu izvaro un nogalina.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
ASV romantikas filmas
Melnie Ziemassvētki

"Melnie Ziemassvētki" () ir 2006. gada šausmu filma, kas veidota kā 1974. gada tāda paša nosaukuma filmas rīmeiks. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Glens Morgans. Galvenās lomas atveido Keitija Kesidija, Mišela Trahtenberga, Mērija Elizabete Vinsteda, Olivers Hadsons, Leisija Šaberta, Kristena Klouka un Andrea Mārtina. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Ziemassvētku vakarā no cietuma izbēdzis maniaks atgriežas savā bērnības mājā, kas tagad ir pārveidota par Studenšu korporāciju, un sāk vienu pēc otras nogalināt korporācijas biedres.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Kanādas filmas
Šausmu filmas
Ledus princese

"Ledus princese" () ir 2005. gada sporta filma, kuras režisors ir Tims Faivels. Galvenās lomas atveido Džoana Kjūsaka, Kima Ketrela. Mišela Trahtenberga un Haidena Panetjēra. Filmas pirmizrāde notika .

Keisija ir talantīga un gudra studente, kura vēlas tikt Hārvardā. Lai tiktu pie stipendijas, viņai jāizveido projekts fizikā, kuru Keisija izvēlas veidot par savu hobiju - daiļslidošanu. Drīz vien šis projekts pārvēršas par Keisijas sapņa - kļūšanas par daiļslidošanas čempioni - piepildīšanu.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Mazā Monētu iela

Mazā Monētu iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Šķūņu ielu beidzas krustojumā ar Kaļķu ielu. Ielas garums ir 89 metri, tā ir klāta ar bruģa segumu. Tajā nav atļauta autotransporta satiksme, blīvi apbūvēta ar vecpilsētai raksturīgu apbūvi.

Pirmo reizi iela ir minēta dokumentos 1393. gadā ar nosaukumu Mazā Kurpnieku iela. 1846. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu, kas saistīts ar monētu kaltuvi, kas atradās uz ielas.

Ielu savienojumi 
Mazā Monētu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Šķūņu iela
 Mazā Jaunavu iela
 Kaļķu iela

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Rīga
Markuss Eizenbihlers

Markuss Eizenbihlers (; dzimis ) ir vācu tramplīnlēcējs.

Pasaules kausā debitēja 2011. decembrī Četru tramplīnu turnejas posmā Oberstdorfā. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2015. gadā Fālunā, iegūstot 10. vietu sacensībās uz lielā tramplīna un 5. vietu komandu sacensībās. 2017. gadā Lahti ieguva bronzas medaļu uz normālā tramplīna un kļuva par pasaules čempionu jaukto komandu sacensībās. 2019. gada Pasaules čempionātā Zēfeldē izcīnīja zelta medaļu sacensībās uz lielā tramplīna. Piedalījies 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Vācijas tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie bronzas medaļnieki tramplīnlēkšanā
Šūrs Rēte

Šūrs Rēte (; dzimis ) ir norvēģu distanču slēpotājs.

Pasaules kausā debitēja 2009. gada martā Tronheimā. Pirmo individuālo uzvaru PK posmos izcīnījis 2015. gada martā Oslo 50 km distancē. 2013. gada Pasaules čempionātā Valdifjemmē Norvēģijas komandas sastāvā kļuva par pasaules čempionu stafetē, kā arī izcīnīja bronzas medaļu skiatlonā. 2019. gadā Zēfeldē izcīnīja divas pasaules čempionāta zelta medaļas: skiatlonā un stafetē, kā arī ieguva bronzu 50 km distancē brīvajā stilā. Piedalījies 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Norvēģijas distanču slēpotāji
Norvēģijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Distanču slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Norvēģijā dzimušie
Saragosas līgums

Saragosas līgums (, ) ir līgums, kuru 1529. gada 22. aprīlī Saragosā slēdza Spānija un Portugāle. Tajā tika nosprausta demarkācijas līnija starp abu jūras lielvalstu ietekmes sfērām Austrumu puslodē.

Saragosas līgums bija papildinājums Tordesiljasas līgumam, kas starp abām valstīm tika slēgts 1494. gadā. Tas noteica šo valstu interešu demarkācijas līniju rietumu puslodē. Tā kā tajā laikā īsti nebija zināma Zemes lodveida forma, tad šo valstu interešu sfēras sadūrās Klusajā okeānā. Tādēļ bija nepieciešams sadalīt ietekmes zonas arī šeit.

Par austrumu demarkācijas līniju kalpoja līnija 297,5 ligas uz austrumiem no Moluku salām, ap 142° a.g. Pēc līguma līnijai bija jāiet starp Marianas salām un Guamu, toreiz sauktas par Santo Tome un Las Velas. Zemes un jūras uz austrumiem no demarkācijas līnijas piederēja Spānija, bet uz rietumiem — Portugālei. Bez to līgums apstiprināja vienošanos, kurā Spānija pārdeva Portugālei tiesības uz Maluku arhipelāgu par 350 tūkst. dukātu.

Saragosas līgums beidza savu darbību 1777. gadā sakarā ar San Ildefonso līguma slēgšanu.

Starptautiskie līgumi
Lielie ģeogrāfiskie atklājumi
Spānijas vēsture
Portugāles vēsture
1529. gads
Georgijs Cits

Georgijs Cits (; dzimis 1872. gadā, miris starp 1940. un 1945. gadu) bija grieķu cīkstonis, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Pēc profesijas Georgijs Cits bija konditors. Viņš miris Otrā pasaules kara laikā.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
Cīkstoņu sacensības bija ieplānotas 1996. gada 10. aprīlī. Pirmajā kārtā Geogijs Cits bija brīvs. Otrajā kārtā viņa pretinieks bija tautietis Stefans Hristopuls. To uzvarējis, viņš iekļuva finālā, kur bija jācīnās ar Vācijas sportistu Kārli Šūmani. Finālcīņa ieilga un, iestājušās tumsas dēļ, to vajadzēja turpināt nākamajā dienā. 11. aprīlī cīņa turpinājās tikai nepilnas 20 minūtes, Cits zaudēja un palika otrajā vietā.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 

 Τσίτας Γιώργος, Georgija Cita profils Grieķijas olimpiskās komitejas mājas lapā. 
 Georgijs Cits (SOK profils) 

1872. gadā dzimušie
Grieķijas cīkstoņi
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Cīkstoņi 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki cīņas sportā
Grieķijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Stundas (filma)

"Stundas" () ir 2002. gada drāma, kas balstīta uz Maikla Kaninghema tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Stīvens Daldrijs. Galvenās lomas atveido Merila Strīpa, Džūliana Mora, Nikola Kidmena, Eds Heriss, Klēra Deinsa, Toni Kolete, Džefs Denielss un Stīvens Dileins. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filma tika nominēta deviņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tajā skaitā nominācijās "Labākā filma" un "Labākais režisors", tomēr balvu tā ieguva tikai vienā nominācijā: "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Nikola Kidmena).

Filmā tiek parādīts stāsts par to, kā romāns "Deloveja kundze" ietekmē trīs dažādu paaudžu sievietes, kuru dzīves dažādos veidos ietekmē pašnāvības tēma.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Drāmas
Sapņu meitenes (filma)

"Sapņu meitenes" () ir 2006. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma Brodvejas mūziklu. Filmas režisors un scenārija autors ir Bills Kondons. Galvenās lomas atveido Džeimijs Fokss, Bejonse Noulza, Edijs Mērfijs, Denijs Glovers, Anika Noni Rouza, Kīts Robinsons un Dženifere Hadsone. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ieguva nominācijas piecās Amerikas Kinoakadēmijas dažādās kategorijās (kategorijā "Labākā dziesma" tika nominētas trīs filmas dziesmas), no tām filma ieguva divas balvas: "Labākā aktrise otrā plāna lomā" un "Labākā skaņa".

Filmas sižets notiek 20. gadsimta 60. un 70. gados, kad Amerikā sāk attīstīties R&B un soulmūzika. Trīs tumšādainas soulmūzikas dziedātājas cenšas izcīnīt savu vietu zem saules, tajā pašā laikā saskaroties ar dažādām personīgām problēmām, kā arī manipulatīvu ierakstu kompānijas producentu.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kinokomēdijas
ASV romantikas filmas
Maikls Kleitons (filma)

"Maikls Kleitons" () ir 2007. gada trilleris, kura režisors un scenārija autors ir Tonijs Gilrojs. Galvenās lomas atveido Džordžs Klūnijs, Toms Vilkinsons, Tilda Svintone un Sidnijs Polaks. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Filma tika nominēta astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tajā skaitā "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais oriģinālscenārijs", tomēr balvu tā ieguva tikai nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Filmas galvenais varonis ir advokāts Maikls Kleitons, kurš cenšas tikt galā ar korupciju un intrigām, kas ieskauj viņa advokātu biroja lielāko klientu - ķīmijas kompāniju, kas tiek apsūdzēta par tās toksisko agroķimikāliju efektiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Dārgumiņš (filma)

"Dārgumiņš" () ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Ramonas Loftones romānu "Push". Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Lī Denielss. Galvenās lomas atveido Gabereja Sidibeja, Mo'Nique, Pola Patone, Meraija Kerija, Šerija Šeperda un Lenijs Kravics. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filma tika nominēta sešām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām tā ieguva divas: "Labākais adaptētais scenārijs" un "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Filmas sižets notiek ap 1987. gadu Ņujorkas apkaimē Hārlemā. Dārgumiņš ir 16 gadus veca jauniete ar lieko svaru, kuru apceļ māte un kura nemāk lasīt. Kad Dārgumiņš paliek stāvoklī ar savu otro bērnu, viņas vidusskolas direktors iesaka Dārgumiņu alternatīvajā skolā ar cerībām, ka meitenes dzīve ievirzīsies jaunā, labākā virzienā.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Laukā no ligzdas

"Laukā no ligzdas" () ir 2006. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir Toms Dejs. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Sāra Džesika Pārkere, Zoja Dešanela, Džastins Bārta, Bredlijs Kūpers, Ketija Beitsa un Terijs Bredšovs. Filmas pirmizrāde notika .

Trīsdesmit piecus gadus vecais Trips vēl joprojām dzīvo kopā ar saviem vecākiem. Kad viņa vecāki Els un Sjū uzzina, ka viņu draugi nolīga ekspertu, kurš palīdzēja viņu dēlam izvākties, abi nolemj, ka šāds eksperts vajadzīgs arī Tripam.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Sarkanais mežs

"Sarkanais mežs" ir latviešu daudzsēriju filma, kas tika pārraidīta kanālā LTV1 no 2019. gada 2. marta līdz 11. maijam reizi nedēļā, sestdienās. Tas ir tapis Latvijas valsts simtgades programmas ietvaros.

Daudzsēriju filmas "Sarkanais mežs" projekts 2017. gadā uzvarēja LTV izsludinātajā simtgades seriāla projektu konkursā. Filmas producējošā kompānija SIA "Red Dot Media" iepriekš bijusi iesaistīta LTV seriāla "Māja pie ezera" veidošanā, savukārt producentei Artai Ģigai ir pieredze arī citu liela mēroga televīzijas produktu realizēšanā.

Daudzsēriju filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai septiņās kategorijās, no kurām saņēma divas balvas: kategorijā "Labākais aktieris" (Jēkabs Reinis) un "Labākā TV filma vai seriāls". Vēl filma saņēma Latvijas Sabiedriskā medija 2019. gada balvu "Kilograms kultūras" kategorijā "Kino".

Sižets 
Daudzsēriju filmas "Sarkanais mežs" notikumi risinās 1949. gadā, kad angļu izlūkdienests MI6 cenšas iegūt informāciju par situāciju Padomju Savienības okupētajā Baltijā. Bijušais leģionārs Vitolds (Jēkabs Reinis) kopā ar citiem latviešiem ikdienā strādā smagu darbu karjeros, bet viņa līgava Velta (Agnese Cīrule) ir medmāsa. Viņi sapņo doties uz ASV, krāj naudu, plāno kāzas un kārto nepieciešamos dokumentus, jo ASV rūpīgi atlasa emigrantus. Taču Vitolds izlemj piedalīties misijā Dzimtenē, un cerība mainīt vēsturi maina viņa dzīvi. Scenārijs balstīts uz patiesiem notikumiem pagājušā gadsimta vidū, kad Lielbritānijas un Padomju Savienības specdienestu savstarpējās cīņas lauks operācijas "Džungļi" () ietvaros bija arī Latvijas meži.

Aktieri

Sērijas

Atsauces 

Latvijas televīzijas seriāli
Džordžs no džungļiem

"Džordžs no džungļiem" () ir 1997. gada komēdija, kas balstīta uz Džeja Vorda tāda paša nosaukuma animācijas filmu. Filmas režisors ir Sems Veismens. Galvenās lomas atveido Brendans Freizers, Leslija Manna, Tomass Heidens Čērčs, Ričards Raundtrī, Džons Klīss un Holanda Teilore. Filmas pirmizrāde notika . 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "Džordžs no džungļiem 2".

Džordžs, kuru džungļos uzaudzinājuši pērtiķi, iemīlas bagātā amerikānietē, kura Džordža dzimtenē ieradusies ceļojumā.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Rozena iela (Rīga)

Rozena iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Doma laukumu beidzas krustojumā ar Krāmu ielu. Rozena iela ir pati šaurākā Vecrīgas iela.

Vēsture 
Iela izveidojusies 13. gadsimtā starp Rīgas nocietinājuma mūri un Doma baznīcas kapsētu. Ielas pirmais nosaukums – Kalēju iela, jo uz tās pārsvarā dzīvojuši kalēji. 17. gadsimtā iela ieguva Rozena ielas nosaukumu par godu senajai vācbaltiešu Rozenu dzimtai. Iela ir saglabājusi veco Rīgas ielu bruģējuma veidu – ārmalas ir augstākas par ielas vidusdaļu, lai ūdens nebojātu ēkas.

Līdz 1923. gadam, latviešu valodā iela tika saukta par Rožu ielu, no 1923. gada ielas nosaukums ir Rozena iela.

Ielu savienojumi 
Rozena iela ir savienota ar šādām ielām:
 Doma laukums
 Krāmu iela (T veida krustojums)

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Rīga
Marlīnu dzimta

Marlīnu dzimta jeb buruzivju dzimta (Istiophoridae) ir starspuru klases (Actinopteri) dzimta, kas apvieno 11 jūras zivju sugas, kas tiek iedalītas 5 ģintīs. Visas marlīnu sugas ir iecienīti zvejas objekti, īpaši lielie zilie marlīni un melnie marlīni.

Kopīgās īpašības 

Marlīnu dzimtas zivīm ir slaids, pagarināts ķermenis. Purna daļa gara, atgādinot šķēpu, šķērsgriezumā apaļa. Tomēr tā ir īsāka nekā tuvu radniecīgajām zobenzivīm. Uz muguras divas muguras spuras. Pirmā gara ar robotu malu, gandrīz visas muguras garumā, sākas uz galvas, tādēļ vairākām sugām atgādina cekulu. Buruzivīm (Istiophorus) spura ir izteikti augsta un atgādina buru. Vedera spuras reducējušās līdz gariem, smalkiem pavedieniem. Ķermeni sedz zvīņas. Uz astes stumbra katrā sānā divi nelieli ķīļi. Mute ar smalkiem zobiem. Marlīnu dzimtas zivis ir ļoti ātras un spēj sasniegt ātrumu 80 km/h.

Lielākais dzimtā ir Klusā okeāna zilais marlīns (Makaira mazara), kura ķermeņa garums var sasniegt 5 m, svars 906 kg. Arī Atlantijas zilais marlīns (Makaira nigricans) un melnais marlīns (Istiompax indica) ir liela auguma zivis, ķermeņa garums abām sugām var sasniegt gandrīz 5 m, bet svars 700—750 kg.

Sistemātika 

 Marlīnu dzimta (Istiophoridae)
 Baltie marlīni (Kajikia)
 Baltais marlīns (Kajikia albida) 
 Svītrainais marlīns (Kajikia audax)
 Buruzivis (Istiophorus)
 Atlantijas buruzivs (Istiophorus albicans)
 Klusā okeāna buruzivs (Istiophorus platypterus)
 Melnie marlīni (Istiompax)
 Melnais marlīns (Istiompax indica)
 Tropu marlīni (Tetrapturus)
 Apaļzvīņu marlīns (Tetrapturus georgii)
 Garknābja marlīns (Tetrapturus pfluegeri)
 Īsknābja marlīns (Tetrapturus angustirostris)
 Vidusjūras marlīns (Tetrapturus belone)
 Zilie marlīni (Makaira)
 Atlantijas zilais marlīns (Makaira nigricans)
 Klusā okeāna zilais marlīns (Makaira mazara)

Atsauces

Ārējās saites 
Fishider: Billfishes
Fishes of Australia: Family ISTIOPHORIDAE
Marine Species: Billfishes (Family Istiophoridae)

Marlīnu dzimta
Marlīnveidīgās
M2 (ložmetējs)

M2 ir 12,7 mm (0,50 cal) ložmetējs, kas tika sākts ražot 1930. gados ASV Džona Brauninga vadībā un tiek ražots joprojām. Līdz šim ir saražoti vairāk nekā 3 miljoni ieroču, un tie ir plaši izmantoti daudzās valstīs un karos.

Atsauces 

Ložmetēji
Lewis (ložmetējs)

Lūisa patšautene (Lewis) ir Apvienotās Karalistes rokas ložmetējs, kurš tika izveidots 1913. gadā un plaši pielietots Pirmajā pasaules karā.

Atsauces 

Ložmetēji
Ceļvedis

"Ceļvedis" () ir 2018. gada amerikāņu biogrāfiska komēdijdrāma, kuras režisors ir Pīters Farelijs.

Filma ir par afroamerikāņu klasiskās mūzikas un džeza pianistu Donu Šērliju, kas 1962. gadā kopā ar nolīgto šoferi un miesassargu Toniju Vallelongu devās koncerttūrē ASV dienvidu štatos.

Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā. "Ceļvedis" ir saņēmis kritiķu atzinību, Ali un Mortensena tēlojums ticis atzinīgi novērtēts, tomēr filma tikusi kritizēta par vēsturiskajām neprecizitātēm. "Ceļvedis" ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu trīs kategorijās: "Labākā filma", "Labākais oriģinālscenārijs" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Vēl šī filma tika atzīta par vienu no 10 labākajām filmām AFI vērtējumā, kā arī labākās filmas apbalvojumu dažādās kinoapbalvošanas ceremonijās.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Colt-Browning M1895

Colt-Browning M1895 ir ASV 7,62 mm ložmetējs, kas tika ražots 1890. gados Džona Brauninga vadībā.

Ložmetēji
Maksima ložmetējs

Maksima ložmetējs () ir ložmetējs, kas tika ražots Apvienotajā Karalistē 1880. gados Hairema Maksima vadībā.

Maksima ložmetējs ir balsta ložmetējs, kuru 1883. gadā izstrādāja amerikāņu izcelsmes britu inženieris Hairems Maksims. Maksima ložmetējs kļuva par vienu no automātisko šaujamieroču prototipiem. Tas plaši tika lietots koloniālajos karos, 1899.—1902. gada angļu-būru karā, Pirmajā un Otrajā pasaules karā, kā arī daudzos mazāka mēroga karos un bruņotajos konfliktos. Novecojušais, bet uzticamais Maksima ložmetējs joprojām sastopams arī mūsdienu karstajos punktos.

Ložmetēji
Hokuss pokuss

"Hokuss pokuss" () ir 1993. gada šausmu komēdija, kuras režisors ir Kenijs Ortega. Galvenās lomas Bete Midlere, Sāra Džesika Pārkere, Keitija Nadžimija, Omri Kacs, Tora Birča, Vinesa Šo un Džeisons Mārsdens. Filmas pirmizrāde notika .

Makss Denisons nesen kopā ar ģimeni pārcēlies no Losandželosas uz Salemu. Halovīna dienā viņš nejauši atdzīvina trīs raganas, kurām 17. gadsimtā tika izpildīts nāvessods. Nu Maksam kopā ar savu simpātiju Elisonu jācenšas no raganām tikt vaļā, pirms viņas nav piepildījušas savu plānu un izsūkušas visu Salemas bērnu dvēseles.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Šausmu filmas
Es esmu Sems

"Es esmu Sems" () ir 2001. gada drāma, kuras režisore, kā arī viena no producentiem un scenārija autoriem ir Džesija Nelsone. Galvenās lomas Šons Penns, Mišela Feifere, Daiena Vesta, Dakota Faninga, Ričards Šifs, Loreta Devaina un Lora Derna. Filmas pirmizrāde notika .

Sems Dosons, kuram ir garīgi traucējumi, cīnās par aizbildniecību pār viņa septiņgadīgo meitu Lūsiju. Šajā procesā Sems iemāca savam aukstsirdīgajam advokātam mīlestības un ģimenes vērtību.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Rūdīts ugunī

"Rūdīts ugunī" () ir 2004. gada asa sižeta drāma, kas balstīta uz A. Dž. Kvinela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Tonijs Skots. Galvenās lomas atveido Denzels Vašingtons, Dakota Faninga, Rada Mičela, Kristofers Volkens, Marks Entonijs, Žankarlo Džanīni, Reičela Tikotina un Mikijs Rurks. Filmas pirmizrāde notika .

Džons Krīsijs ir bijušais ASV Jūras kājnieku korpusa darbinieks, kurš nu ir kļuvis par miesassargu. Pēc tam, kad Džona apsargājamā meitene Lupita tiek nolaupīta, viņš zvēr atriebību cilvēkiem, kuri meiteni nolaupīja.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Drāmas
Tonija Skota filmas
2019. gada FIBA Pasaules kauss

2019. gada FIBA Pasaules kauss bija 18. Pasaules čempionāts basketbolā. Turnīrs notika no  līdz  astoņās Ķīnas pilsētās: Pekinā, Šanhajā, Guandžou, Šeņdžeņā, Dunguaņā, Uhaņā, Naņdzjinā un Fošaņā. To organizēja Starptautiskā Basketbola federācija, Ķīnas Basketbola federācija un turnīra organizācijas komiteja.

Par pasaules čempioniem otro reizi čempionāta vēsturē kļuva Spānijas izlase, kas finālā uzvarēja Argentīnu. Trešo vietu izcīnīja Francijas basketbolisti, kas spēlē par trešo vietu uzvarēja Austrālijas izlasi. Par turnīra vērtīgāko spēlētāju tika atzīts Spānijas izlases dalībnieks Rikijs Ruvio, taču turnīra rezultatīvākais spēlētājs bija Serbijas izlases spēlētājs Bogdans Bogdanovičs.

Priekšsacīkstes

A grupa

B grupa

C grupa

D grupa

E grupa

F grupa

G grupa

H grupa

Otrais posms

I grupa

J grupa

K grupa

L grupa

Spēles par 17.—32. vietu

M grupa

N grupa

O grupa

P grupa

Izslēgšanas spēles

Spēles par 5.—8. vietu

Fināls

Vietu sadalījums

Atsauces

Ārējās saites 
 FIBA oficiālā mājaslapa 

Pasaules čempionāts basketbolā
2019. gads sportā
Stefans Hristopuls

Stefans Hristopuls (; dzimis , miris pēc 1906. gada) bija grieķu zivju tirgotājs un cīkstonis, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un arī 1906. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

Olimpiskās spēles

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 
1896. gada 10.aprīlī vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās, cīņas sacensību pirmajā kārtā, Hristopuls cīnījās pret Ungārijas sportistu Momčilo Tapavicu. Cīņa bija gara, tomēr beigās Ungārijas sportists padevās. Nākamajā kārtā Hristopuls cīnījās ar savu tautieti Georgiju Citu. Cīņas laikā Hristopuls guva traumu pēc tam, kad Cits nosvieda viņu uz zemes. Pēc tam viņam vajadzēja pavadīt vairākas dienas gultā. Tomēr sportists ieņēma trešo vietu. Olimpisko spēļu laikā trešās vietas ieguvējs netika apbalvots, Starptautiskā Olimpiskā komiteja viņam bronzas medaļu piešķīra vēlāk, ar atpakaļejošu datumu.

1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles 
Pēc desmit gadiem Hristopuls piedalījās 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs Atēnās. Tajās viņš startēja trijās disciplīnās divos sporta veidos. Svarcelšanā viņš startēja gan grūšanā ar vienu roku, gan grūšanā ar abām rokām. Grūšanā ar vienu roku viņš pacēla tikai 40 kilogramus un ierindojās 11. vietā,, bet abrocīgajā grūšanā viņš pacēla 108.5 kilogramus un ieņēma 7. vietu. 

Šajās olimpiskajās spēlēs Hristopuls startēja arī cīņas sportā smagā svara kategorijā. Šajā disciplīnā viņš pirmajā kārtā uzvarēja Austrijas cīkstoni Rūdolfu Arnoldu, bet nākamajā kārtā zaudēja Beļģijas sportistam Marselam Dubuā.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 

 Stefans Hristopuls (SOK profils) 

1872. gadā dzimušie
Rietumgrieķijas perifērijā dzimušie
Grieķijas cīkstoņi
Grieķijas svarcēlāji
Grieķijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Cīkstoņi 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Svarcēlāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1906. gada neoficiālo olimpisko spēļu dalībnieki
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki cīņas sportā
Grieķijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Čārlijs Koils

Čārlijs Koils (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2019) Koils pārstāv NHL komandu Bostonas "Bruins". Iepriekš Koils ir spēlējis AHL komandā Hjūstonas "Aeros" un NHL komandā Minesotas "Wild". Koilu draftā izvēlējās Sanhosē "Sharks" komanda 2010. gadā.

ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā, kur izcīnīja bronzas medaļu.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
ASV hokejisti
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Minesotas "Wild" spēlētāji
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Vimbldona (filma)

"Vimbldona" () ir 2004. gada ASV un Apvienotās Karalistes romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Ričards Lonkreins. Galvenās lomas atveido Kirstena Dansta, Pols Betanijs, Sems Nīls un Džons Favro. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Pīters Kolts ir profesionāls tenisa spēlētājs, kuram zudušas ambīcijas, līdz ar to Pīters pasaules rangā nokritis līdz 119. vietai. Drīz vien viņš satiek jauno un daudzsološo tenisisti Liziju Bredburiju, kura Pīteram palīdz atgūt vēlmi uzvarēt.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kinokomēdijas
Ņujorkas stāsti

"Ņujorkas stāsti" () ir 1989. gada antoloģija, kas sastāv no trim daļām - Life Lessons, Life Without Zoë un Oedipus Wrecks. Filmas pirmizrāde notika .

Life Lessons režisors ir Mārtins Skorsēze, bet scenārija autors - Ričards Praiss. Galvenās lomas pirmajā daļā atveido Niks Nolte, Rozanna Ārkete un Stīvs Bušemi. Laionels Dobijs ir atzīts mākslinieks, kura asistente Polete ir arī viņa bijusī draudzene. Segmentā tiek parādītas abu neveselīgās attiecības.

Life Without Zoë režisors ir Frānsiss Fords Kopola, bet scenārija autori - Frānsiss Fords Kopola un viņa meita Sofija Kopola. Galvenās lomas šajā daļā atveido Hetere Makkomba, Talija Šaire, Žankarlo Džanini un Dons Novelo. Zoe ir skolniece, kura dzīvo greznā viesnīcā. Viņa palīdz arābu princesei atgūt vērtīgu dārglietu, ko princese iedeva Zoes tēvam un kas tika nozagta. Pēc šī notikuma Zoe cenšas salabt ar saviem vecākiem.

Oedipus Wrecks režisors un scenārija autors, kā arī viens no galveno lomu atveidotājiem ir Vudijs Allens. Citas lomas segmentā atveido Meja Kvestela, Mija Ferova un Džūlija Kavnere. Šīs daļas galvenais varonis ir Ņujorkas jurists Šeldons Milss, kuram nav pārāk labas attiecības ar viņa māti Sādiju. Sādijai nepatīk Šeldona līgava Liza, tāpēc viņa cenšas abus izšķirt.

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gada filmas
ASV filmas
Elizabettauna

"Elizabettauna" () ir 2005. gada romantiska traģikomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Kamerons Krovs. Galvenās lomas atveido Orlando Blūms, Kirstena Dansta, Aleks Boldvins un Sūzana Sarandona. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Drū Beilors ir apavu dizaineris, kuram jāatgriežas savā dzimtajā pilsētā Kentuki, lai apmeklētu sava nesen mirušā tēva piemiņas pasākumus. Dodoties uz Kentuki, Drū lidmašīnā iepazīstas ar stjuarti Klēru, kura drīz vien apgriež Drū dzīvi kājām gaisā.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Kristaps Reinholds Girgensons

Kristaps Reinholds Girgensons (, 1752—1814) bija Vidzemes guberņas vācbaltiešu luterāņu mācītājs un rakstnieks.

Dzīvesgājums 

Dzimis 1752. gadā Zosēnu muižas nomnieka Reinholda Girgensona ģimenē. Mācījās Kēnigsbergas Collegium Fridericianum (1767—1769). Studēja teoloģiju Leipcigas Universitātē (1769—1772).

Bija Ērgļu draudzes novada (1775—1791), vēlāk Jaunpiebalgas draudzes novada mācītājs (1791—1814) un no 1800. gada Cēsu prāvests.

1809. gadā viņš bija viens no Vidzemes jaunās, racionālisma garā sastādītās dziesmu grāmatas (Kristīgas dziesmas, Vidzemes baznīcās un mājās dziedamas) izdevējiem. Liela daļa krājumā ievietoto Baumbaha, Mačevska un Stendera dziesmu bija pārņemtas no 1806. gada Kurzemes dziesmu grāmatas. No jauna uzņemtas Jaunpiebalgas draudzes novada mācītāja Kristapa Reinholda Girgensona, Rūjienas draudzes novada mācītāja Gustava Bergmaņa un Rubenes draudzes novada mācītāja Kristapa Hardera, kā arī Vidzemes ģenerālsuperintendenta Kārļa Gotloba Zontāga sacerētās dziesmas.

Miris 1814. gadā. Pēc viņa nāves nāca klajā viņa "Stāsti, pasakas, dziesmas un mīklas, par pamācīšanu un izlustēšanos" (1823) un angļu rakstnieka Daniela Defo visā kultūras pasaulē pazīstamais darbs "Robinsons Krūziņš" (1824), tulkots pēc vācu rakstnieka Kampes apstrādājuma.

Darbi 
Girgensons dzejas stilā pārspēja sava laika biedrus: dažas viņa dziesmas norit netraucētā jaukskaņā, piemēram, "Draugu dziesma" (Tā nevar še palikt, kā bijis, kur mēness te aug un te zūd), "Svešinieka dziesma", "Meitas dziesma vērpjot" (Ratiņ, tec arvienu, klusu nestāvi, smalku pavedienu meitai sagriezti).

 Kristīgas dziesmas, Vidzemes baznīcās un mājās dziedamas. Jelgava: 1809. (K. R. Girgensona redakcijā)
 Kleines liturgisches Handbuch für Prediger bey lettischen Gemeinden (1822)
 Girgensohn, C. R. Stahsti, pasakkas, dseesmas un mihklas [et]c (1823)

Atsauces

Ārējās saites 

Vācbaltieši
Latvijas luterāņu mācītāji
Latvijas rakstnieki
Apgaismības laikmets
Latviešu valodā rakstošie
Tulkotāji uz latviešu valodu
Eironimuss

Eironimuss (Euronymous), īstajā vārdā Eisteins Ošete (; dzimis 1968. gada 22. martā, miris 1993. gada 10. augustā) bija norvēģu ģitārists, Norvēģijas blekmetāla tradīciju aizsācējs. Dibinājis grupu Mayhem, spēlējis arī grupā Burzum.

Norvēģijas mūziķi
1968. gadā dzimušie
1993. gadā mirušie
Norvēģijā dzimušie
Aimo Lahti

Aimos Johannes Lahtis, miris  bija somu ieroču dizainers un izgudrotājs, kurš izgudroja un izstrādāja daudzus ieročus.

1895. gadā dzimušie
1970. gadā mirušie
Somu izgudrotāji
Lilitas Bērziņas balva

Lilitas Bērziņas balva tiek piešķirta aktrisei par izcilu, spilgtu aktierdarbu teātrī iepriekšējo sezonu laikā. Balva nosaukta latviešu aktrises Lilitas Bērziņas vārdā.

Balvas kandidātes izvirza Latvijas profesionālie teātri, bet laureātes nosaka Latvijas Teātru darbinieku savienība. Balvu pirmo reizi pasniedza 1987. gadā. Tā tika pasniegta 1989. un 1993. gadā, kam sekoja pārtraukums. No 2003. gada balva tiek pasniegta katru gadu. To pasniedz Starptautiskajā Teātra dienā 27. martā.

Balvas laureātes 
 Vija Artmane (1987),
 Astrīda Kairiša (1987),
 Ausma Kantāne (1989),
 Astrīda Kairiša (1993),
 Olga Dreģe (2003),
 Indra Briķe (2004),
 Dace Bonāte (2005),
 Dace Everss (2006),
 Baiba Broka (2007),
 Lilita Ozoliņa (2008),
 Ieva Puķe (2009),
 Rēzija Kalniņa (2010),
 Inese Kučinska (2011),
 Lolita Cauka (2012),
 Guna Zariņa (2013),
 Lāsma Kugrēna (2014),
 Sandra Kļaviņa (2015),
 Maija Doveika (2016),
 Jekaterina Frolova (2017),
 Ilze Ķuzule-Skrastiņa (2018),
 Elīna Vāne (2019),
 Regīna Razuma (2020),
 Vita Vārpiņa (2021), 
 Veronika Plotņikova (2022)

Latvijas teātra apbalvojumi
Latvijas apbalvojumi
Harija Liepiņa balva

Harija Liepiņa balva tiek piešķirta aktierim par izcilu, spilgtu aktierdarbu teātrī iepriekšējo sezonu laikā. Balva nosaukta latviešu aktiera Harija Liepiņa vārdā.

Balvas kandidātus izvirza Latvijas profesionālie teātri, bet laureātus nosaka Latvijas Teātru darbinieku savienība. Balvu pirmo reizi pasniedza 2005. gadā un tā tiek pasniegta katru gadu. To pasniedz Starptautiskajā Teātra dienā 27. martā.

Balvas laureāti 
 Ivars Puga (2005),
 Vilis Daudziņš (2006),
 Rihards Rudāks (2007),
 Uldis Anže (2008),
 Ģirts Ķesteris (2009),
 Tālivaldis Lasmanis (2010),
 Kaspars Znotiņš (2011),
 Artūrs Skrastiņš (2012),
 Gundars Āboliņš (2013),
 Leonīds Lencs (2014),
 Egons Dombrovskis (2015),
 Juris Žagars (2016),
 Andris Keišs (2017),
 Jakovs Rafaļsons (2018),
 Arturs Krūzkops (2019),
 Gundars Grasbergs (2020),
 Ģirts Krūmiņš (2021), 
 Mārtiņš Meiers (2022)

Latvijas teātra apbalvojumi
Latvijas apbalvojumi
Jēkaba Dubura balva

Jēkaba Dubura balva tiek piešķirta par izciliem sasniegumiem teātra režijā un pedagoģijā. Balva nosaukta latviešu aktiera, režisora, pedagoga un skatuves mākslas teorētiķa Jēkaba Dubura vārdā.

Balvas laureātus nosaka Latvijas Teātru darbinieku savienība. Balvu pirmo reizi pasniedza 1966. gadā. Pēc tam balva pasniegta 1971., 1976., 1981., 1986. un 1993. gadā. Balva atjaunota 2016. gadā. To pasniedz Starptautiskajā Teātra dienā 27. martā.

Balvas laureāti 
 Alfreds Amtmanis-Briedītis (1966),
 Felicita Ertnere (1971),
 Jānis Zariņš (1971),
 Vera Baļuna (1976),
 Alfrēds Jaunušans (1981),
 Pēteris Lūcis (1986),
 Arnolds Liniņš (1986),
 Pēteris Krilovs (1993),
 Aina Matīsa (2016),
 Edmunds Freibergs (2018),
 Anna Eižvertiņa (2020),
 Gunārs Bībers (2021),
 Māra Ķimele (2022)

Atsauces 

Latvijas teātra apbalvojumi
Latvijas apbalvojumi