joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Milēta

Milēta ( (Milētos)) bija grieķu pilsētvalsts Jonijā (Mazāzijas rietumu piekrastē). Pirmā grieķu parādīšanās šajā teritorijā tiek datēta ar 16. gadsimtu pr. Kr. 2. un 1. gadu tūkstoša pr. Kr. mijā uz Milētu pārcēlās jauns grieķu-joniešu kolonistu vilnis. Tie bija Atikas iedzīvotāji valdnieka Kodra dēla Nēleja vadībā (pēc citas versijas, pilsētā apmetās izceļotāji no Pilas (Πύλος) pēc doriešu iebrukuma Peloponēsas pussalā).

Milētai bija nozīmīga loma grieķu kolonizēšanā 8.—6. gs. pr. Kr. Tradīcijās pilsētai pieraksta aptuveni 80 koloniju nodibināšanu.

Milēta uzplauka tirāna Trasibūla (Θρασύβουλος) laikā (aptuveni 610.—600. g. pr. Kr.).

6. gs. pr. Kr. Milēta nonāca persiešu varā, bet 500. gadā pr. Kr. kļuva par vadošo joniešu pilsētu sacelšanās rīkošanā pret persiešu jūgu. Pēc sacelšanās sakāves 494. gadā pr. Kr. persieši Milētu nopostīja, bet 479. gadā pr. Kr. pilsētu sāka atjaunot. Pilsēta tika uzcelta pēc Hipodama principa, kurš paredzēja četras galvenās ielas un trīs šķērsielas. 334. gadā pr. Kr. Milēta tika iekļauta Aleksandra Lielā valsts sastāvā, bet 129. gadā pr. Kr. to iekaroja Roma.

Milēta — filozofu Talesa, Anaksimandra un Anaksimena un vēsturnieka Hekateja dzimtene.

Izrakumi Milētā tiek veikti kopš 20. gadsimta sākuma.

Milētas kolonijas 
Savā "Dabas vēsture" Plīnijs Vecākais apgalvo, ka Milēta dibinājusi 90 kolonijas. Pazīstamākās no tām:

 Apollonija;
 Odesa;
 Tomi;
 Istrija;
 Olbija;
 Pantikapeja;
 Feodosija;
 Trapezunda;
 Sinopa.

Atsauces

Ārējās saites 

Senā Grieķija
Sengrieķu polisas
Ajdinas ils
Talsu pilskalns

Talsu pilskalns (arī Klosterkalns) ir pilskalns Talsos, Talsu ezera austrumu krastā. Tas ierīkots 30 m augstā paugurā ar mākslīgi stāvinātām nogāzēm. Apkārt pilskalnam izveidota terase, kura ziemeļu galā pāriet ap 30 m platā un 80 m garā izlīdzinātā priekšpils vietā. Pilskalna plakuma izmēri 60x55 m un kopējā platība sasniedz 0,4 ha. Kaut arī pilskalna plakums un terases ilgstoši artas, tā dienvidu galā joprojām labi redzams ap 5 m augsts valnis. Pilskalna pakājē atradusies ap 4 ha liela kuršu senpilsēta, kuras intensīvākā apdzīvotība attiecināta uz 12. - 14. gadsimtiem. Talsu pilskalns tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem un vislabāk nocietinātājiem Senās Kursas pilskalniem.

Vēsture un arheoloģija 
 
Tiek uzskatīts, ka pilskalnu līdz 11. gadsimtam apdzīvojuši Kurzemes lībieši un tikai līdz ar kuršu ekspansiju Ziemeļkurzemē 11. gadsimtā pilskalns ieguvis liela centra nozīmi un ticis ļoti spēcīgi nocietināts. Arī senpilsēta ir veidojusies tajā pašā laikā. Talsi (Talse) pirmo reizi rakstos minēti 1231. gada Alnas Balduīna līgumā ar kuršiem, tajā laikā Talsu pilskalns ir bijis viens no galvenajiem Vanemas jeb vēlākās Miera Kursas pilskalniem.  

Talsu pilskalns ir līdz šim viens no visplašāk pētītajiem kuršu nocietinājumiem, kuru pirmais  ir aprakstījis Augusts Bīlenšteins. 
Laikā no 1936. gada līdz 1938. gadam arheoloģiskajos izrakumos Ādolfa Karnupa vadībā šeit tika izpētīta gandrīz desmitā daļa no visa pilskalna platības. Kopumā ieguva vairāk nekā 4000 senlietu. Izrakumi liecināja, ka pilskalns apdzīvots no 10. gadsimta līdz 14. gadsimtam un tajā izsekojami deviņi apbūves periodi. Jau 10. gadsimtā pilskalns nocietināts ar blīviem akmeņu klāstiem, virs kuriem pacēlusies divkārša guļkoku aizsargsiena 2-4 m platā joslā. Gar to bijušas izvietotas dzīvojamās mājas. Lielas pārbūves pilskalnā notikušas, sākot ar 11. gs., kad paaugstināti aizsargvaļņi, ar torņveida izbūvēm nodrošināta ieejas vieta un nostiprināta guļkoku nocietinājumu līnija. Ēkas šajā laikā izvietotas daudz blīvāk, konstatētas arī divtelpu celtnes. Šajā laikā ēku stūros atrod arī kuršiem raksturīgos dzīvnieku (īpaši zirgu) galvaskausu ziedojumus. Aizsargceltnes, kā arī dzīvojamo ēku sienas (acīmredzot, lai mazinātu aizdedzināšanas iespējas) bijušas apmestas ar māliem. 

1992.-1993. gadā arheologa J. Asara vadībā notika pārbaudes izrakumi arī senpilsētas teritorijā, kur vietām konstatēts līdz 1,7 m biezs kultūrslānis. Arheoloģiskos izrakumus pilskalnā un senpilsētā veicis arī Guntis Zemītis 2001. gadā.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 

 enciklopedija.lv
 Mantojums.lv
 Talsu pilskalns

Pilskalns
Pilskalni Talsu novadā
1921. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1921. gada notikumi Latvijā.

Notikumi 
 Tika dibinātas "Latvijas Vieglatlētikas savienība" un "Latvijas ziemas sportu savienība".
 Izveidoja Slīteres rezervātu.

Janvāris 
 1.—23. janvāris — Latvijas ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics uzturējās Londonā, lai saņemtu atbalstu Latvijas de iure atzīšanai.
 26. janvāris — Sabiedroto Augstākā padome vienbalsīgi atzīst Latviju un Igauniju de iure.

Marts 
 18. marts — Rīgā noslēgts miera līgums starp Poliju un Padomju Krieviju.

Aprīlis 
 27. aprīlis — notika neveiksmīgs atentāta mēģinājums pret Kārli Ulmani.

Jūnijs 
 17. jūnijs — Satversmes sapulce apstiprina Zigfrīda Annas Meierovica sastādīto Ministru kabinetu.

Jūlijs 
 16. jūlijs — Satversmes sapulce apstiprina Latvijas ģerboni.

Septembris 
 22. septembris — Tautu savienības pilnsapulcē "par" balsojot 38 valstīm, "pret" nevienai, Latvija tika uzņemta Tautu savienībā.

Novembris 
 6. novembris - Latvijas Universitātē notika pirmās latviešu studenšu korporācijas Daugaviete dibināšanas sapulce.

Dzimuši 
 21. marts — Miervaldis Birze (īstā vārdā Miervaldis Bērziņš), ārsts un rakstnieks (miris 2000. gadā)
 31. marts — Lea Davidova-Medene, tēlniece (mirusi 1986. gadā)
 6. maijs — Oļģerts Altbergs, basketbolists, treneris (miris 1998. gadā)
 9. augusts — Oļģerts Kroders, teātra režisors (miris 2012. gadā)
 22. augusts — Antoņina Masiļūne, kulināre, pavārgrāmatu autore (mirusi 2019. gadā)
 27. augusts — Ella Muižarāja, botāniķe (mirusi 2020. gadā)
 18. novembris — Visvaldis Georgs Nagobads (Visvaldis George Nagobads), latviešu izcelsmes ASV sporta ārsts
 19. novembris — Jurijs Abizovs (Юрий Иванович Абызов), Latvijas krievu rakstnieks (miris 2006. gadā)

Miruši 
 25. decembris — Pīrss Bols (Piers Bohl), Latvijas matemātiķis (dzimis 1865. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1923. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1923. gada notikumi Latvijā.

Notikumi 
 Rīgā atklāja pirmo speciāli kino vajadzībām, pēc arhitekta F. Skujiņa projekta, uzcelto kinoteātri Splendid Palace (1952.-2011. gadā kinoteātris "Rīga")

Aprīlis 
 7. aprīlis — parakstīts Latvijas un Krievijas robežlīgums.

Augusts 
 16. augusts — stājās spēkā neatkarīgās Latvijas Republikas laika likums "Par Valsts kontroli", saskaņā ar kuru Valsts kontrole kļuva par neatkarīgu koleģiālu iestādi, un šādi tā turpināja darboties līdz 1940. gadam.

Septembris 
 1.—2. septembris — notika tautas nobalsošana par vēlētāju ierosināto likumprojektu, kas paredzēja, ka baznīcas un lūgšanas namus, kurus lieto kādas konfesijas dievkalpojumos, nedrīkst atsavināt vai nodot kādas citas konfesijas vajadzībām.

Novembris 
 1. novembris — Zigfrīds Anna Meierovics Latvijas vārdā parakstīja politiskās savienības līgumu ar Igauniju.
 11. novembris — sākās parakstu vākšana tautas nobalsošanas ierosināšanai par likumprojektu "Likums par atlīdzības nokārtošanu valsts zemes fondā ieskaitīto zemju un muižu bijušajiem īpašniekiem". Parakstu vākšana ilgst līdz 2. decembrim. Saeima likumprojektu atbalstīja, tāpēc tautas nobalsošana nenotika.
 13. novembris — uz trim gadiem par Latvijas Republikas valsts kontrolieri tika ievēlēts Roberts Ivanovs.

Decembris 
 15. decembris — atklāta arhitekta Jāņa Neijas projektētā Meitenes dzelzceļa stacijas jaunā ēka, kas ievērojami cietusi Otrā pasaules kara laikā un pēc kara atjaunota samazinātā apjomā.

Dzimuši 
 1. janvāris — Vasilijs Kononovs (Василий Макарович Кононов), partizāns, kara noziedznieks (miris 2011. gadā)
 22. janvāris — Tālivaldis Pētersons, basketbolists (miris 2016. gadā)
 8. februāris — Ēvalds Vilks, rakstnieks (miris 1976. gadā)
 28. aprīlis — Vera Singajevska, aktrise (mirusi 2014. gadā)
 24. maijs — Pēteris Pētersons, dramaturgs (miris 1998. gadā)
 26. maijs — Vilnis Detlovs, matemātiķis (miris 2007. gadā)
 23. jūnijs — Žermēna Heine-Vāgnere, dziedātāja (mirusi 2017. gadā)
 22. jūlijs — Visvaldis Lāms, rakstnieks (miris 1992. gadā)
 23. jūlijs — Moriss Halle (Morris Halle), Latvijas ebreju izcelsmes ASV valodnieks (miris 2018. gadā)
 24. jūlijs — Jānis Kubilis, aktieris
 28. augusts — Velta Līne, aktrise (mirusi 2012. gadā)
 8. oktobris — Gunārs Cīrulis (Gabriels Civjans), ebreju izcelsmes rakstnieks (miris 2002. gadā)

Miruši 
 8. marts — Krišjānis Barons, folklorists, rakstnieks, publicists (dzimis 1835. gadā)
 1. aprīlis — Andrejs Priedkalns, sabiedriskais darbinieks, ārsts (dzimis 1873. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Attēlu galerija

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Tough Enough

"Tough Enough" ir igauņu grupas Vanilla Ninja otrais singls un pirmais singls no albuma Traces of Sadness. Singls tika izdots . Singls iekļuva 7 valstu topos, un visaugstāko pozīciju dziesma ieņēma Igaunijā (1. vieta).

Dziesmu saraksts 

 "Tough Enough" (Radio Edit) (3:24)
 "Tough Enough" (Ambient Mix) (3:24)
 "Tough Enough" (Extended Version) (5:25)
 "Tough Enough" (Unplugged Version) (3:24)
 Bonuss: "Tough Enough" (video) (3:24)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2003. gada singli
Vanilla Ninja singli
Don't Go Too Fast

"Don't Go Too Fast" ir igauņu grupas Vanilla Ninja trešais singls no albuma Traces of Sadness. Singls tika izdots . Singls iekļuva 3 valstu topos, un visaugstāk tas nokļuva Igaunijas topos, kur tas saniedza 1. vietu.

Dziesmu saraksts 

 "Don't Go Too Fast" (Single version) (3:15)
 "Don't Go Too Fast" (Extended version) (5:50)
 "Don't Go Too Fast" (Unplugged version) (3:15)
 "Don't Go Too Fast" (Radio edit) (3:13)
 Bonuss: "Don't Go Too Fast" (video) (3:10)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi
 Informācija par singlu 

2004. gada singli
Vanilla Ninja singli
Aivars Lācarus

Aivars Lācarus (1957) ir latviešu ārsts, Talsu novada domes deputāts un bijušais Talsu domes un Talsu rajona padomes priekšsēdētājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1957. gadā. Studēja Rīgas Medicīnas institūta Vispārējās ārstniecības fakultātē, līdztekus 1979. gadā sāka strādāt Talsu slimnīcā par sanitāru. Pēc studiju beigām 1983. gadā sāka strādāt Talsu slimnīcā par ķirurgu,  1986. gadā Talsu poliklīnikā par urologu. No 1998. līdz 2001. gadam bija Talsu rajona galvenais ārsts. 

2001. gada pašvaldību vēlēšanās Lācaru ievēlēja Talsu domē no Tautas partijas saraksta. Jaunā sasaukuma domē viņu ievēlēja par Talsu domes priekšsēdētāju, gadu vēlāk par Talsu rajona padomes priekšsēdētāju. 2005. gada pašvaldību vēlēšanās atkal ievēlēts Talsu domē un saglabājis mēra krēslu. 2009. gadā ievēlēts Talsu novada domē.
2013. gadā ievēlēts par Talsu novada domes priekšsēdētāju no partijas "Talsu novada attīstībai". Pēc 2017. gada pašvaldību vēlēšanām turpināja darboties Talsu novada domē kā deputāts. 

2018. gadā pret Aivaru Lācaru ierosināja krimināllietu par fiktīvu šofera nodarbināšanu pilsētas domē, pēc kuras nonākšanas atklātībā viņš nolika deputāta mandātu.

1957. gadā dzimušie
Latvijas pašvaldību vadītāji
Latvijas politiķi
Rīgas Stradiņa universitātes absolventi
Liar

Liar ir igauņu grupas Vanilla Ninja ceturtais singls un trešais singls no albuma Traces of Sadness. Singls tika izdots . Singls iekļuva 5 valstu topos, un visaugstāko pozīciju dziesma ieņēma Igaunijā (4. vieta).

Dziesmu saraksts 

 "Liar" (Radio Version) (3:36)
 "Liar" (Extended Version) (5:48)
 "Liar" (Unplugged Version) (3:36)
 "Heartless" (3:49)
 Bonuss: "Liar" (video) (3:24)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2004. gada singli
Vanilla Ninja singli
Bijska

Bijska () ir pilsēta Krievijā, Altaja novadā. Tajā dzīvo 222,9 tūkstoši iedzīvotāju. Atrodas 163 km uz austrumiem no Barnaulas, 356 km no Novosibirskas, 3700 km no Maskavas un 617 km no Mongolijas robežas. Izvietojusies Altaja novada dienvidaustrumu daļā, Bijas upes krastos, netālu no tās ietekas Katuņas upē.

Pilsētas pirmsākumi meklējami 1709. gadā, kad Krievijas cars Pēteris I pašreizējā pilsētas atrašanās vietā ir pavēlējis uzcelt cietoksni. Pilsētas tiesības piešķirtas 1782. gadā.

Vēsture 
1708. gada 29. februārī Krievijas cars Pēteris I parakstīja rīkojumu par cietokšņa celtniecību Obas krastos. Par cietokšņa pabeigšanas datumu tiek uzskatīts 1709. gada 18. jūnijs, jo šis datums ir minēts pirmajā cietokšņa iemītnieku uzskaitē. Nocietinājumi tika uzbūvēti ar mērķi aizsargāt Krievijas Impērijas dienvidrietumu robežu un tirdzniecības ceļus, kas veda uz Ķīnu un Mongoliju.

Atsauces

Ārējās saites
2009. gada CONCACAF Zelta kauss

2009. gada CONCACAF Zelta kauss bija desmitais Zelta kausa turnīrs, to organizē Ziemeļamerikas, Centrālamerikas un Karību reģiona futbola asociāciju konfederācija. Turnīrs notika no 3. līdz  un tajā tika noskaidrota Ziemeļamerikas kontinenta spēcīgākā futbola izlase.

Par kausa ieguvējiem, izcīnot savu astoto CONCACAF čempionu titulu, kļuva Meksikas izlase, kas finālā ar 5 — 0 pārspēja laukuma saimniekus ASV. Par turnīra rezultatīvāko spēlētāju kļuva Meksikas izlases futbolists Migels Saba, bet par vērtīgāko atzina viņa komandas biedru Džovani dos Santosu.

Komandas 
No Ziemeļamerikas zonas automātiski kvalificējās:
  (rīkotāji, 10. dalības reize Zelta kausā)
  (10. reize)
  (9. reize)

No Karību zonas kvalificējās 2008. gada Karību čempionāta:
 Uzvarētāji:  (7. reize)
 2. vieta:  (1. reize)
 3. vieta:  (2. reize)
 3. vieta I grupā1:  (4. reize)

No Centrālamerikas zonas kvalificējās 2009. gada UNCAF Nāciju kausa:
 Uzvarētāji:  (4. reize)
 2. vieta:  (9. reize)
 3. vieta:  (9. reize)
 4. vieta:  (6. reize)
 5. vieta:  (1. reize)

 Kuba ieguva 4. vietu Karību čempionātā, taču izlēma nepiedalīties Zelta kausa izcīņā, jo bija problēmas ar komandas nokomplektēšanu. Haiti un Trinidāda un Tobāgo, attiecīgi I un J grupu 3. vietu ieguvēji, kā divu augstāko vietu ieguvēji Karību čempionātā, kas uzreiz nekvalificējās Zelta kausam, piedalījās CFU veiktā izlozē par to, kura komanda aizstās Kubu. Haiti uzvarēja izlozē.

Stadioni 

Trīspadsmit stadioni, kuros notika turnīrs (lielākais skaits Zelta kausa vēsturē), tika paziņots .

Grupu turnīrs

A grupa

B grupa

C grupa

3. vietu ieguvēju rangs 

No trīs komandām, kas savās grupās ieguva 3. vietu, Panamai un Haiti bija labākie rezultāti, tāpēc tās kvalificējās izslēgšanas turnīram.

Izslēgšanas turnīrs

Ceturtdaļfināli

Pusfināli

Fināls

Atsauces

Ārējās saites 
 CONCACAF Zelta kauss 2009  — Oficiālā CONCACAF mājaslapa
 CONCACAF Zelta kauss 2009 — Oficiālā Zelta kausa mājaslapa

2009. gads futbolā
2009
When the Indians Cry

"When the Indians Cry" ir igauņu grupas Vanilla Ninja piektais singls un ceturtais no albuma Traces of Sadness. Singls tika izdots . Singls iekļuva 5 valstu topos, un visaugstāko pozīciju dziesma ieņēma Igaunijā (4. vieta).

Dziesmu saraksts 

 "When the Indians Cry" (Radio Edit) (3:33)
 "When the Indians Cry" (Unplugged Version) (3:33)
 "When the Indians Cry" (Extended Version) (5:50)
 Bonuss: "When the Indians Cry" (video) (3:33)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2004. gada singli
Vanilla Ninja singli
Pireta Jervisa

Pireta Jervisa (, dzimusi  Tallinā, Igaunijā) ir igauņu dziedātāja un ģitāriste, grupas Vanilla Ninja dalībniece. Viņas māte ir Maire Jervisa, tēvs — Enno Jerviss. Piretai ir jaunāks brālis Pēteris un vecākā māsa Marija.

Savus skolas gadus kopā ar citu grupas dalībnieci Katrinu Sisku pavadījusi Tallinas 21. vidusskolā. Muzikālās gaitas sākusi skolas korī. Pēc augstskolas beigšanas Igaunijā Piretai bija iespēja doties studēt ārzemēs. Pireta ir vadījusi dažādus TV šovus Igaunijā un pašlaik ir MTV Estonia vīdžeja.

Grupā viņa ir kopš tās pirmsākumiem 2002. gadā, pašlaik Pireta ir viena no trim grupas dalībniecēm kopš grupas pirmsākumiem. Pireta sacerēja dziesmu "Club Kung Fu", ar kuru grupa startēja 2003. gada Eurolaul, ar šo dziesmu grupa iemantoja slavu dzimtajā Igaunijā. Viņa ir rakstījusi vārdus daudzām grupas dziesmām, piemēram, "Birds of Peace", "I Don't Care At All" un "Black Symphony". Līdz pat albuma Blue Tattoo izdošanai Piretai bija bekvokālistes loma grupā, taču pēc tam, kad Mārja Kivi pameta grupu, viņa kļuva par vienu no vokālistēm grupā. Pireta ir galvenā pārstāve no grupas intervijās un viņa klausītāju vidū tiek atzīta par skaistāko no grupas dalībniecēm, ko apliecina uzvara igauņu dzeltenās preses žurnāla Kroonika () lasītāju aptaujā par 2005. gada skaistāko Igaunijas sievieti. Piedalījusies igauņu TV šova "Dejo ar zvaigzni" () 3. sezonas šovā kopā ar Mairoldu Millertu, taču tika izbalsoti jau šova sākumā.

Ārējās saites 

 Vanilla Ninja oficiālā mājaslapa /

1984. gadā dzimušie
Igaunijas dziedātāji
Igauņu dziedātāji
Igaunijas ģitāristi
Vanilla Ninja
2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
Igaunijas Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
Tallinā dzimušie
Dangerzone

Dangerzone ir igauņu grupas Vanilla Ninja vienpadsmitais singls un pirmais no albuma Love Is War. Singls tika izdots . Singls iekļuva 3 valstu topos, un visaugstāko pozīciju dziesma ieņēma Šveicē (18. vieta).

Dziesmu saraksts 

 "Dangerzone" (Radio Version) (2:48)
 "Dangerzone" (Long Version) (3:15)
 "Falling Star" (Unplugged Version) (2:56)
 "Dangerzone" (Instrumental Version) (2:50)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi
 Discogs.com informācija

2006. gada singli
Vanilla Ninja singli
Blue Tattoo (dziesma)

Blue Tattoo ir igauņu grupas Vanilla Ninja sestais singls un pirmais no albuma Blue Tattoo. Singls tika izdots . Singls iekļuva 3 valstu topos, un visaugstāko pozīciju dziesma ieņēma Vācijā (9. vieta). Dziesmai ir arī versija igauņu valodā: Kauge Kuu.

Dziesmu saraksts 

 "Blue Tattoo" (Radio Edit) (4:07)
 "Blue Tattoo" (Unplugged Version) (4:07)
 "Blue Tattoo" (Extended Version) (9:20)
 Bonuss: "Blue Tattoo" (video) (4:07)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2004. gada singli
Vanilla Ninja singli
I Know

I Know ir igauņu grupas Vanilla Ninja septītais singls un otrais no albuma Blue Tattoo. Singls tika izdots . Singls iekļuva 3 valstu topos, un visaugstāko pozīciju dziesma ieņēma Vācijā (13. vieta).

Dziesmu saraksts 

 "I Know" (Radio Edit) (3:17)
 "I Know" (Unplugged Version) (3:23)
 "I Know" (Extended Version) (5:52)
 Bonuss: "I Know" (Radio Edit video) (3:25)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2005. gada singli
Vanilla Ninja singli
Cool Vibes

"Cool Vibes" ir igauņu poproka grupas Vanilla Ninja devītais singls un ceturtais no albuma Blue Tattoo. Singls tika izdots . Dziesma bija Šveices pārstāve 2005. gada Eirovīzijā. Dziesma gan pusfinālā, gan arī finālā ierindojās 8. vietā.

Dziesmas komponisti bija Dāvids Brandess un Džeins Tempests, taču vārdus sacerēja Bernds Meinungers, kurš ir pazīstams ar pseidonīmu "Džons Oflains" (). Dziesma tika ierakstīta un miksēta Bros Music Studios, Vācijā.

Dziesma ir iekļauta albumā Eurovision Song Contest Kiev 2005, kas ir 2005. gada Eirovīzijas oficiālais albums.

Eirovīzija 

Tā kā Šveice 2004. gada konkursā palika pēdējā vietā, konkursā, kas norisinājās Kijevā, Ukrainā, grupai nācās startēt arī pusfinālā. Pusfinālā, kas notika , grupa uzstājās ar 19. kārtas numuru pēc Andoras pārstāves Mariannas van de Vālas, kura piedalījās konkursā ar dziesmu "La mirada interior", un pirms Horvātijas pārstāvja Borisa Novkoviča, kurš Eirovīzijā izpildīja dziesmu "Vukovi umiru sami". Tikšana finālā bija apgrūtināta, jo konkurence bija ļoti spēcīga, taču grupas izpildītā dziesma iekļuva to desmit skaitā, kuras nokļūst finālā, tā pusfinālā saņēma 114 punktus, kas grupu ierindoja 8. vietā.

Finālā, kas notika , grupa uzstājās ar 22. kārtas numuru pēc Bosnijas un Hercegovinas pārstāves Feminnem, kura uzstājās ar dziesmu "Call Me", un pirms Latvijas pārstāvjiem Valtera un Kaža, kuri pārstāvēja Latviju ar dziesmu "The War Is Not Over".

Lai arī grupa bija viena no līderēm balsojuma tabulā, Vanilla Ninja beigās noslīdēja nedaudz zemāk un finišēja 8. vietā. Šī bija pati veiksmīgākā Šveices vieta Eirovīzijā pēdējo 10 gadu laikā, un 8. vieta ļāva kvalificēties 2006. gada Eirovīzijas finālam.

Dziesmu saraksts 

 "Cool Vibes" (Radio Edit) (4:05)
 "Cool Vibes" (Classical Version) (4:04)
 "Cool Vibes" (Extended Version) (6:33)
 "Cool Vibes" (Eurovision Version) (3:00)

Izpildītāji

Vanilla Ninja 
 Lenna Kūrmā — vokāls, ģitāra
 Pireta Jervisa — vokāls, ģitāra
 Trīnu Kivilāna — vokāls, basģitāra
 Katrina Siska — taustiņinstrumenti

Personāls 

 Dāvids Brandess — singla producents, komponists
 Garijs Džonss — miksētājs
 Saša Krāmere — singla dizainere

Vieta topos 
Singls iekļuva 4 valstu topos, un visaugstāko pozīciju tas ieņēma Igaunijā (3. vieta).

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi
 Discogs.com informācija 
 Esctoday.com informācija  

2005. gada singli
Vanilla Ninja singli
Šveices Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas
2005. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas
Megamix

Megamix ir igauņu grupas Vanilla Ninja desmitais singls un vienīgais no grupas dziesmu izlases Best Of. Singls tika izdots . Dziesmā ir iekļauti 4 dziesmu - Tough Enough, Don't Go Too Fast, When the Indians Cry un Blue Tattoo - fragmenti. Singls iekļuva 2 valstu topos, un visaugstāko pozīciju dziesma ieņēma Šveicē (66. vieta).

Dziesmu saraksts 

 "Megamix" (Radio Edit)
 "Megamix" (Extended Version)
 Bonuss: "Megamix" (video)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /

2005. gada singli
Vanilla Ninja singli
Zeļenograda

Zeļenograda, pilns nosaukums Zeļenogradas administratīvais apgabals () ir viens no 12 Krievijas galvaspilsētas Maskavas administratīvajiem apgabaliem. Atrodas 37 km uz ziemeļrietumiem no Maskavas centra. Zeļenogradu no visām pusēm aptver Maskavas apgabals. Sadalīta piecos rajonos. 2010. gadā Zeļenogradā dzīvoja 223,9 tūkstoši iedzīvotāju. Galvenais elektronikas un mikroelektronikas ražošanas centrs Krievijā.

Maskava
I Know (Unplugged)

I Know (Unplugged) ir igauņu grupas Vanilla Ninja astotais singls un trešais no albuma Blue Tattoo. Singls tika izdots . Šī ir iepriekšējā singla I Know akustiskā versija.

Dziesmu saraksts 

 "I Know" (Unplugged Version) (3:23)
 "I Know" (Classical Version) (3:33)
 "I Know" (Radio Edit) (3:17)
 Bonuss: "I Know" (Unplugged video) (3:25)

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2005. gada singli
Vanilla Ninja singli
Rockstarz

Rockstarz ir igauņu grupas Vanilla Ninja divpadsmitais singls un otrs no grupas albuma Love Is War. Singls tika izdots . Singls iekļuva Vācijas topā, kur tas sasniedza 86. vietu.

Dziesmu saraksts 

 "Rockstarz" (Radio Version)
 "Rockstarz" (Instrumental Version)
 "Rockstarz" (Accoustic Version)
 "Rockstarz" (Hard Version)
 Bonuss: "Vanilla Ninja Behind the Scenes" (video)

Vieta topos

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2006. gada singli
Vanilla Ninja singli
Insane in Vain

Insane in Vain ir igauņu grupas Vanilla Ninja trīspadsmitais singls un trešais no grupas albuma Love Is War. Singls tika izdots 2007. gadā tikai Igaunijas radiostacijās.

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2007. gada singli
Vanilla Ninja singli
Birds of Peace

Birds of Peace ir igauņu grupas Vanilla Ninja četrpadsmitais singls. Singls tika izdots 2007. gadā. Grupa ar šo dziesmu piedalījās Eurolaul 2007, kas ir Igaunijas nacionālā atlase Eirovīzijai. Dziesma ierindojās 4. vietā.

Piezīmes un atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2007. gada singli
Vanilla Ninja singli
Crashing Through The Doors

Crashing Through The Doors ir igauņu grupas Vanilla Ninja piecpadsmitais singls. Singls tika izdots . Dziesmas melodiju sarakstīja zviedru duets "Roxette", dziesmas tekstu sarakstīja Lenna un Pireta. Dziesmas oriģinālversija ir Pera Gesles dziesma "Spegelboll" no viņa 2003. gada albuma Mazarin.

Dziesmu saraksts 
 Crashing Through The Doors (Radio Edit) 
 Club Kung Fu (Country Version)

Vieta topos

Atsauces

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Dziesmas vārdi

2008. gada singli
Vanilla Ninja singli
Traces of Sadness (Live in Estonia)

Traces of Sadness (Live in Estonia) ir igauņu grupas Vanilla Ninja koncertieraksta albums. Pēc albumam Traces of Sadness sekojošās koncerttūres, Vanilla Ninja izdeva tūres noslēguma koncerta DVD ierakstu. Ierakstu  izdeva Bros Music un 2005. gadā Brazīlijā to izdeva Hellion Records. DVD sastāv no koncerta ieraksta, dziesmu Tough Enough, Don't Go Too Fast, Liar, When the Indians Cry videoklipiem, koncerta veidošanas aizkulisēm, intervijām, galerijām, grupas biogrāfijas un diskogrāfijas.

Dziesmu saraksts 
Live in Estonia:
 "Tough Enough"
 "Stay"
 "Looking For A Hero"
 "Wherever"
 "Drum Solo"
 "Liar"
 "Heartless"
 "Traces Of Sadness"
 "Don't You Realize"
 "When the Indians Cry"
 "Don't Go Too Fast"
 "Metal Queen"
 "Pie Jiesu"
 "Tough Enough"
 "Don't Go Too Fast"

Videoklipi:

 "Tough Enough"
 "Don't Go Too Fast"
 "Liar"
 "When the Indians Cry"
 "Making Of"

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Iegādāties DVD

Vanilla Ninja
Best Of: The Video Collection

Best Of: The Video Collection ir igauņu grupas Vanilla Ninja DVD albums, kas sastāv no grupas videoklipiem. Izlasē ir iekļauti 8 dziesmu videoklipi. Ierakstu izdeva Bros Music. Kopā ar šo DVD izlasi tika izdots arī CD Best Of.

Videoklipu saraksts 

 Tough Enough (3:24)
 Don't Go Too Fast (3:10)
 Liar (3:35)
 When the Indians Cry (3:33)
 Blue Tattoo (4:07)
 I Know (3:17)
 Cool Vibes (3:33)
 Megamix (4:25)
 I Know (Unplugged) (3:17)

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Iegādāties albumu

Vanilla Ninja
Severodvinska

Severodvinska () ir pilsēta Krievijā, Arhangeļskas apgabalā. Severodvinska atrodas pie Ziemeļu Dvinas ietekas Baltajā jūrā, 35 km uz rietumiem no apgabala centra Arhangeļskas. otra lielākā apgabala pilsēta un Krievijas atomzemūdeņu būves centrs un kara flotes bāze.

Vēsture
Tiek uzskatīts, ka pilsēta rakstos pirmoreiz minēta 1419. gadā, kad minēts, ka zviedri nopostījuši Nikolo-Korelas klosteri (Николо-Корельский монастырь), kas atrodas mūsdienu pilsētas teritorijā. 1613. gadā klosteri izlaupīja poļi. 

Mūsdienu pilsēta attīstījās no 1936. gada, kad ar PSKP CK Politbiroja lēmumu šeit tika attīstīta kuģu būve. Iesākumā apdzīvoto vietu sauca Sudostroja (Судострой). 1938. gadā tai piešķīra pilsētas tiesības un nosauca par Molotovsku (Молотовск), Vjačeslava Molotova vārdā. 1957. gadā tai piešķira mūsdienu nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

Uzņēmums "Sevmaš" , 
Kuģu remonta uzņēmums "Zvjozdočka"  

Arhangeļskas apgabala administratīvais iedalījums
PSRS kara flotes bāzes
Fandi līcis

Fandi līcis (, ) ir līcis Kanādas piekrastē Menas līča ziemeļaustrumu daļā.

Fandi līcis ir pazīstams ar saviem rekordaugstajiem paisumiem (līdz 18 m pavasarī līča austrumu daļā). Līča garums ir ap 300 km, platums 90 km, dziļums līdz 214 m. Vidēji katra paisuma augstums ir ap 12 m. Katru reizi līcī ieplūst 100 miljardi tonnu ūdens, kas arī rada tik lielas ūdenslīmeņa svārstības.

Līcī ietek arī dažas vidēji lielas upes. Interesants ir efekts liela paisuma laikā, kad ūdenslīmeņa pacelšanās dēļ upes vairs nespēj tecēt uz līci un straume tajās uz laiku apstājas. Tas notiek divreiz dienā. Šis efekts ir novērojams upēs The Salmon River, Truro, Shubenacadie River, un South Maitland. Pie visām šīm upēm ir arī skatu laukumi.

Līcī ir liels hidroenerģijas potenciāls, tiek plānota vairāku paisuma elektrostaciju izbūve, turklāt līcī ir attīstīta arī zvejniecība.

Atlantijas okeāna līči
Kanādas ģeogrāfija
1928. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1928. gada notikumi Latvijā.

Notikumi 
 Tika mainīts vēlēšanu likums un iestrādāts punkts, kurš uzlika par pienākumu iesniedzot vēlēšanu sarakstu iemaksāt 1000 Ls drošības naudu.
 Mazsalacai tiek piešķirtas pilsētas tiesības.

Februāris 
 25. februāris — Ogrei tika piešķirtas pilsētas tiesības.

Marts 
 4. marts — tika dibināta Latvijas Mūzikas akadēmijas studenšu korporācija Līga.

Maijs 
  — atklāja Ogre II pieturas punktu.

Jūnijs 
 1. jūnijs — Latvijā tika novērots sniegputenis, kas ir ļoti neparasta dabas parādība šajā mēnesī. Vasara kopumā Latvijā bija auksta un slapja.

Jūlijs 
 28. jūlijs — Nīderlandes galvaspilsētā Amsterdamā sākās 1928. gada vasaras olimpiskās spēles, kurās piedalījās 14 Latvijas sportisti, kurus vada Latvijas Olimpiskās komitejas prezidents Jānis Dikmanis. Labāko rezultātu sasniedza Kārlis Leilands svarcelšanā — 4. vietu.

Oktobris 
 6.—7. oktobris — notika 3. Saeimas vēlēšanas. Šajās vēlēšanās piedalījās 79,35 procenti vēlētāju.

Dzimuši 
 9. janvāris — Valdis Rūja, dzejnieks (miris 2020. gadā)
 24. februāris — Uldis Zemzaris, gleznotājs un rakstnieks (miris 2022. gadā)
 13. marts — Ilga Apine, vēsturniece (mirusi 2019. gadā)
 17. marts:
 Gunārs Priede, dramaturgs (miris 2000. gadā)
 Uldis Žagata, horeogrāfs (miris 2015. gadā)
 18. maijs — Dzintars Kļaviņš, pianists, mūzikas zinātnieks un pedagogs (miris 2007. gadā)
 2. jūlijs — Viktors Kalnbērzs, ķirurgs un politiķis (miris 2021. gadā)
 5. jūlijs — Juris Hartmanis, datorzinātnieks (miris 2022. gadā)
 12. jūlijs — Vilens Tolpežņikovs, ārsts un politiķis (miris 2008. gadā)
 28. jūlijs — Helēna Romanova, aktrise (mirusi 1987. gadā)

Miruši
 16. janvāris — Jorģis Zemitāns, virsnieks (dzimis 1873. gadā)
 23. jūnijs — Konstantīns Pēkšēns, arhitekts (dzimis 1859. gadā)
 19. septembris — Jēkabs Jūsmiņš, dzejnieks un filologs (dzimis 1847. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Maksimiliāns Kolbe

Svētais Maksimiliāns Marija Kolbe (, ; dzimis , miris ) bija poļu franciskāņu mūks, kurš ieslodzījumā izvēlējās brīvprātīgi mirt cita, nepazīstama ieslodzītā vietā. 1982. gadā pāvests Jānis Pāvils II Kolbi kanonizēja un atzina par "mūsu grūtā gadsimta svēto aizbildni".

Dzimis kā Rajmunds Kolbe () Zduņska Volā (toreiz Krievijā) etniska vācieša un polietes ģimenē. Tēvs vēlāk krita cīņās par Polijas neatkarību. 1907. gadā Kolbe nelegāli pārgāja Krievijas un Austroungārijas robežu un iestājās garīgajā seminārā Ļvovā. Vēlāk studēja Romā. Pēc Polijas neatkarības nodibināšanas atgriezās dzimtenē, kur nodibināja un vadīja klosteri Ņepokalanovā (Niepokalanów). Vadīja arī reliģisku izdevniecību un radiostaciju. 1930. un 1936. gadā devās misijā uz Japānu, kur Nagasaki nodibināja klosteri, kurš pārdzīvoja atombombardēšanu un darbojas vēl šodien.

Otrā Pasaules kara laikā Kolbes klosteris kļuva par bēgļu (tajā skaitā ebreju) patvērumu. Kolbe bija arī aktīvs radioamatieris (kods SP3RN) un raidīja pretvāciskas ziņas. 1941. gada 17. februārī Gestapo Kolbi arestēja un 28. maijā ieslodzīja Aušvicas nāves nometnē. 1941. gadā pazuda kāds Kolbes barakas biedrs (vēlāk viņu atrada mirušu), tāpēc nometnes administrācija par sodu izvēlējās desmit ieslodzītos, lai uz nāvi ievietotu barakā bez pārtikas un ūdens. Maksimiliāns Kolbe brīvprātīgi pieteicās mirt ieslodzītā Francišeka Gajoņičeka vietā, kuram bija ģimene. Gajoņičeks un viņa sieva pārdzīvoja karu, bet bērni gāja bojā padomju uzlidojuma laikā. Trīs nedēļas Kolbe bez pārtikas un ūdens pavadīja lūgšanās savā kamerā, līdz ar injekcijas palīdzību tika nogalināts.

Ārējās saites 

 Par Kolbi lapā Saints.SQPN.com 
 www.kolbe.pl , 

1894. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Polijas Romas katoļu garīdznieki
Katoļu svētie
Franciskāņi
Nacistiskās Vācijas represiju upuri
Lodzas vojevodistē dzimušie
Franko

Franko var būt:

 Fransisko Franko (Francisco Franco, 1892-1975) — Spānijas valsts darbinieks;
 Giljermo Franko (Guillermo Franco, dzimis 1976) — Meksikas futbolists;
 Ivans Franko (Іван Франко, 1856-1916) — ukraiņu dzejnieks.

Uzvārdi
Leins

Leins var būt:
 Anatolijs Leins (Anatoly Lein; 1931—2018) — PSRS un ASV šahists;
 Deivids Leins (David Lane; 1938—2007) — ASV balto nacionālistu līderis un ideologs;
 Frānsiss Leins (Francis Lane; 1874—1927) — amerikāņu vieglatlēts, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs;
 Frederiks Leins (Frederick Lane; 1880—1969) — austrāliešu peldētājs, divu olimpisko zelta medaļu ieguvējs.

Uzvārdi
Nazraņa

Nazraņa (, ) ir pilsēta Krievijā, Ingušijā, Ingušijas lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Nazraņā dzīvo 63 280 (134 000) iedzīvotāji. Līdz 2000. gadam tā bija Ingušijas galvaspilsēta, bet tagad galvaspilsēta ir speciāli šim nolūkam celtā Magasa 4 km attālumā no Nazraņas.

Atsauces

Ārējās saites
Udačnija

Udačnija (; ) - pilsēta Krievijā, Jakutijā. Tajā dzīvo 15 tūkstoši iedzīvotāju. Udačnija atrodas 30 km uz dienvidiem no Ziemeļu polārā loka, 1370 km no Jakutskas un 550 km no Mirnijas. Pilsēta sāka veidoties 1955. gadā, bet dibināta tā tika 1987. gadā.

Attēli

Atsauces

Ārējās saites 

Jakutijas pilsētas
Igaunijas PSR

Igaunijas Padomju Sociālistiskā Republika (saīsināti: Igaunijas PSR;  ENSV;  ЭССР, Estonskaya Sovetskaya Sotsialisticheskaya Respublika ESSR) bija 1940. gadā Padomju Savienības okupētajā Igaunijas Republikas teritorijā līdz 1990. gadam eksistējoša padomju republika. Igaunijas PSR Augstākā padome  pieņēma rezolūciju, kas Igaunijas PSR pārdēvēja par Igaunijas Republiku. 

Igaunijas PSR
Padomju Savienība
Bijušās valstis Eiropā
1929. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1929. gada notikumi Latvijā.

Notikumi 
Latvijā bija 1 381 personīgie auto, 183 pasažieru autobusi un 728 kravas mašīnas.

 Meža kapos tika atklāts granītā kalts piemineklis bijušajam ārlietu ministram Zigfrīdam Anna Meierovicam. Naudu piemineklim saziedoja tauta.
 Rēzeknē tika izveidota Latviešu tautas universitāte.
 Rīgā notika pirmā oficiālā hokeja spēle starp Latvijas un Lietuvas komandām, kurā uzvaru ar 3:0 izcīnīja Latvija.
 Latvijā strauji popularitāti ieguva skaistumkonkursi.
 Tiek pabeigta arhitekta Pētera Federa projektētās Dobeles dzelzceļa stacijas ēkas būvniecība.

Maijs 
 27.—28. maijs — Valsts vizītē Zviedrijā viesojās valsts prezidents Gustavs Zemgals un ārlietu ministrs Antons Balodis.

Jūnijs 

 29. jūnijs — ar atbildes vizīti Rīgā ieradās Zviedrijas karalis Gustavs V.

Augusts 
 4.—25. augusts — notika parakstu vākšana tautas nobalsošanas ierosināšanai par likumprojektu "Agrārās reformas likuma papildinājums", kas paredzēja atcelt landesvēristu priekšrocības zemes iegūšanā. Likumprojekts guva plašu vēlētāju atbalstu, tāpēc Saeima to pieņēma un tautas nobalsošana nenotika.

Dzimuši 
 4. janvāris — Tālis Millers, ķīmiķis (miris 2022. gadā)
 15. janvāris — Leonards Stašs, lauksaimnieks un politiķis (miris 2000. gadā)
 18. aprīlis — Vitālijs Fjodorovs, arhitekts (miris 2019. gadā)
 24. aprīlis — Vladimirs Mihailovs (Владимир Михайлов), krievu rakstnieks (miris 2008. gadā)
 7. jūlijs — Eduards Pāvuls, aktieris (miris 2006. gadā)
 21. augusts — Vija Artmane, aktrise (mirusi 2008. gadā)
 25. oktobris — Ērika Meškovska, kinematogrāfiste, montāžas režisore
 9. novembris — Uldis Mārtiņš Klauss, ekonomists un politiķis (miris 2012. gadā)
 12. novembris — Gunārs Skriba, mežzinātnieks, Gaujas Nacionālā parka pirmais direktors (miris 2020. gadā)
 17. decembris — Edgars Liepiņš, aktieris un dziedātājs (miris 1995. gadā)

Miruši 
 10. jūnijs — Apsīšu Jēkabs, rakstnieks (dzimis 1858. gadā)
 12. septembris — Rainis (īstajā vārdā Jānis Pliekšāns) dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs (dzimis 1865. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
1930. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1930. gada notikumi Latvijā.

Notikumi 
 Rīgā uz Ķīšezera tika rīkotas Eiropas meistarsacīkstes burāšanā ar ledus jahtām.
 Tika uzsākta jauna dzelzceļa līnijas būve gar Vidzemes jūrmalu caur Limbažiem līdz Rūjienai.
 Tika atklāts jaunais Rīgas Centrāltirgus.

Aprīlis 
 9. aprīlis — Latvijā notika prezidenta vēlēšanas, kurās par prezidentu ar 55 balsīm, 34 deputātiem balsojot pret, tika ievēlēts Alberts Kviesis.

Novembris 
 2. novembris — ekspluatācijā tika nodots Rīgas Centrāltirgus, kas bija lielākā celtne Rīgā pēc Pirmā pasaules kara.

Dzimuši 
 30. janvāris — Jānis Krūmiņš, basketbolists (miris 1994. gadā)
 1. aprīlis — Dina Kuple, aktrise (mirusi 2010. gadā)
 2. maijs — Dzidra Uztupe-Karamiševa, basketboliste, trenere (mirusi 2014. gadā)
 23. maijs — Anatols Lapiņš (Anatole Lapine), Vācijas latviešu autoražotājs (miris 2012. gadā)
 6. jūlijs — Kārlis Zariņš, operdziedātājs (miris 2015. gadā)
 19. jūlijs — Jānis Tālbergs, fotogrāfs (miris 2011. gadā)
 9. augusts — Uldis Balodis, kordiriģents (miris 1992. gadā)
 17. septembris — Jānis Apals, vēsturnieks un arheologs (miris 2011. gadā)
 7. oktobris — Boriss Bērziņš, gleznotājs (miris 2002. gadā)
 17. oktobris — Jānis Vagris, LKP funkcionārs
 19. oktobris — Jānis Liepiņš, rakstnieks un ārsts (miris 2022. gadā)
 22. oktobris — Antra Liedskalniņa, aktrise (mirusi 2000.. gadā)
 23. oktobris — Centis Kriķis, diriģents (miris 2017. gadā)
 1. novembris — Ilmārs Bišers, jurists un politiķis (miris 2011. gadā)
 11. novembris — Arnolds Liniņš, aktieris un režisors (miris 1998. gadā)
 14. novembris:
 Jānis Kušķis, filologs (miris 2022. gadā)
 Jānis Pujats, Romas katoļu baznīcas kardināls
 10. decembris — Andrievs Ezergailis, vēsturnieks (miris 2022. gadā)
 12. decembris — Harijs Japiņš, riteņbraucējs un riteņbraukšanas treneris (miris 2021. gadā)
 19. decembris — Velta Skurstene, aktrise (mirusi 2022. gadā)
 20. decembris — Regīna Ezera, rakstniece (mirusi 2002. gadā)

Miruši 
 27. jūnijs — Alfrēds Audze, pulkvedis (dzimis 1897. gadā)
 18. jūlijs — Jānis Ziemeļnieks, dzejnieks un žurnālists (dzimis 1897. gadā)
 8. oktobris — Pēteris Radziņš,  Latvijas armijas ģenerālis un komandieris (dzimis 1880. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Ļenska

Ļenska (), arī Muhtuja (), ir pilsēta Krievijā, Jakutijā. Tajā dzīvo 24 475 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas Ļenas kreisajā krastā, Pieļenas plato, 840 km no Jakutskas.

Ārējās saites 

Jakutijas pilsētas
Ukrainas PSR

Ukrainas PSR (, ) bija padomju republika no 1917. līdz 1991. gadam un Padomju Savienības sastāvdaļa (1922-1991).
Galvaspilsēta Harkiva (1919–1934), vēlāk Kijiva (1934–1991).

Nosaukuma maiņa 
 Ukrainas Strādnieku, zaldātu un zemnieku padomju deputātu republika, pasludināta Harkivā 1917. gada 25. decembrī,
 Ukrainas Padomju Republika (Украинская Советская Республика), izveidota 1918. gada 17.-18. martā 
 Ukrainas Sociālistiskā Padomju Republika (Украинская Социалистическая Советская Республика), izveidota 1919. gada 10. martā
 Ukrainas Padomju Sociālistiskā Republika (Украинская Советская Социалистическая Республика), pārdēvēta 1937. gada 30. janvārī

Vēsture 

Harkivā 1917. gada 25. decembrī sanākušais 1. Visukrainas padomju kongress pasludināja Ukrainas Strādnieku, zaldātu un zemnieku padomju deputātu republikas izveidi. Līdztekus šajā laikā Kijivā nodibinājās Ukrainas Tautas Republika, rietumu daļā Rietumukrainas Tautas Republika.    
Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas dažādos reģionos nodibinātās padomju republikas 1918. gada 17.-18. martā apvienojās  Ukrainas Padomju Republikā (Украинская Советская Республика), ko aprīlī okupēja Vācijas armija.

Pēc Vācijas zaudējuma Pirmajā pasaules karā 3. Visukrainas padomju kongresā Harkivā 1919. gada 10. martā izsludināja Ukrainas Sociālistiskās Padomju Republikas (Ukrainas SPR) izveidi, kurā ietilpa sešas guberņas. Pilsoņu kara laikā Ukrainas teritorijas lielākā daļa nokļuva Baltās kustības militāro vienību kontrolē. Pēc Sarkanās Armijas uzvarām 1920. gada decembrī Ukrainas SPR parakstīja vienošanos ar Krievijas PFSR par militāras un ekonomiskas savienības izveidi. No 1920. gada septembra līdz 1921. gada martam Ukrainas PSR delegācija kopā ar Padomju Krievijas delegāciju piedalījās Rīgas miera sarunās, kurā pirmo reizi tika atzīta kā Ukrainas starptautisko tiesību pārņēmēja Ukrainas Tautas Republikas vietā.

1922. gada 29. decembrī Ukrainas SPR parakstīja vienošanos ar Krievijas PFSR, Baltkrievijas PSR un Aizkaukāza FPSR par PSRS izveidi. 
PSRS sabrukuma laikā Ukrainas PSR 1991. gada 8. decembrī parakstīja Belovežas gāršas vienošanos par NVS izveidi, kas bija formālais iemesls PSRS likvidācijai.

Ārējās saites 

Ukrainas PSR
Padomju Savienība
Bijušās valstis Eiropā
Krēsliņš

Krēsliņš (sieviešu dzimtē Krēsliņa) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „krēsls” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Kārlis Krēsliņš (1945) — virsnieks un politiķis;
 Kārlis Krēsliņš (1860—1929) —  farmaceits, mecenāts;
 Uldis Krēsliņš (1966) — vēsturnieks.

Latviešu uzvārdi
Engelsa

Engelsa () ir pilsēta Krievijā, Saratovas apgabalā. Tajā dzīvo 230,5 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Volgas kreisajā krastā, iepretim Saratovai. No 1922. līdz 1941. gadam bija Volgas Vācu APSR galvaspilsēta.

Atsauces

Ārējās saites
Skultes osta

Skultes osta ir kokmateriālu un kūdras eksporta osta Rīgas līča austrumu piekrastē Aģes upes grīvā Zvejniekciemā, aptuveni 55 km attālumā no Rīgas. Kuģu ceļu platums ir 72 m, 10 piestātnes.

Pie ostas vārtiem atjaunots Latvijas PSR laikā nogāztais piemiņas akmens ar uzrakstu "Valsts prezidenta Kārļa Ulmaņa ierosināta, Jūrniecības departamenta celta 1937.-1939. gadā tapa Skultes zvejnieku osta."

Vēsture 

1937.-1939. gados valsts Jūrniecības departaments Skultē izbūvēja zvejas ostu, kā vienu no lielākajām un modernākajām zvejnieku piestātnēm Latvijas piekrastē. LPSR laikā osta tika izmantota kā Atlantijas okeānā zvejojošu kuģu apkalpes bāze. Zvejnieku kolhoziem sabrūkot, Skultes ostas aizsērēja — dziļums bija tik niecīgs, ka varēja iebraukt un izbraukt vienīgi motorlaivas. Aģes grīvā darbojās tikai divi zivju pārstrādes cehi, kuros ražoja šprotes. 1994. gadā Saulkrastu dome pieņēma lēmumu izveidot Skultes ostas pārvaldi un aicināt uz ostu uzņēmējus.

1997. gada novembrī no ostas uzsāka kokmateriālu kravu eksportu, kas strauji pieauga 1998. gadā līdz ar Dienvidu piestātnes celtniecības pabeigšanu. Kopš 1998. gada ostā veica rekonstrukcijas darbus — padziļināja ostas pieejas kanālu un akvatoriju, izbūvēja jaunas ziemeļu un dienvidu piestātnes un kravas laukumus pie tām, kā arī rekonstruēja pievedceļus. 1999. gadā parādījās jauni kravu veidi: kamīna malka un zāģmateriāli, bet 2000. gadā — kūdras un 2001. gadā kurināmās šķeldas eksports.
No Zviedrijas tiek vestas granīta šķembas ceļu būvei. Uz Nīderlandi un Skandināviju ved kūdru, papīrmalku, kurināmo un celulozes šķeldu. 2002. gadā pabeidza Ziemeļu mola rekonstrukciju.
Kopš 2002. gada vidējais kravu apgrozījums ir ap 600 000 tonnu gadā. 2019. gadā Skultes osta bija lielākā no mazajām Latvijas ostām, pēc kravu apgrozījuma ceturtā lielākā osta Latvijā.

Sašķidrinātās dabasgāzes terminālis 
2022. gada 30. augustā LR Ministru Kabinets vienojās ierosināt Skultes sašķidrinātās dabasgāzes terminālim piešķirt nacionālo interešu objekta statusu. Projektu līdz 2024. gada rudenim plāno īstenot uzņēmums "Skulte LNG Terminal", kurā patiesie labuma guvēji ir Arnfins Unums un Pēteris Ragaušs, bet 20% Skulte LNG Terminal akciju pieder degvielas tirgotājam AS "Virši-A".

Atsauces

Ārējās saites 
 Skultes ostas mājas lapa
 4.10.1995. LR MK Noteikumi par Skultes ostas robežu noteikšanu.
 Skultes ostas piekrastes hidro- un morfodinamika
 Atzinums par ietekmes uz vidi novērtējuma darba ziņojumu Skultes ostas dienvidu mola rekonstrukcijai
 Marta Jansone. Skultes osta atgūstas no janvāra vētras. // Rīgas Apriņķa Avīze
 Guntars Gūte. Mazo ostu lielā attīstība. // Republika.lv, 13. septembris (2006)

Latvijas ostas
Single Collection

Single Collection ir igauņu grupas Vanilla Ninja singlu izlase. Singls tika izdots . Singls sastāv no dziesmu Tough Enough, Don't Go Too Fast, Liar, When the Indians Cry, Blue Tattoo singliem.

Dziesmu saraksts 

 "Tough Enough" (Radio Edit)
 "Tough Enough" (Ambient Mix)
 "Tough Enough" (Extended Version)
 "Tough Enough" (Unplugged Version)
 "Tough Enough" (Multimedia track)
 "Don't Go Too Fast" (Single version)
 "Don't Go Too Fast" (Extended Version)
 "Don't Go Too Fast" (Unplugged Version)
 "Don't Go Too Fast" (Radio Edit)
 "Don't Go Too Fast" (Multimedia track)
 "Liar" (Radio Edit)
 "Liar" (Unplugged Version)
 "Liar" (Extended Version)
 "Heartless"
 "Liar" (Multimedia track)
 "When the Indians Cry" (Radio Edit)
 "When the Indians Cry" (Unplugged Version)
 "When the Indians Cry" (Extended Version)
 "When the Indians Cry" (Multimedia track)
 "Blue Tattoo" (Radio Edit)
 "Blue Tattoo" (Unplugged Version)
 "Blue Tattoo" (Extended Version)
 "Blue Tattoo" (Multimedia track)

Ārējās saites 
 Grupas oficiālā mājaslapa /
 Informācija par singlu allmusic.com mājaslapā

2006. gada singli
Vanilla Ninja singli
Armēnijas PSR

Armēnijas PSR () bija padomju republika, Aizkaukāza PFSR (1922-1936), un vēlāk tieša Padomju Savienības sastāvdaļa (1936-1991).

Vēsture 
Armēnijas PSR izveidoja 1920. gada 29. novembrī (oficiāli 2. decembrī) Sarkanās armijas iekarotās Armēnijas republikas teritorijā. 1921. gada 16. martā pēc Padomju Krievijas-Turcijas draudzības līguma parakstīšanas Nahčivanu iekļāva Azerbaidžānas PSR sastāvā, bet pēc 1921. gada 13. oktobrī parakstītā Karsas miera līguma vēsturiski armēņu apdzīvoto Karsas apgabalu iekļāva Turcijas sastāvā. 1922. gadā Armēnijas PSR tika iekļauta Aizkaukāza PFSR sastāvā. Kad 1936. gadā Aizkaukāza PFSR likvidēja, Armēnijas PSR kļuva par tiešu Padomju Savienības subjektu.

Armēnijas PSR
Padomju Savienība
Bijušās valstis Āzijā
Koalīcija

Koalīcija ( — 'savienība'), pazīstama arī kā alianse, ir pagaidu militāra vai politiska savienība starp divām vai vairākām personām, politiskajām partijām un valstīm kopīgai rīcībai pret kādu citu valsti vai izveidotu indivīdu un politisko partiju grupu.

Koalīcijas (militāras vai politiskas) bieži vien tiek veidotas apstākļos, kad attiecīgie indivīdi, politiskās partijas vai valstis saprot, ka nospraustos mērķus nebūs iespējams sasniegt pašu spēkiem. Līdz ar to tās parasti ir spiestas meklēt atbalstu šāda veida pagaidu kopīgās savienībās.

Sinonīmu apzīmējumi vārdam "koalīcija" ir alianse, savienība, asociācija, bloks, līga, federācija, konfederācija u.tml.

Skatīt arī 
 Alianse
 Militāra savienība
 Politiska savienība

Atsauces

Ārējās saites 
 Encyclopaedia Britannica ieraksts 

Politiskās sistēmas
Diplomātija
Sizraņa

Sizraņa () ir pilsēta Krievijā, Samaras apgabalā. Tajā dzīvo 179 tūkstoši iedzīvotāju, bet aglomerācijā — par 100 000 vairāk.

Sizraņas rajona ziemeļrietumos atrodas latviešu kolonistu 1887. gadā dibinātais Vecsmiltenes () ciems.

Atsauces

Ārējās saites
Inta (pilsēta)

Inta (krievu un ) ir pilsēta Komi republikā Krievijas Federācijā. Tajā dzīvo 35 240 iedzīvotāju. Inta atrodas Lielās Intas upes kreisajā krastā (Pečoras baseins), 608 km no Siktivkaras.

Soda nometne 
No 1941. līdz 1948. gadam Intā atradās Intas Gulaga nometne jeb Intalags (), kurā ieslodzītie bija spiesti strādāt ogļu raktuvēs.  
1948. gada 28. februārī to pārveidoja par Minlagu (Минлаг, Минеральный лагерь — "Minerālā nometne") jeb 1. Īpašo nometni (Особый лагерь № 1) politieslodzītajiem ārzemniekiem. Pēc Staļina nāves 1954. gadā to pārdēvēja par "Minerālo labošanas darbu nometni" (Минеральный ИТЛ).

Piemineklis "Dzimtene" 
1956. gadā represētais latviešu tēlnieks Eduards Sidrabs Intas Austrumu kapsētā izveidoja pieminekli "Dzimtenei". Piemineklī atveidotais sievietes tēls latviešu tautas tērpā bija pret latviešu tautu vērsto represijas upuru piemiņas simbols.

2008. gadā Latvijas un Krievijas Federācijas valdības noslēdza starpvalstu vienošanos par abu pušu kara un represiju upuru piemiņas saglabāšanu un piemiņas vietu iekārtošanu abās valstīs.

2012. gada augustā pieminekli restaurēja, taču 2020. gadā to apgānīja ar kāškrustu simboliem.

Atsauces

Ārējās saites
Volgodonska

Volgodonska () ir pilsēta Krievijā, Rostovas apgabalā. Pilsētā dzīvo 172 tūkstoši iedzīvotāji. Volgodonska atrodas Rostovas apgabala austrumu daļā starp Rostovu pie Donas un Volgogradu pie Donas upes (izbūvēts Cimļanskas HES). Klimats kontinentāls, ar mēreni vēsu ziemu un ļoti siltu un saulainu vasaru. Gada vidējā temperatūra ir +8,2 °C. 

Rostovas apgabala pilsētas