joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Latvijas čempionāts badmintonā

Latvijas čempionāts badmintonā ir augstākās individuālās badmintona sacensības Latvijā, kurās tiek noskaidroti Latvijas labākie badmintonisti piecās kategorijās (abu dzimumu vienspēlēs un dubultspēlēs, kā arī jauktajās dubultspēlēs). Čempionāts tiek rīkots kopš 1964. gada (vispirms kā Latvijas PSR čempionāts badmintonā). Patlaban sacensības rīko Latvijas badmintona federācija. Savukārt no 1997. gada tiek rīkots Latvijas klubu čempionāts badmintonā.  

Visvairāk reižu čempionātā uzvarējuši Kristīne Šefere (53 reizes), tai skaitā 11 reizes uzvarot visās trijās iespējamajās kategorijās, un Eduards Loze (32 reizes). 



Uzvarētāji

Absolūtie uzvarētāji
Uzvaras trijās iespējamajās kategorijās (sava dzimuma vienspēles un dubultspēles, jauktās dubultspēles).

Visvairāk uzvaru

Kopā

Vīriešu vienspēles

Sieviešu vienspēles

Vīriešu dubultspēles

Sieviešu dubultspēles

Jauktās dubultspēles

Atsauces

 
Badmintonā
Čempionāts
Vecmelderu avoti

Vecmelderu avoti ir ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis, kas atrodas Aknīstes novada Aknīstes pagasta centrālajā daļā, Dienvidsusējas senlejas atzarā, Aknīstes nolaidenumā, Austrumlatvijas zemienes dienvidu galā. 

Senlejas nogāzes lejasdaļā  un gultnē atrodas vairāk nekā 10 pazemes ūdeņu izplūdes vietas – gan kā avoti, gan avoksnāji ar kūdras kupoliem un terasveida kūdras pacēlumiem. Lielākais no Vecmelderu avotiem atrodas senlejas atzara dienvidu malā, nogāzes lejasdaļā, netālu no dzirnavu dīķa līmeņa. Avota ūdensdeve ir 23 litri/sekundē (mērījumi izdarīti 2012. gada 2. jūlijā). Ūdens dzidrs, bezkrāsas, strautā izgulsnē oranžas dzelzs savienojumu nogulsnes un saldūdens kaļķi. Pārējie avoti un avoksnāji mazāki. Tie izplūst pārpurvotās vietās. Iztekot avoti veido 1,6 hektārus lielo Vecmelderu dzirnavezeru, vairāki avoti atrodas zem dzirnavezera ūdenslīmeņa.

Ārējās saites 
 LĢIA vietvārdu datubāze
 Vecmelderu avoti Dabas aizsardzības pārvaldes mājaslapā

Atsauces 

Latvijas avoti
Aknīstes pagasts
Latvijas dabas pieminekļi
Aknīstes Velnala

Aknīstes Velnala jeb Radžupes ala atrodas Aknīstes novada Aknīstes pagastā, Aknīstes pilsētas ziemeļaustrumu pievārtē. Garākā ala Sēlijā.

Atrodas Radžupes kreisajā krastā apmēram 2 metri virs upes līmeņa. Alas garums ir 5 metri, lielākais griestu augstums ir 1,2 metri, platums — līdz 5,1 m, pazemes platība — 13 kvadrātmetri. Alai visticamāk mākslīga izcelsme (vai arī tā mākslīgi paplašināta), jo izmantota dolomītu ieguvei kaļķu ceplim (visticamāk 19. gadsimtā). Aknīstes Velnalu 20. gadsimta trīsdesmitajos gados apmeklējuši vietējie mazpulcēni, bet Velna alas nosaukums esot izdomāts 20. gadsimta deviņdesmitajos gados — tā to esot iesaukuši bērni. 1990. gadu otrā pusē alas pieeja labiekārtota.

Ārējās saites 
 Aknīstes Velnala

Skat. arī 
 Velna alas

Latvijas alas
Aknīstes pagasts
2017. gada Lietuvas futbola čempionāta sezona

Lietuvas futbola 2017. gada sezona Žalgiris bija iepriekšējie čempioni un savu titulu šajā sezonā zaudēja Sūduvai.

Līgas 
 A lyga ir 1. līmenis (elites divīzija); 
 Pirma lyga ir 2. līmenis; 
 Antra lyga ir 3. līmenis;

A lyga 
 A lyga ir 1. līmenis (elites divīzija);

Parbaudes spēles

Pirma lyga 
 Pirma lyga – ir 2. līmenis;

Antra lyga (Vakarų zona) 
 Antra lyga – ir 3. līmenis, 2. līga, rietumu zona;

Antra lyga (Pietų zona) 
 Antra lyga – ir 3. līmenis, 2. līga, dienvidu zona;

Skatīt arī

Ārējās saites 
 RSSSF.com Lietuva 2017
 A lyga
 LFF
 lietuvosfutbolas.lt alyga

Lietuvas futbola sezona
Lietuva
2017. gads Lietuva
Venecuēlas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti Venecuēlas pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

Venecuēlas vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1948. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1998. gada.

Vasaras olimpiskajās spēlēs

Ziemas olimpiskajās spēlēs

Skatīt arī 
 Venecuēla olimpiskajās spēlēs
 Venecuēlas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
 

Karognesēji
Ar sportu saistīti uzskaitījumi
ASV Virdžīnas olimpiskajās spēlēs

ASV Virdžīnas olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1968. gada, kad vasaras olimpiskās spēles notika Meksikas galvaspilsētā Mehiko. Kopš tā laika ASV Virdžīnas ir piedalījušās gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, izņemot 1980. gada Maskavas spēles, kas pēc ASV iniciatīvas tika boikotētas. ASV Virdžīnu salas ziemas olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1988. gada, kad tās notika Kanādas pilsētā Kalgari. Kopš tā laika tās ir piedalījušās arī gandrīz visās ziemas olimpiskajās spēlēs, izņemot 2010. gada Vankūveras un 2018. gada Phjončhanas olimpiādes.

ASV Virdžīnas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījušas vienu medaļu — sudraba medaļu ieguva Pīters Holmbergs 1988. gada vasaras olimpiskajās spēlēs burāšanā.

Dalības

Sportisti Vasaras olimpiskajās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

Sportisti ziemas olimpiskās spēlēs

Sportistu skaits

Sadalījums pa olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļu tabulas 
Skatīt arī: Olimpisko medaļu skaits pēc valsts

Medaļas Vasaras olimpiskajās spēlēs

Medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs

Medaļu sadalījums olimpiskajiem sporta veidiem

Medaļnieki 

Šajā tabulā apkopoti tie sportisti, kas pēc Starptautiskās olimpiskās komitejas datiem pārstāvējuši ASV Virdžīnas.

Karognesēji

Ārējās saites 
 
 
  

Olimpiskās spēles
Valstis olimpiskajās spēlēs
ASV Virdžīnu karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti ASV Virdžīnu pārstāvji un sportisti, kas olimpisko spēļu oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.

ASV Virdžīnas vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1968. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1988. gada.

Vasaras olimpiskajās spēlēs

Ziemas olimpiskajās spēlēs

Skatīt arī 
 ASV Virdžīnas olimpiskajās spēlēs
 Venecuēlas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Atsauces

Ārējās saites 
 
  

Karognesēji
Pablo Savaleta

Pablo Savaleta (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Pārstāvējis Argentīnas futbola izlasi. Iepriekš ir spēlējis Argentīnas futbola klubā San Lorenzo, La Liga klubā Espanyol un Premjerlīgas komandās Manchester City un West Ham United.

Sasniegumi 
Espanyol

 Copa del Rey: 2005–06

Manchester City

 Anglijas Premjerlīga: 2011–12, 2013–14
 FA kauss: 2010–11
 Anglijas Līgas kauss: 2013–14, 2015–16
 FA Community Shield: 2012

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Buenosairesā dzimušie
Argentīnas izlases futbolisti
Argentīnas futbolisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
RCD Espanyol spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Nepabeigti raksti par Argentīnas futbolistiem
2016. gada Lietuvas futbola čempionāta sezona

Lietuvas futbola 2016. gada sezonā Viļņas "Žalgiris" bija iepriekšējie čempioni un aizstāvēja savu titulu arī šajā sezonā, kļūstot par Lietuvas čempioniem 7. reizi.

Līgas 
 A līga ir 1. līmenis (elites divīzija); 
 Pirmā līga ir 2. līmenis; 
 Otrā līga ir 3. līmenis;

A līga 
 A līga ir 1. līmenis (elites divīzija);

Pārbaudes spēles 
 3–3. Utenis uzvarēja.

Pirmā līga 
 Pirmā līga – ir 2. līmenis;

Otrā līga (Rietumu zona) 
 Otrā līga – ir 3. līmenis, 2. līga, rietumu zona;

Otrā līga (Austrumu zona) 
 Otrā līga – ir 3. līmenis, 2. līga, austrumu zona;

Otrā līga (Dienvidu zona) 
 Otrā līga – ir 3. līmenis, 2. līga, dienvidu zona;

Skatīt arī

Ārējās saites 
 RSSSF.com Lietuva 2017
 A lyga
 LFF
 lietuvosfutbolas.lt alyga

Lietuvas futbola sezona
Lietuva
2016. gads Lietuva
Draiskule

"Draiskule" () ir 2015. gada romantiska komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Džads Apatovs. Galvenās lomas filmā atveido Eimija Šūmere, Bills Heiders, Bri Lārsone, Kolins Kvinns, Džons Sina, Vanesa Baijere, Tilda Svintone, Ezra Millers un Lebrons Džeimss. Filmas pirmizrāde notika  South By Southwest festivālā.

Eimija Taunsenda ir jauna žurnāliste, kurai patīk lietot alkoholu un izklaidēties. Eimija netic monogāmām attiecībām, tomēr viss mainās, kad viņa iepazīstas ar sporta ārstu Āronu Konnersu.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Cīņas sports olimpiskajās spēlēs

Cīņas sports pirmoreiz tika iekļauts 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās un no tā laika ir katru nākamo spēļu programmā, izņemot 1900. gada vasaras olimpiskās spēles Parīzē.

1896. gadā olimpiskajās spēlēs cīkstoņi sacentās grieķu-romiešu stilā brīvā svara kategorijā. 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Sentluisā cīkstoņi bija sadalīti svara kategorijās un sacensības notika tikai brīvajā  cīņā. Sākot ar 1908. gada vasaras olimpiskajām spēlēm Londonā dalībnieki sacentās abos stilos, tikai 1912. gadā Stokholmā cīņas notika grieķu-romiešu stilā. Sākotnēji sacentās tikai vīrieši, sieviešu brīvā stila cīņa tika ieviesta 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās.

Plānojot 2020. gada olimpisko spēļu programmu, SOK apsvēra iespēju izslēgt cīņas sportu no olimpisko spēļu programmas, bet 2013. gada septembrī  SOK sesija Argentīnā pieņēma lēmumu atstāt cīņas sportu spēļu programmā un no 2016. gada samazināt vīriešu un palielināt sieviešu svara kategoriju skaitu. Līdz ar to pašlaik cīņas sportā sacensības notiek vīriešiem — 6 svara kategorijās gan grieķu-romiešu, gan brīvajā cīņā, sievietēm — 6 kategorijās brīvajā cīņā.

Svara kategorijas

Iegūtās medaļas (1896 — 2020)

Pārstāvniecība pa gadiem 
Cīņas sporta sacensībās piedalījās šādas valstis. Tabulā norādītie skaitļi norāda valsts komandas dalībnieku skaitu attiecīgajā olimpiādē.

Atsauces

Ārējās saites 
 Cīņas sports olimpiskajās spēlēs

Sporta veidi olimpiskajās spēlēs
S. Darjus un S. Girēna lidlauks

S. Darjus un S. Girēna lidlauks, arī Aleksotas lidlauks (; ICAO:EYKS) ir neliels lidlauks, kas atrodas Kauņas pilsētas Aleksotas seņūnijā, pilsētas dienvidrietumu nomalē. 

Lidaluks izveidots 1915. gadā Pirmā pasaules kara laikā, kad Vācija veiksmīgi ieņēma Kauņas cietoksni. Starp pasaules kariem Aleksotas lidosta kalpoja kā Lietuvas gaisa spēku galvenā bāze. Šeit tika izmēģinātas arī pirmās lietuviešu konstruātās lidmašīnas Dobi un ANBO. Tā kā Kauņa tolaik bija faktiskā Lietuvas galvaspilsēta, Aleksotas lidotsa bija galvenā civilā lidosta valstī. Lidojumi notika arī uz Rīgas Spilves lidostu. 

Pēc Lietuvas okupācijas līdz 1993. gadam, kad Krievijas armija pameta Lietuvu, lidosta kalpoja militāriem mērķiem. 20. gadsimta piecdesmitajos gados atsākās civilie lidojumi uz dažādām PSRS pilsētām, tomēr īsā skrejceļa dēļ lidostu varēja apkalpot ierobežots skaits lidaparātu modeļu. 1988. gadā regulārie civilie lidojumi tika pārcelti uz Kauņas starptautisko lidostu. 

1993. gadā lidlauks tika nosaukts Lietuvas lidotāju Stepona Darjus un Stasja Girēna vārdā. Bijušajā lidostas pasažieru terminālī iekārtots Lietuvas aviācijas muzejs.

Ārējās saites 

 S. Darjus un S. Girēna lidlauks
 Lietuvas aviācijas muzejs

Kauņa
Lidostas Lietuvā
Kauņas vēsture
Zosāda (filma)

"Zosāda" () ir 2015. gada šausmu komēdija, kas balstīta uz R. L. Staina tāda paša nosaukuma bērnu šausmu grāmatu sēriju. Filmas režisors ir Robs Letermens. Galvenās lomas filmā atveido Džeks Bleks, Dilans Minete, Eimija Raiena, Raiens Lī, Odeja Raša un Džiliana Bella. Filmas pirmizrāde notika  CineEurope.

Pusaudzis Zaks Kūpers apvienojas ar šausmu grāmatu autoru R. L. Stainu, lai uzveiktu rakstnieka izdomātos briesmoņus, kas nejauši tikuši atbrīvoti un nokļuvuši Medisonas pilsētas ielās.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Kinokomēdijas
Sony Pictures Animation filmas
Atvaļinājums (filma)

"Atvaļinājums" () ir 2015. gada komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Džonatans Goldšteins un Džons Frānsiss Dalijs. Galvenās lomas filmā atveido Eds Helmss, Kristīna Eplgeita, Leslija Manna, Beverlija D'Andželo, Rons Livingstons, Skailers Džisondo, Stīls Stebinss, Kriss Hemsvorts un Čevijs Čeiss. Filmas pirmizrāde notika .

Rastijs Grizvolds izlemj aizvest savu ģimeni ceļojumā uz "Walley World". Rastija ceļojuma mērķis ir atgriezt kaisli savās attiecībās ar sievu, kā arī atjaunot saikni ar saviem dēliem.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Es redzu vienīgi tevi

"Es redzu vienīgi tevi" () ir 2016. gada psiholoģiska romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Marks Fosters. Galvenās lomas filmā atveido Bleika Laivlija, Džeisons Klārks, Āna O'Reilija, Ivonna Strahovska, Vess Čethems un Denijs Hastons. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

Aklas sievietes Džīnas attiecības ar vīru Džeimsu sāk mainīties pēc tam, kad viņa atgūst savu redzi un atklāj satraucošas ziņas par sevi un vīru.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
ASV romantikas filmas
M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs

M. K. Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs () ir 1921. gadā dibināts mākslas muzeju komplekss, kas atrodas Lietuvā, Kauņā. 

Muzeja centrālā ēka Art Deco un agrīnā funkcionālisma stilā tika uzbūvēta starp pasaules kariem, kad Kauņa bija faktiskā Lietuvas galvaspilsēta. Lai arī muzejs primāri veltīts Mikaloja Konstantīna Čurļoņa daiļradei, tajā atrodas arī Lietuvas tautas un lietišķās mākslas priekšmeti, kā arī gleznu kolekcija no 15. līdz 20. gadsimtam. Bez centrālās ēkas Čurļoņa Nacionālais mākslas muzejs sastāv vēl no 11 struktūrvienībām Kauņā un Druskinikos. Tie ir memoriālie un mākslas muzeji, izstāžu zāles, to skaitā Velnu muzejs.

Ārējās saites 

 

Kauņa
Muzeji Lietuvā
Mākslas muzeji un galerijas Lietuvā
Saida

Saida (Pollachius virens) ir viena no divām pollaku ģints (Pollachius) zivju sugām. Sastopama Atlantijas okeāna ziemeļdaļā: gan okeāna austrumu (Eiropas), gan rietumu (Ziemeļamerikas) piekrastēs. Saida ir nozīmīgs zvejas objekts Ziemeļaustrumatlantijā. Kopējā nozveja 450 000—550 000 t gadā. Tiek uzskatīts, ka saidu resursi kopumā ir stabili un šīs zivis nav pārzvejotas. Izņēmums ir daži rajoni.

Izplatība 

Saida Atlantijas okeāna austrumdaļā izplatīta Eiropas piekrastē no Biskajas līča līdz Grenlandei, Islandei, Špicbergenai un Novaja Zemļai. Okeāna rietumos sastopama Grenlandes dienvidrietumos, areālam turpinoties cauri Hudzona šaurumam līdz Ziemeļkarolīnai, lai gan areāla dienvidos sastopama reti. Bagātīgākie saidu resursi mājo Ziemeļjūrā, Barenca jūrā un pie Islandes.

Baltijas jūrā 
Baltijas jūrā saida ir reta ieceļotāja. Lietuvas, Igaunijas un Latvijas piekrastēs (Rīgas līcī) noķerta reti, galvenokārt 1930. un 1940. gados.

Izskats 
Saida ir liela auguma zivs. Ķermeņa garums var sasniegt 130 cm, svars 21 kg. Parasti pieaugušie īpatņi ir apmēram 60 cm gari. Tai ir vārpstveida ķermenis. Apakšžoklis nedaudz garāks par augšžokli, bet jaunām zivīm vienā līmenī ar to. Taustekļu nav. Saidai ir trīs muguras un divas anālās spuras. Astes spura ar ieliekumu. Sānu līnija taisna, gaiša vai pelēka. Anālās spuras priekšējā mala ir vienā līmenī ar pirmās un otrās muguras spuras starpu. Mugura zaļganbrūna vai olīvkrāsā, sāni gaišāki, vēders sudrabaini pelēks.

Īpašības 
Saida ir jūras zivs, uzturas pelaģiālā līdz 200—250 m dziļumam. Krasta seklajos ūdeņos iepeld pavasarī, bet ziemā atgriežas dziļākos ūdeņos. Lai arī saida ir mencu dzimtas zivis, atšķirībā no Atlantijas mencas, tā ir sabiedriska un uzturas baros ūdens virsējos slāņos. Tā ir aktīva, ātra peldētāja un, meklējot barību, baros veic lielus attālumus. Mēdz veikt lielas nārsta migrācijas.

Barība 
Saida ir plēsīga, galvenokārt barojas ar zivīm (siļķēm, tūbītēm, moivām un citām nelielām zivīm) tuvu ūdens virsmai. Barojas arī ar pelaģiskajiem vēžveidīgajiem.

Vairošanās 
Dzimumgatavība iestājas 5—10 gadu vecumā, kad sasniedz 40—70 cm garumu. Nārsto atklātā jūrā 100—200 m dziļumā, Eiropas populācija laikā no janvāra līdz maijam pie ūdens temperatūras 5,5—10 °C un sāļuma lielāka par 35,2 PSV. Ziemeļamerikas populācija nārsto laikā no septembra līdz martam. Saidas mātītes auglība ir 0,2—4,0 milj. ikru, tie tāpat kā kāpuri ir pelaģiski. Mazuļi pirmajā dzīves gadā uzturas piekrastē, paisuma—bēguma joslā. Kopumā pirmos divus vai trīs gadus jaunās sidas uzturas piekrastes seklajos ūdeņos. Mazuļi aug ātri un gada vecumā jau sasniedz 20 cm garumu. Ātrāk aug reģiona deinviddaļā dzīvojošās saidas. Saida var sasniegt 15—25 gadu vecumu.

Atsauces

Ārējās saites 
ADW: Pollachius virens
Pisces: Pollachius virens (Linnaeus, 1758)
IUCN: Saithe

Pollaki
Latvijas zivis
Eiropas zivis
Ziemeļamerikas zivis
Baltijas jūras fauna
Atlantijas okeāna fauna
Islandes fauna
Grenlandes fauna
Salīdzināšanas dienas karš

Salīdzināšanas dienas karš (, Milẖemet Yom HaKipurim), Oktobra karš (, Ḥarb ʾUktōbar vai , Ḥarb Tišrīn), arī 1973. gada arābu un izraēliešu karš, bija militārs konflikts 1973. gada oktobrī Tuvajos Austrumos starp Izraēlu un Ēģiptes, Sīrijas savienību. Konflikts galvenokārt norisinājās Golānas augstienēs un Sīnāja pussalā, atsevišķas epizodēs norisinājās Suecas kanāla rietumu pusē un Izraēlas ziemeļos. Divdesmit dienas ilgušais konflikts noslēdzās ar Izraēlas militāro uzvaru.

Arābu-Izraēlas konflikts
Kari ar Izraēlu
Kari ar Ēģipti
Kari ar Sīriju
1973. gads
Domkalns

Domkalns (, ) ir kaļķakmens paugurs Tallinas centrā. Tas 20—30 metru augstumā paceļas pār apkārtni. Tā plakums ir 400x250 metrus liels un šeit atrodas Tallinas pilsētas senākā daļā — Domkalna pils (), Tallinas Doms un citas ēkas.

Kopš seniem laikiem, pakalns asociējas ar Igaunijas politisko un administratīvo centru. Mūsdienās Domkalna pils ir Rīgikogu ēka, bet Stenboka māja — Igaunijas valdības oficiālā rezidence. Igauņu folklorā kalns ir Kaleva kapa uzkalns, ko uzbēra sērojošā Kaleva atraitne Linda.

Ārējās saites 

Tallina
Sniegavīrs (filma)

"Sniegavīrs" () ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz Jū Nēsbē tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Tomass Alfredsons. Galvenās lomas atveido Maikls Fasbenders, Rebeka Fērgusone, Šarlote Geinsbūra, Vals Kilmers un Dž. K. Simonss. Filmas pirmizrāde notika  Haifas filmu festivālā.

Detektīvs Harijs Hols izpēta kādas sievietes pazušanu. Vienīgais pierādījums, kas palicis, ir sievietes šalle, kas aptīta ap kaklu sniegavīram. Drīz vien Hols saprot, ka šī pazušana ir saistīta ar citām, līdzīgām pazušanām, līdz ar to viņam ir darīšana ar sērijveida noziedznieku.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Zviedrijas filmas
Japānas filmas
Šausmu filmas
Vilcienvakte 2

"Vilcienvakte 2" () ir 2017. gada melnā komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Denijs Boils. Galvenās lomas atveido Jūens Makgregors, Jūens Bremners, Džonijs Lī Millers un Roberts Kārlails. Filmas pirmizrāde notika  Edinburgā. Filma ir turpinājums 1996. gada filmai "Vilcienvakte".

Filmas sižets notiek 20 gadus pēc "Vilcienvaktes" notikumiem. Marks Rentons, kurš vairākus gadus pavadījis ārzemēs, atgriežas Skotijā un atkal satiek savus vecos draugus.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Denija Boila filmas
Melnā Krievzeme

Melnā Krievzeme (, , ) ir vēsturisks apzīmējums tagadējās Baltkrievijas vidienes apgabaliem starp "Balto Krievzemi" (agrākās Polockas kņazistes zemēm) un "Sarkano Krievzemi" (Galīcijas-Volīnijas kņazistes zemēm). 

No 13. gadsimta tā atradās Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā, pēc tam Polijas-Lietuvas kopvalsts (1569—1795) un Krievijas impērijas (1795—1915) sastāvā. Pēc Poļu-padomju kara un 1921. gada Rīgas miera līguma to sadalīja starp Poliju un PSRS (1921—1939), pēc Polijas kampaņas šī vēsturiskā teritorija atradās Baltkrievijas PSR (1939—1941, 1944—1991) sastāvā.
 
Mūsdienās tā sadalīta Brestas, Grodņas un Minskas apgabalos, lielākās pilsētas ir Grodņa, Baranoviči, Navahrudaka, Volkoviska, Sloņima, Slucka, Ņesviža.

Skatīt arī 
 Kijevas Krievzeme

Baltkrievijas vēsture
Klīveru iela

Klīveru iela ir iela Rīgā, Kurzemes rajona Āgenskalna apkaimē, Klīversalā. Tā sākas krustojumā ar Valguma ielu, virzās ziemeļaustrumu virzienā, beidzas krustojumā ar Staraja Rusas ielu. Kopējais ielas garums — 90 metri, visā garumā klāta ar asfalta segumu. Autotransporta satiksmei atvēlētas divas braukšanas joslas, pa vienai katrā virzienā.

Vēsture 
Klīveru iela Rīgas pilsētas ielu sarakstos pirmoreiz atrodama ap 1880. gadu (pēc citiem avotiem ap 1883. gadu) ar savu tagadējo nosaukumu Klīveru iela, kas tā arī palicis nemainīgs līdz mūsdienām.

Ielas raksturojums 
Klīveru iela sākas T veida krustojumā ar Valguma ielu iepretī tās 22. namam. Visā garumā virzās taisni, ziemeļaustrumu virzienā. Apbūvēta ir tikai ielas nepāra numuru puse, pāra numuru pusē — zaļā zona ar kokiem un redzams Staraja Rusas ielas 12. nama pagalms. Iela beidzas T veida krustojumā ar Staraja Rusas ielu iepretim tās 7. namam, aiz kura atrodas viesnīcas Radisson Blu Daugava komplekss.

Ielu savienojumi 
Klīveru iela ir savienota ar šādām ielām:
 Valguma iela (neregulējams T veida krustojums, kur pāra numuru pusē esošā Valguma ielas daļa ir vienvirziena uz Torņakalna pusi)
 Staraja Rusas iela (neregulējams T veida krustojums)

Infrastruktūra 
Klīveru ielā šobrīd apbūvēti zemesgabali divās adresēs: 1 un 3, pamatā mazstāvu dzīvojamo ēku apbūve (vidēji divu līdz četru stāvu augstumā). Ielas adresēm piešķirts pasta indekss LV—1048.

Sabiedriskais transports 
Tuvākie sabiedriskā transporta maršruti kursē pa Uzvaras bulvāri un atrodas aptuveni 250 līdz 400 metru gājiena attālumā no Klīveru ielas (atkarībā no transporta veida un pieturvietas izvietojuma). Ar sabiedrisko transportu ir iespējams nokļūt ne tikai pilsētas centrā, bet arī virknē labā krasta un Pārdaugavas apkaimju.

Atsauces

Skatīt arī 
 Klīversala
 Āgenskalns

Ārējās saites 
 Klīveru iela Google Street View attēlos, Google Maps

Ielas Āgenskalnā
Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem

"Trakie Ziemassvētki ar Kūperiem" () ir 2015. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisore un viena no producentēm ir Džesija Nelsone. Galvenās lomas atveido Alans Ārkins, Džons Gudmens, Eds Helmss, Džeiks Leisijs, Daiena Kītone, Entonijs Makijs, Amanda Saifreda, Džūna Skviba, Marisa Tomei, Stīvs Mārtins un Olīvija Vailda. Filmas pirmizrāde notika  Ostinas filmu festivālā.

Filmā tiek sekots četrām Kūperu ģimenes paaudzēm tieši pirms ikgadējās ģimenes atkalsatikšanās Ziemassvētku laikā.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Tētuku kari 2

"Tētuku kari 2" () ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Šons Anderss. Galvenās lomas atveido Vills Ferels, Marks Volbergs, Linda Kardelīni, Džons Sina, Džons Litgovs un Mels Gibsons. Filmas pirmizrāde notika  Fox teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "Tētuku kari".

Breds un Dastijs beidzot ir pieraduši viens pie otra. Nu ir pienākuši Ziemassvētki, kuru laikā abiem jātiek galā ar saviem kaitinošajiem tēviem.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Sliktās mammas 2

"Sliktās mammas 2" () ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir Skots Mūrs un Džons Lūkass. Galvenās lomas atveido Mila Kūnisa, Kristena Bella, Katrīna Hāna, Šerila Hainsa, Kristīne Baranski un Sūzana Sarandona. Filmas pirmizrāde notika  Fox teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "Sliktās mammas".

FIlmā tiek sekots līdzi Eimijas, Kikī un Karlas cīņai ar viņu mātēm, kuras pēkšņi ierodas pie savām meitām Ziemassvētku brīvdienu laikā.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Augstumjoslojums

Augstumjoslojums jeb vertikālā zonalitāte ir likumsakarīga dabas apstākļu (klimata, ainavu, augāja) maiņa kalnos, mainoties augstumam virs jūras līmeņa.

Paceļoties par 1 km augstāk, gaisa temperatūra vidēji nokrīt par 6 °C. Samazinās atmosfēras spiediens, tās putekļainums, palielinās saules starojuma intensitāte. Līdz 2–3 km augstumam palielinās mākoņainums un nokrišņu daudzums, vēl augstāk tas samazinās. Lai arī saules starojuma intensitāte palielinās, gaisa temperatūra nepieaug, gluži otrādi, temperatūra samazinās, jo siltuma zudumi ir daudz lielāki par saņemto siltuma daudzumu. Platumzonalitātei un augstumzonalitātei ir daļēja līdzība.

Augstumjoslojums noteiktā vietā ir atkarīgs no ģeogrāfiskā novietojuma, augstuma virs jūras līmeņa, kalnu sistēmas reljefa, klimata, kalnu nogāzes slīpuma.

Kalni
Ekoloģija
Zviedru baznīcas drupas

Zviedru baznīcas drupas ir arheoloģiskais piemineklis, kas atrodas Siguldas novada Allažu pagasta Allažmuižā.

Baznīca celta 17. gadsimta sākumā (Vidzemē bija Zviedru laiki) no laukakmeņiem. Logu apmales, stūru krustojumi, kā arī krusta zīme darināti no Allažu šūnakmens. Ap baznīcu bijusi kapsēta.

Ārējās saites 
 Zviedru baznīcas drupas

Baznīcas Latvijā
Allažu pagasts
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Barža

Barža ir plakandibena metāla ūdens transportlīdzeklis, ar ko palīdzību tiek pārvadātas dažādas kravas upēs, kanālos, lielos ezeros, jūras un ostu akvatorijās. Ir divi baržu tipi — pašgājēji, kuriem ir savs motors, dzenskrūve un kapteiņa kajīte, kā arī stumjamās baržas, kuru pārvietošanai nepieciešami velkoņi. Baržas veids ir atkarīgs no darbības teritorijas un pārvadājamo kravu specifikas — tās var būt upju baržas vai jūras baržas, baržas ar bortiem vai platforma tipa. Ar baržām pārsvarā pārvadā smagas kravas lielos apjomos — smiltis, ogles, kokmateriālus, metāllūžņus, graudus, lielgabarīta kravas, konteinerus un daudz ko citu. Šī transportlīdzekļa priekšrocība ir spēja pārvadāt smagas kravas lielos apjomos ar mazāku degvielas patēriņu, viegli stumjot baržu pa ūdens virsmu nepieciešamajā virzienā. Svarīgi ir saprast likumsakarību — jo vairāk baržā tiek iekrauta krava, jo tā veido lielāku iegrimi ūdenī. To pārvietošanai izmanto divas pieejas — baržu var stumt no pakaļgala vai arī vilkt no priekšgala. Pārvietošanas veids ir atkarīgs no laikapstākļiem un ūdens ceļa. Baržas latviešu valodā agrāk tika sauktas arī par upes liellaivām.

Baržu kapacitāte ir atkarīga no tās garuma, platuma un iegrimes spējas. Upju baržas vidēji spēj pārvietot no 300-2000 tonnām kravas, veidojot attiecīgu iegrimi līdz 2 metriem vai nedaudz vairāk. Savukārt jūras baržas kapacitāte var sasniegt no 20000-30000 tonnām kravu, arī veidojot attiecīgu iegrimi līdz pat 5 un vairāk metriem. Upju baržas pārsvarā izmanto upēs, ezeros un ostu teritorijās. Tās parasti ir platformas tipa un ar mazāku kravas ietilpību un iegrimi. Savukārt jūras baržas izmanto tikai jūrās un ostu teritorijas. Tās parasti ir slēgta tipa platformas ar bortiem, kas spēj uzņemt lielas kravas masas, veidojot dziļāku iegrimi. Šīs baržas ir vairāk aizsargātas pret laikasptākļiem — vilņiem, vēju un lietu.

Pirmās baržas pasaulē parādījās 13. gadsimtā Francijā no vārda barge — barga. Sākotnēji vārds attiecās uz jebkuru kravas liellaivu, kas spēj veikt kādas kravas pārvadājumus. Vēlāk tai gan noteica tipu un minimālo kravas pārvadāšanas spēju. Šīs liellaivas parādījās laikā, kad Francijā lielos apjomos pa Sēnas upi tika pārvadātas vīnogas un citas kravas. Taču kā otro uzplaukumu atzīmē tieši rūpniecības un tehnisko revolūciju laikā Eiropā no 18. līdz 19. gadsimtam. Īpaši tās tika izmantotas Lielbritānijā, nodrošinot lētākos un apjomīgākos pārvadājumus valstī.

Kuģi
Laivas
Dainavas seņūnija

Dainavas seņūnija () ir seņūnija Lietuvā, Kauņas apriņķa Kauņas pilsētas pašvaldībā, pilsētas ziemeļaustrumu daļā. Pārsvarā sastāv no 20. gadsimta otrās puses dzīvojamās apbūves. Kaut arī 2005. gadā no senūnijas atdalījā tās dienvidu daļu, izveidojot Gričupes seņūniju, tā vēl aizvien pēc iedzīvotāju skaita ir lielākā seņūnija valstī.

Apskates vietas 
Kauņas Jaunapustuliskā baznīca (Kauno Naujoji apaštalų bažnyčia)
Kauņas Labā Gana baznīca (Kauno Gerojo Ganytojo bažnyčia)

Attēlu galerija

Ārējās saites
Kauņas Labā Gana baznīcas draudze

Kauņas apriņķis
Kauņa
Heinrihs fon Štorhs

Heinrihs Frīdrihs fon Štorhs (, ; dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes krievu ekonomists, viens no pirmajiem Ādama Smita teorijas popularizētājiem Krievijas impērijā. Pēterburgas zinātņu akadēmijas viceprezidents (no 1830. gada līdz 1835. gadam), slepenpadomnieks, masons.

Dzīvesgājums 
Dzimis Rīgā, Vidzemes guberņas sekretāra ģimenē. No 1778. līdz 1783. gadam mācījās Rīgas Doma skolā. No 1784. līdz 1786. gadam studēja filozofiju un jurisprudenci Jēnas Universitātē, vēlāk Heidelbergas Universitātē. 1789. gadā tika iecelts par Sanktpēterburgas kadetu korpusa pasniedzēju. 1793. gadā izdeva ceļvedi pa Sanktpēterburgu Gemählde von St. Petersburg. 1799. gadā tika iecelts par lielkņazieņu skolotāju, 1809. gadā tika iecelts par lielkņazu Nikolaja Pavloviča un Mihaila Pavloviča politekonomikas pasniedzēju. Pamatojoties uz lielkņaziem nolasītajām lekcijām 1815. gadā franciski izdeva populāro politekonomijas mācību grāmatu Cours d'économie politique ou exposition des principes qui déterminent la prospérité des nations. Tajā tika izteiktas tiem laikiem drosmīgas idejas, popularizējot un kritizējot Ādama Smita mācību. Šī iemesla dēļ tā netika tulkota krieviski un iesākumā bija populārāka Rietumeiropā nekā Krievijā.

Bibliogrāfija 
 Gemählde von St. Petersburg. 2 daļās, Hartknoch, Riga, 1794. (Bd. 1., Bd. 2.)
 Cours d'économie politique ou exposition des principes qui déterminent la prospérité des nations., St. Petersburg, 1815.
 Statistische Übersicht der Statthalterschaften des russischen Reichs nach ihren merkwürdigsten Kulturverhältnissen. Riga, 1795.
 Historisch-statistische Gemälde des russischen Reichs., Riga, 1797—1803.
 Rußland unter Alexander I., St. Petersburg, 1803—1811.
 Le revenu national considéré sous un nouveau point de vue., citu rakstu starpā, 1819.
 Considérations sur la nature du revenu national., Paris, 1824, vāciski — Halle 1825.
 Zur Kritik des Begriffes vom Nationalreichtum., Sankt Petersburg, 1827.

Ārējās saites 

1766. gadā dzimušie
1835. gadā mirušie
Brīvmūrnieki
Vācbaltieši
Krievijas ekonomisti
Rīgā dzimušie
Vācu valodā rakstošie
Franču valodā rakstošie
Zirgu tramvajs

Zirgu tramvajs jeb konka ir tramvaja veids, kas darbojas ar dzīvnieku (parasti zirgu) muskuļu spēku. Bija plaši sastopams pilsētās 19. gadsimtā, līdz to pamazām izkonkurēja elektriskais tramvajs. Mūsdienās dažkārt saglabājies vai speciāli izveidots kā tūrisma atrakcija (piemēram, Dēbelnes pilsētā Saksijā).

Pasaulē pirmais zirgu tramvajs tika ierīkots Velsā, Svonzi pilsētā 1807. gadā. Daglasā, Menas salā atrodas zirgu tramvaja līnija (Douglas Bay Horse Tramway), kas nepārtraukti darbojas kopš 1876. gada (izņemot Otrā pasaules kara gadus).

Zirgu tramvajs Latvijā 
Latvijā pirmais zirgu tramvajs tika izveidots Rīgā 1882. gada 23. augustā kā ārvalstu koncesija. Pirmās tika izveidotas trīs tramvaja līnijas:

 A — pa Basteja bulvāri līdz Tallinas ielai
 B — apkārt Vecrīgai pa Basteja bulvāri
 C — no Plosta tilta pa Maskavas ielu līdz Daugavpils ielai

Vilcējspēks bija 95 Tambovas guberņā pirkti zirgi. Ritošais sastāvs bija 19 Rīgas Krievu Baltijas vagonu fabrikā būvēti vagoni, ietilpība — 40 cilvēku. Salons bija sadalīts divās daļās — smēķētājiem un nesmēķētājiem. Ja tramvajā nebija brīvu vietu, ārpusē tika izlikti sarkani karodziņi. Vasarā tramvajs kursēja pa līnijām no pulksten 7.30 līdz 23.00, bet ziemā no 8.00 līdz 23.00. Kad 1900. gadā Rīgā atklāja elektrisko tramvaju, zirgu tramvajs tika pamazām nomainīts. 2009. gadā Rīgā, bijušajā Siena tirgū atklāja Andra Vārpas veidotu pieminekli zirgu tramvajam.

Līdz Pirmajam pasaules karam bez Rīgas Latvijā zirgu tramvajs darbojās arī Ventspilī uz sanatoriju ar kaulu tuberkulozi slimojošiem bērniem Staldzenē.

Pēc Pirmā pasaules kara darbojās arī zirgu tramvajs Tukumā kravas pārvadājumiem. 1922. gadā izveidoja zirgu tramvaja līniju Baldone—Ikšķiles dzelzceļa stacija, kas darbojās līdz Otrajam pasaules karam.

Atsauces

Ārējās saites 
 Baldones-Ikšķiles zirgu tramvajs 
 Douglas Bay Horse Tramway

Tramvajs
Zirgi
Muša (filma)

Muša () ir 1986. gada šausmu filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Deivids Kronenbergs. Filma stāsta par zinātnieku, kurš neveiksmīgā eksperimenta dēļ sācis pārvērsties par pus cilvēku, pus mušu.

Galvenās lomas filmā atveido Džefs Goldblūms, Džīna Deivisa un Džons Getss, filmas pirmizrāde notika 1986. gada 15. augustā. 1989. gadā filmai tika izdots turpinājums "Muša 2".

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gada filmas
ASV filmas
ASV romantikas filmas
Deivida Kronenberga filmas
Kauņas Tehnoloģiju universitāte

Kauņas Tehnoloģiju universitāte () ir Lietuvas valsts universitāte, kas atrodas Kauņā. 

Kauņas Tehnoloģiju universitāte, tāpat kā Vītauta Dižā Universitāte par savu priekšteci uzskata 1922. gadā dibināto Lietuvas Universitāti. No 1951. gada darbojās kā Kauņas Politehniskais institūts. No 1974. līdz 1989. gadam bija nosaukts Antana Sņečkus vārdā. 1990. gadā pārveidota par universitāti.

Universitātē ietilpst 8 fakultātes (ķīmijas tehnoloģijas, ekonomikas un biznesa, elektroinženierijas un elektronikas, informātikas, matemātikas un dabas zinātņu, mehānikas un dizaina, sociālo zinību un mākslas, celtniecības un arhitektūras), viena filiāle ar fakultātes tiesībām (Panevēžā), 5 centri un 10 institūti.

Ārējās norādes 
 
 

Universitātes Lietuvā
Kauņa
S. Darjus un S. Girēna stadions

S. Darjus un S. Girēna stadions () ir futbola un vieglatlētikas stadions Lietuvas pilsētā Kauņā. Ietilpība 9180 skatītāju. Šeit bāzējas Kauņas futbola komandas Kauņas "Stumbras" un FK Kauno Žalgiris.

Uzcelts 1925. gadā pēc lidotāja, Lietuvas fiziskās kultūras savienības vadītāja Stepona Darjus iniciatīvas. Vairākkārt rekonstruēts. No 2018. gada - rekonstrukcijā, paplašinot skatītāju skaitu līdz 15 000 skatītājiem. Netālu no stadiona atrodas Kauņas sporta halle.

Ārējās saites

Futbola stadioni Lietuvā
Vieglatlētikas stadioni Lietuvā
Kauņa
Kauņas arhikatedrālā bazilika

Kauņas Svēto apustuļu Pētera un Pāvila arhikatedrālā bazilika () ir Romas katoļu katedrāle un bazilika, kas atrodas Lietuvas pilsētas Kauņas vecpilsētā. Kauņas arhidiecēzes katedrāle.

Precīzs bazilikas celšanas laiks nav zināms, bet rakstos tā pirmoreiz minēta 1413. gadā. 1473. gadā pie bazilikas minēta skola. Baznīcas celtniecības darbi tika pabeigti tikai 1624. gadā. Baznīca cieta poļu 17. gadsimta vidus karos ar Krieviju, tomēr 1671. gadā tika atkal atjaunota. 1732. gadā tā cieta ugunsgrēkā un tika atjaunots tikai viens no diviem torņiem. 1771. gadā karalis Staņislavs Poņatovskis ziedoja līdzekļus baznīcas interjera uzlabošanai. Baznīca tika renovēta arī 1800. gadā. No 1808. līdz 1864. gadam tā piederēja augustīniešu ordenim. 1895. gadā pāvests Leons XIII pasludināja baznīcu par katedrāli, bet 1926. gadā - pāvests Pijs XI - par baziliku.

Baznīcas kriptā apglabāti bīskaps un vēsturnieks Motejus Valančs (Motiejus Valančius, 1801 — 1875) un kardināls Vincents Sladkevičs (Vincentas Sladkevičius, 1920 — 2000), bet ārpusē, pie baznīcas sienas, ir mācītāja un dzejnieka Mairoņa (Maironis, 1862 – 1932) mauzolejs.

Galerija

Ārējās saites 

 Kauņas arhikatedrālā bazilika

Baznīcas Lietuvā
Kauņa
Bazilikas
Cīņas sports 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Cīņas sports 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no deviņiem sporta veidiem. Cīņas sporta sacensīnas notika no 10. līdz 11. aprīlim. Sacensības tika aizvadītas Panatinaiko stadiona ielejā uz smilšu seguma. Sportisti varēja sacensties grieķu-romiešu cīņā, tie nebija sadalīti svara kategorijās. Cīņā nebija laika ierobežojuma, cīkstonis zaudēja, ja viņš tika nomests uz lāpstiņām. Šajās olimpiskajās spēlēs startēja 5 cīkstoņi no 4 valstīm. 

Par olimpisko čempionu grieķu-romiešu cīņā kļuva Vācijas sportists Kārlis Šūmanis, bet otro un trešo vietu ieņēma Grieķijas sportisti Georgijs Cits un Stefans Hristopuls.

Kalendārs

Medaļnieki 

Šīs medaļas piešķīra Starptautiskā Olimpiskā komiteja ar atpakaļejošu datumu; Spēļu laikā uzvarētājiem tika piešķirta sudraba medaļa, bet turpmākās vietas netika apbalvotas.

Medaļu sadalījums starp valstīm

Pārstāvētās valstis un sportisti 
Cīņas sportā startēja pieci cīkstoņi no četrām valstīm.

Valstis 
Iekavās uzrādīts cīkstoņu daudzums no valsts.

Sportisti

Atsauces

Ārējās saites 
 Starptautiskās olimpiskās komitejas rezultātu datubāze.

1896. gada vasaras olimpisko spēļu sporta veidi
 
1896
Drakonu kalni

Drakonu kalni (, , ) ir kalnu grēda Āfrikas dienvidos, Dienvidāfrikas Republikā un Lesoto. Tās augstums ir no 2000 līdz 3482 metriem virs jūras līmeņa. Augstākā virsotne ir Tabana Ntlenjana, Lesoto. Šī kalnu grēda stiepjas aptuveni 1125 km garumā.

Lielākā daļa kalnu ir iekļauti Drakensbergas parkā, kas ir iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Etimoloģija 
Afrikandu nosaukums Drakensberge cēlies no nosaukuma, ko holandiešu kolonisti deva kalnu grēdai, nosaucot to par Drakensbergen jeb Drakonu kalniem, jo tā atgādināja Pūķa muguru. Savukārt Zulu valodā ir sastopams arī nosaukums uKhahlamba, kas nozīmē "šķēpu barjera", jo vietām grēdai ir veidojušās stāvas bazalta kolonnas, kas atgādina barjeru.

Atsauces 

Dienvidāfrikas Republikas ģeogrāfija
Lesoto
Kalnu grēdas
Džonijs Anglis atgriežas

"Džonijs Anglis atgriežas" () ir 2011. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Olivers Pārkers. Galvenās lomas atveido Rovans Atkinsons, Džiliana Andersone, Dominiks Vests, Rozamunda Paika, Daniels Kalūja un Ričards Ščifs. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē. Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "Džonijs Anglis". 2018. gadā filmai iznāca turpinājums "Džonijs Anglis 3".

Šajā filmā Džonijam Anglim jāaptur starptautiski teroristi, kuri medī Ķīnas premjeru.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Kinokomēdijas
Relativity Media filmas
Džonijs Anglis 3

"Džonijs Anglis atgriežas" () ir 2018. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Deivids Kerrs. Galvenās lomas atveido Rovans Atkinsons, Bens Millers, Olga Kuriļenko, Džeiks Leisijs un Emma Tompsone. Filmas pirmizrāde Latvijā notika , savukārt Apvienotajā Karalistē pirmizrāde notika . Filma ir turpinājums 2003. gada filmai "Džonijs Anglis" un 2011. gada filmai "Džonijs Anglis atgriežas".

Pēc kiberuzbrukuma Lielbritānijā tiek atklātas visu aktīvo slepeno aģentu identitātes. Šī notikuma rezultātā Džonijam Anglim, kurš bija atvaļinājies, jāatgriežas savā darbā un jāatrod uzbrukumā vainīgais hakeris.

Atsauces

Ārējās saites 

2018. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Francijas filmas
Kinokomēdijas
Radījums

Radījums () ir 1982. gada šausmu filma, kas balstīta uz Džona Vūda Kempbela noveli "Who Goes There?". Filma ir 1951. gada filmas The Thing From Another World jauns ekranizējums. Filmā Antarktikas pētnieku grupa uzduras citplanētietim, kurš sāk pārņemt grupas biedru ārējo izskatu un uzbrukt viņiem.

Filmas režisors ir Džons Kārpenters, galvenās lomas atveido Kurts Rasels, Vilfords Brimlijs, Kīts Deivids, Donalds Mofats, T. K. Kārters, Deivids Klenons, Ričards Daizarts, Čārlzs Halahans un Kristofers Meloni. Filmas pirmizrāde notika .

Filma tiek saukta par vienu no visu laiku biedējošākajām šausmu filmām, lai gan savulaik tā tika uzskatīta par izgāšanos un nepatika ne kritiķiem, ne skatītājiem.

Atsauces

Ārējās saites 

1982. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Džona Kārpentera filmas
Žurku skrējiens

"Žurku skrējiens" () ir 2001. gada komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Džerijs Cakers. Galvenās lomas atveido Rovans Atkinsons, Džons Klīss, Vūpija Goldberga, Kuba Gudings jaunākais, Sets Grīns, Džons Lovics, Brekins Meijers, Eimija Smārta un Keitija Nadžimi. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā Lasvegasas kazino magnāts sešām cilvēku grupām dod uzdevumu noskriet 563 jūdzes no Lasvegasas kazino līdz Ņūmeksikas pilsētas Silveras dzelzceļa stacijai, kur skapī noglabāta soma ar diviem miljoniem dolāru; pirmais cilvēks, kurš šo skapīti sasniegtu, uzvarētu un iegūtu tajā esošo naudu.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Kārlis Šūmanis

Kārlis Šūmanis (; dzimis , miris ) bija vāciešu cīkstonis, vingrotājs, vieglatlēts un svarcēlājs, četrkārtējs 1896. gada vasaras olimpisko spēļu čempions.

1896. gada vasaras olimpiskās spēles 

Kārlis Šūmanis piedalījās četros dažādos sporta veidos — cīņas sportā, svarcelšanā, vieglatlētikā un vingrošanā. Piedaloties šajās olimpiskajās spēlēs, viņš kļuva par visproduktīvāko sportistu uzvarēto sacensību skaita ziņā, bet medaļu skaita ziņā viņš bija otrais aiz sava tautieša Hermaņa Veingārtnera. Olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja vienu zelta medaļu cīņas sportā un trīs zelta medaļas vingrošanā.

10. un 11. aprīlī viņš startēja cīņas sportā, grieķu-romiešu cīņā. Kurp pirmajā cīņā ātri izvarēja britu Lonsestonu Eliotu. Pusfināla kārtā viņam pretinieku nebija, līdz ar to viņš uzreiz startēja fināla kārtā. Šajā cīņā viņa pretinieks bija grieķis Georgijs Cits; cīņa ieilga un tā turpinājās nākamajā dienā, 11. aprīlī. Nākamajā rītā Šūmanis ātri vien uzvarēja Citu un ieguva savu pirmo olimpisko zelta medaļu šajās spēlēs. 

Vingrošanā viņš startēja 7 disciplīnās, no kurām divās viņš bija Vācijas vingrošanas komandas pārstāvis. No visām septiņām disciplīnām trijās — atbalsta lēciens, komandu sacensības uz līdztekām un komandu sacensībās uz vingrošanas stieņa — viņš izcīnīja zelta medaļas. Savukārt pārējās četrās disciplīnās — līdztekās, vingrošanas riņķos, vingrošanā uz stieņa un vingrošanā uz zirga viņš godalgotās vietas neieguva.

Vieglatlētikā Šūmanis startēja trijās disciplīnās. Tāllēkšanā viņš ar rezultātu 5 metri un 70 centimetri ieguva 8. vietu no deviņiem sportistiem. Bet pārējās disciplīnās, trīssoļlēkšanā un lodes grūšanā, viņa iegūtais rezultāts nav zināms. 

Svarcelšanā viņš startēja abrocīgajā grūšanā, kur paceļot 90.0 kilogramus ieguva dalīto 4./5. vietu kopā ar grieķu svarcēlāju Georgiju Papasideri.

Rezultāti

Atsauces

Ārējās saites 

 

 Find A Grave 

1869. gadā dzimušie
1946. gadā mirušie
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Vācijas cīkstoņi
Vācijas vieglatlēti
Vācijas vingrotāji
Vācijas sportisti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Cīkstoņi 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vieglatlēti 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
Vingrotāji 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1896. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Olimpiskie zelta medaļnieki vingrošanā
Vācijas olimpiskie zelta medaļnieki
Pažaisles klosteris

Pažaisles klosteris () ir klosteris Lietuvas pilsētas Kauņas austrumu nomalē, Kauņas jūras pussalā. 

Klosteri 1662. gadā nodibināja Lietuvas lielkņazistes lielkanclers Kristups Zigmants Pacs kamaldoliešu mūkiem. Baroka stila klostera celtniecība turpinājās līdz 1674. gadam un atkal atsākās 1712. gadā. 1812. gada karā klosteris tika izmantots kā franču karaspēka zirgu staļļi. Pēc Novembra sacelšanās sakāves klosteris tika nodots pareizticīgo baznīcai, kura šeit ierīkoja Požajskas klosteri (Пожайский Успенский мужской монастырь). Pēc Lietuvas valsts nodibināšanās klosteri atdeva atpakaļ katoļiem. PSRS okupācijas laikos, pēc Otrā pasaules kara, klosteri lietoja kā arhīvu, vēlāk psihiatrisko klīniku, bet 1966. gadā šeit ierīkoja koncertzāli. 1990. gadā klostera komplekss tika atdots katoļu baznīcai.

Klostera teritorijā apglabāts komponists Aleksejs Ļvovs (Алексе́й Фёдорович Львов,  1798 — 1870), Krievijas impērijas himnas Dievs, sargi Ķeizaru! (Боже, Царя храни!) mūzikas autors.

Attēlu galerija

Ārējās saites

Lietuvas klosteri
Kauņa
Adamsu ģimene (1991. gada filma)

"Adamsu ģimene" () ir 1991. gada melnā komēdija, kuras režisors ir Berijs Sonenfīlds. Galvenās lomas atveido Andželika Hjūstone, Rauls Hulija, Kristofers Loids, Kristīna Riči un Džimijs Vorkmens. Filmas pirmizrāde notika . 1993. gadā filmai iznāca turpinājums "Adamsu ģimenes dārgumi".

Blēžu grupa, kas plāno apkrāpt ekscentrisku ģimeni, tajā iesūta līdzdalībnieku, kas uzdodas par ģimenes sen pazudušo tēvoci.

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Palasta iela (Rīga)

Palasta iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Bīskapa gāti un Herdera laukumu, un beidzas krustojumā ar Jaunielu. Ielas nosaukums ir saistīts ar Pēterim I uzdāvināto ēku, kura tika saukta par palastu. Sākotnēji latviešu valodā iela tika saukta par Palejas ielu. 20. gadsimta 20. gados tā ieguva tagadējo nosaukumu.

Ielu savienojumi 
 Bīskapa gāte
 Herdera laukums
 Mazā Skolas iela
 Jauniela

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Rīga
Adamsu ģimenes dārgumi

"Adamsu ģimenes dārgumi" () ir 1993. gada komēdija, kuras režisors ir Berijs Sonenfīlds. Galvenās lomas atveido Andželika Hjūstone, Rauls Hulija, Kristofers Loids, Kristīna Riči, Džimijs Vorkmens, Kerola Keina un Džoana Kjūsaka. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir turpinājums 1991. gada filmai "Adamsu ģimene".

Adamsu ģimene cenšas izglābt tēvoci Festeru no viņa jaunās mīlestības, naudas kārās Debijas.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Kauņas Miķeļa baznīca

Kauņas Sv. Erceņģeļa Miķeļa baznīca () ir Romas Katoļu baznīca, kas atrodas Lietuvas pilsētas Kauņas centrālajā daļā. Pārdala Kauņas Brīvības aleju divās nevienlīdzīgās daļās.

Banīca neobizantiskā stilā celta 19. gadsimta beigās kā pareizticīgo katedrāle () Kauņas cietokšņa militārpersonām. Nodibinoties Lietuvas valstij, baznīca tika nodota katoļiem un kļuva par Lietuvas armijas Kauņas garnizona baznīcu. PSRS okupācijas gados tā kalpoja par izstāžu zāli. 1990. gadā katoļu baznīca ēku atguva.

Galerija

Ārējās saites 

Baznīcas Lietuvā
Kauņa
Dženifere Kapriati

Dženifera Kapriati (; dzimusi  Ņujorkā, ASV) ir bijusī amerikāņu tenisiste. Trīs reizes uzvarējusi Grand Slam un izcīnījusi zelta medaļu 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 17 nedēļas bijusi WTA ranga līdere. 

2012. gadā uzņemta Starptautiskajā tenisa slavas zālē.

Grand Slam fināli

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
ASV tenisisti
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki tenisā
Labais dēls

"Labais dēls" () ir 1993. gada psiholoģisks trilleris, kura režisors un viens no producentiem ir Džozefs Rūbens. Galvenās lomas atveido Makolijs Kalkins, Elaidža Vuds, Vendija Krūsone, Deivids Morss un Žaklīna Brūksa. Filmas pirmizrāde notika .

Divpadsmitgadīgais Marks Evanss nesen zaudējis māti. Marka tēvam Džekam jādodas uz Tokiju komandējumā, tāpēc viņš dēlu atstāj pie tantes un tēvoča, kuriem ir Marka vecuma dēls Henrijs. Laika gaitā Marks ievēro, ka Henrijs arvien vairāk izrāda vardarbīgas un psihopātiskas rakstura īpašības.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gada filmas
ASV filmas
Nelūgtie viesi

"Nelūgtie viesi" () ir 2005. gada komēdija, kuras režisors ir Deivids Dobkins. Galvenās lomas atveido Ouens Vilsons, Vinss Vons , Kristofers Volkens, Reičela Makadamsa, Aila Fišere, Bredlijs Kūpers un Džeina Sīmūra. Filmas pirmizrāde notika .

Džons un Džeremijs ir divi nelabojami siržulauzēji, kuri paslepus ielavās kāzās, lai izmantotu tajās esošo romantisko noskaņu savā labā. Abi nonāk pretrunā ar saviem uzskatiem, kad Džons satiek Klēru un iemīlas viņā.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Karstgalvis Rods

"Karstgalvis Rods" () ir 2007. gada komēdija, kuras režisors ir Akiva Šafers. Galvenās lomas atveido Endijs Sambergs, Džorma Takone, Bills Heiders, Denijs Makbraids, Aila Fišere un Īans Makšeins. Filmas pirmizrāde notika .

Rods Kimbls ir pašpasludināts kaskadieris, kurš gatavojas savam dzīves lielajam lēcienam pāri piecpadsmit autobusiem, lai savāktu naudu sava patēva Frenka sirds operācijai.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Amatu iela (Rīga)

Amatu iela ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Šķūņu ielu un beidzas krustojumā ar Meistaru ielu.

Iela izveidojās 13. gadsimtā. Sākot ar 1258. gadu ielā atradies Franciskāņu klosteris, no kura cēlies ielas senākais nosaukums – "iela pretim pelēkajiem brāļiem". 14. gadsimtā uz ielas uzcēla Lielās un Mazās ģildes ēkas un ielas nosaukums tika mainīts uz Ģildes ielu. 1936. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu.

Ielu savienojumi 
Amatu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Šķūņu iela
 Meistaru iela

Atsauces

Ārējās saites 

Ielas Vecrīgā
Centra rajons
Rīga
Šopaholiķes atzīšanās

"Šopaholiķes atzīšanās" () ir 2009. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz Sofijas Kinsellas grāmatu sērijas "Shopaholic" pirmajām divām grāmatām. Filmas režisors ir P. Dž. Hogans. Galvenās lomas atveido Aila Fišere, Hjū Dansijs, Kristena Ritere, Džons Gūdmens, Džoana Kjūsaka, Džons Litgovs, Džūlija Hagertija un Leslija Biba. Filmas pirmizrāde notika .

Rebeka Blūmvuda ir žurnāliste, kurai ir atkarība no iepirkšanās. Pārpratuma rezultātā viņa kļūst par žurnālisti žurnālā par finansēm. Jaunais darbs palīdz Rebekai stāties pretī saviem iepirkšanās laikā iegūtajiem parādiem, kā arī iemīlēties bagātā uzņēmējā.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas