joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Čiževa

Čiževa () ir pilsēta Polijas ziemeļaustrumos, Podlases vojevodistē, uz dienvidrietumiem no Visokes Mazoveckes pie Varšavas - Pēterburgas dzelzceļa līnijas. Čiževai bija pilsētas tiesības no 1738. līdz 1870. gadam. 2011. gadā pilsētas tiesības tika atjaunotas, apvienojot trīs ciemus - Čiževa-Osada, Čiževa-Zlote Jablko un Čiževa-Stacja.

Ārējās saites 

Podlases vojevodistes pilsētas
Strazde

Strazde ir ciems Talsu novada Strazdes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pie autoceļa A10  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Strazdē atrodas pagasta pārvalde, veikals, pasts, bibliotēka, brīvā laika pavadīšanas centrs. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis ir muižas komplekss ar parku.

Vēsture 

Strazde (Villa Stratzen) vēstures avotos pirmoreiz minēta 1253. vai 1291. gadā, kur kādam Hermanam Toranam pieder 14 arkli zemes kā ordeņa lēnis. 1324. gadā minēts ciema Strassze, bet 1352. gadā — Stradze. 

Ciems izveidojies ap bijušās Lielstrazdes muižas (Groß-Strasden) centru. 
No 1918. līdz 1974. gadam un pēc 1992. gada pagasta (ciema padomes) centrs.

Atsauces

Ārējās saites 
 Talsu Vēstis. Strazdes pagasta sirds pārtop atbilstoši laika garam

Latvijas pagastu centri
Katlakalna evaņģēliski luteriskā baznīca

Katlakalna evaņģēliski luteriskā baznīca ir luterāņu dievnams Katlakalnā, Ķekavas novadā. Pēc atgriešanās no izsūtījuma par draudzes mācītāju ilgu laiku kalpoja LU teoloģijas profesors un Latvijas baznīcas vēsturnieks Roberts Emīls Feldmanis.

Netālu no baznīcas atrodas Katlakalna kapi, kuros apbedīts vācbaltu publicists un rakstnieks Garlībs Merķelis.

Vēsture 

Zviedru Vidzemes laikā 1636. gadā Rīgas pilsēta iegādājās Mazjumpravas muižu, kuras zemes atradās abos Daugavas krastos. Kopš tā laika Katlakalna draudze ietilpa Akmeņsalas draudzes novadā, kas administratīvi pakļāvās Rīgas patrimoniālajam apgabalam. Jau 17. gadsimtā Katlakalnā pie Daugavas krasta atradusies baznīca, 1732. gadā uzcēla jaunu koka baznīcas ēku.

1792. - 1794. gadā priedēm apaugušā pakalnā pie kapsētas uzcēla tagadējo mūra baznīcas ēku, kuru projektēja Rīgas pilsētas galvenais būvmeistars Kristofs Hāberlands.

Zināmie draudzes mācītāji 
 Pēteris Bauers (1635-1637)
 Johans Berdings (1637-1645)
 Johans Beninghauzens (1646-1659)
 Pēteris Štāls (1660-1691)
 Andrejs Švarcs (1691-1697)
 Antons Gildenštats (1697-1702)
 Statins Grīnvalds (1702-1709)
 Hermanis Millers (1709-1710)
 Kristaps Volters (1718-1721)
 Antons Bērenhofs (1721-1734)
 Johans Šrēders (1734-1742)
 Johans Geše (1742-1747)
 Matīss Holsts (1747-1757)
 Johans Kristaps Geriks (1754-1759)
 Georgs Portens (1759-1799)
 Johans Gotlībs Kenšels (1799-1800)
 Krišjānis Gustavs Hofmanis (1800-1806)
 Kārlis Voleids (1806-1810)
 Kārlis Kristaps Leitners (1810-1828)
 Konrāds Emanuels Krēgers (1826-1866)
 Teodors Krēgers (1866-1883)
 Ervīns Runclers (1884-1894)
 Ervīns Gross (1898-1907)
 Gustavs Keinbergs (1907-1919)
 Roberts Emīls Feldmanis (1955-1995)
 Māris Ziemelis (pašlaik)

Celtne 
Baznīca tiek uzskatīta par vienu no labākajiem Hāberlanda realizētajiem projektiem. Baznīcas būvapjoms bija pilnīgi neraksturīgs tā laika izpratnei par kulta celtni. Tā ir apaļas formas celtne, kas pārsegta ar sfērisku kupolu un organiski iekļaujas apkārtnes ainavā. Katlakalna baznīcas projekts veidots Romas Panteona klasiskajās proporcijās. Atsevišķās baznīcas detaļās vēl ir jūtama baroka ietekme.

Ēkas unikālais risinājums vislabāk izjūtams iekštelpā, ko veido vienota, pārskatāma un gaiša zemkupola telpa. Kupola forma nodrošina baznīcā īpatnēju akustiku. Altāris novietots pretī ieejas durvīm un labi saredzams no jebkuras vietas. Starp kolonām novietotā altārglezna attēlo populāro sižetu par Kristu un Pēteri satrakotajos viļņos. Koncentrēšanās uz altāri kā telpas idejisko centru panākta ar baznīcas solu izkārtojumu koncentriskos lokos ap mazo, iekšējo apli.

Katlakalna baznīcā atrodas vairāki 18.—19. gadsimtu dievkalpojumu piederumi (vīna kausi, svečturi u.c.).

Baznīcai veikti vairāki kosmētiskie remonti, bet 2014. gadā tika uzsākta celtnes restaurācija, kas ilga divus gadus. Fasāde ieguvusi vēsturisko krāsojumu un jumtu, kā arī laternu, kas ēkai nodrošināja vēdināšanu. Restaurēta arī altāra glezna. Restaurācijas laikā virs kanceles izveidoja vēsturisko baldahīnu, kā arī ierīkoja apskaņošanas sistēmu.

Atsauces 

Ķekavas novads
Luterāņu baznīcas Latvijā
Komārno

Komārno (, , , ) ir pilsēta Slovākijas dienvidrietumos, Donavas kreisajā krastā, pie Vāhas ietekas Donavā. Tā ir robežpilsēta ar Ungāriju, pretējā Donavas krastā atrodas ungāru pilsēta Komāroma (vēsturiski tā bijusi viena pilsēta abos upes krastos). No vairāk kā 36 tūkstošiem pilsētas iedzīvotāju 53,8% ir ungāri un 33,5% slovāki. No 17. gadsimta pilsētā eksistē serbu kopiena.

Vēsture 
1. gadsimtā mūsdienu Komārno apkārtnē atradās Romas impērijas Panonijas provinces apdzīvotas vietas Brigetio un Kelemantija. 4. gadsimtā romiešus padzina barbari, 6. gadsimtā te ieradās avāri un slāvi. 9. gadsimtā šai teritorijā ieradās ungāri un 10. gadsimtā uzbūvēja savu cietoksni, kas rakstos pirmo reizi minēts 1075. gadā. 1265. gadā Ungārijas karalis Bēla IV Komāromai piešķīra pilsētas tiesības. 16. gadsimtā, lai aizsargātos no Osmaņu impērijas iebrukumiem, uzcelts varenais Vecais cietoksnis, bet 17. gadsimtā - otrs, Jaunais cietoksnis (19. gadsimtā pārbūvēts par vienu no nozīmīgākajiem cietokšņiem Austroungārijas aizsardzības sistēmā). 18. gadsimtā Komāroma bija viena no plaukstošākajām Austrijas pilsētām, 1745. gadā karaliene Marija Terēzija tai piešķīra brīvpilsētas tiesības.

Pēc Pirmajam pasaules karam sekojošās Austroungārijas sadalīšanas, pilsēta tika sadalīta starp divām valstīm. Lielākā daļa nonāca Čehoslovākijā (lai gan te dzīvoja pārsvarā ungāri), bet pilsētas daļa Donavas labajā krastā palika Ungārijai. Pēc Otrā pasaules kara Komārno bija ČSSR sastāvā, bet kopš šīs valsts sadalīšanas ietilpst Slovākijā.

Ekonomika
Pilsētā atrodas kuģu būves uzņēmums Slovenské lodenice Komárno.

Iedzīvotāji 
Pēc 2011. gada datiem vairums pilsētas iedzīvotāju ir ungāri (53,8 %), dzīvo arī slovāki (33,5 %). Pēc reliģiskās pārliecības - katoļi (53,5 %), reformāti (12,6 %), luterticība (3,9 %).

Ievērojamas personības 
Komārno dzimuši ungāru dramaturgs Mors Jokai (Jókai Mór, 1825-1904), Ungārijas karalis Ladislavs Postums (V. László, 1440-1457), komponists Francs Lehārs (Franz Lehár, 1870-1948), kanādiešu kinorežisors Aivans Raitmans (Ivan Reitman, 1946) un endokrinologs Hanss Selje (Hans Selye, 1907–1982).

Ārējās saites 

 Pilsētas oficiālā mājaslapa 

Slovākijas pilsētas
Nitras apgabala pilsētas
Kāķīši

Kāķīši ir ciems Talsu novada Strazdes pagastā. Izvietojies pie Strazdes—Oksles ceļa  no pagasta centra Strazdes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Kāķīši izveidojušies ap bijušās Kāķīšu muižas (Jaunmuižas; Neuhof) centru. Kopš 1851. gada Kāķīšos atrodas bērnu patversme (tagad Strazdes bērnu nams). Muižas pils un parks ir vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļi.

Atsauces
Trojs Maklūrs

Trojs Maklūrs () ir izdomāts tēls animētā televīzijas seriālā "Simpsoni".

Troju ierunāja aktieris Fils Hartmans, pirmoreiz viņš televīzijā parādījās "Simpsonu" otrās sezonas sērijā Homer vs. Lisa and the 8th Commandment. Viņš parasti filmējās dažādās reklāmās un mācību filmās. Septītās sezonas sērijā A Fish Called Selma viņam bija atvēlēta galvenā loma, sērijā viņš apprecējās ar Selmu Buvjē, lai apklusinātu sabiedrības runas par viņa privāto dzīvi un atsāktu filmēties pazīstamos kinoprojektos. T. Maklūra tēls tika balstīts uz Troju Donahjū, Dagu Maklūru, kā arī pašu F. Hartmanu. Pēc Harmaņa nāves seriāla veidotāji izlēma vairs tajā neizmantot T. Maklūra tēlu, tādējādi viņa pēdējā parādīšanās reize seriālā bija 10. sezonas 3. sērijā Bart the Mother. Viņš ir viens no "Simpsonu" pazīstamākajiem tēliem.

Ārējās saites 
 "Simpsonu" oficiālā mājaslapa 
 IMDb profils  

"Simpsonu" tēli
Animācijas tēli

de:Figuren aus Die Simpsons#Troy McClure
Mazstrazde

Mazstrazde ir ciems Talsu novada Strazdes pagastā. Izvietojies pie autoceļa A10  no pagasta centra Strazdes,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojušies pie bijušās Mazstrazdes muižas (Klein-Strasden) centra. Pie Mazstrazdes atrodas piemiņas akmens sarkano partizānu komandierim Kārlim Paldiņam.

Atsauces
Vladimirs Kirpičņikovs

Vladimirs Kirpičņikovs (dzimis  Rīgā) ir Latvijas krievu izcelsmes šahists, Latvijas čempions šahā 1974. gadā.

Šahista karjera 
Vladimirs Kirpičņikovs šahu sāka spēlēt 10 gadu vecumā. Par PSRS sporta meistaru šahā viņš kļuva 1968. gadā. 1974. gadā Vladimirs Kirpičņikovs kopā ar Juzefu Petkēviču dalīja pirmo vietu Latvijas šaha čempionātā un vēlāk abi tika pasludināti par tā gada Latvijas čempioniem šahā. 1977. gadā Vladimirs Kirpičņikovs uzvarēja Latvijas meistaru turnīrā un iekļuva Jūrmalas starptautiskajā turnīrā.
Vladimirs Kirpičņikovs ir bijis arī dažādu Latvijas šaha komandu dalībnieks. PSRS Tautu spartakiādēs viņš ir spēlējis 1967. un 1975. gadā, bet "Daugavas" komandas sastāvā viņš ir piedalījies PSRS komandu kausa izcīņā šahā 1968., 1971. (izcīnījis trešo vietu pie 5. galdiņa), 1974. un 1976. gados.

Nozīmīgākās sacensības 

 1974. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
 1976. gads, 4. vieta Latvijas šaha čempionātā.
 1977. gads, 1. vieta Latvijas meistaru šaha turnīrā.
 1987. gads, 4. vieta Latvijas šaha čempionātā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., 36. - 38. lpp.

1948. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas šahisti
PSRS šahisti
Latvijas krievi
1191. gads

1191. gads () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

Notikumi 
 14. aprīlis — Celestīns III kļuva par 175. Romas pāvestu.
 12. jūlijs — Trešais krusta karš: ar kristiešu uzvaru beidzās Ako pilsētas aplenkums.
 7. septembris — Trešais krusta karš: notika Arsufas kauja, kurā Ričards Lauvassirds uzveica Ēģiptes un Sīrijas sultānu Saladīnu.

Nezināms datums 
 Romas pāvests Celestīns III kronēja Henrihu VI Hohenštaufenu par Svētās Romas valdnieku.
 Novgorodas kņazs Jaroslavs Vladimirovičs kopā ar pleskaviešiem ieņēma Tērbatas pilsētu, nodedzināja un izpostīja.

Dzimuši

Miruši 
 27. marts — Klements III, Romas pāvests (dzimis aptuveni 1130.)
Salsa

Salsa ir partnerdejas forma, kas sasaucas ar salsas mūziku, tomēr reizēm salsa tiek izpildīta gan solo suelta, gan Rueda de Casino, kas tiek dejota aplī mainoties partneriem. Salsa var būt improvizēta vai arī tiek dejota pēc iepriekš zināmas kombinācijas.

Salsa ir īpaši populāra visā Dienvidamerikā, kā arī Ziemeļamerikā, Eiropā, Austrālijā un dažās Āzijas un Tuvo Austrumu valstīs.

Izcelsme 

Salsas deju kustības izcelsme ir 1930. gadi Cuban Son mūzikas stila dejas, konkrētāk, no Son montuno ritmiem. Spēcīga ietekme ir bijusi no tādām afro-kubiešu folkloras dejām kā Danzon, Mambo, Guaguanco.

Mūsdienās ir daudz, dažādu salsas stilu, kurus ir ietekmējis ģeogrāfiskais novietojums un kultūru dažādība. Vispopulārākie salsas stili ir 
Kali stils (no Kolumbijas), Kubiešu stils (Casino), LA stils", New York stils, un Puertorikāņu stils.

Atsauces 

BailaRico - Salsa, Bachata, Cha Cha sociālo deju skola
That dance - salsas studija

Salsa

fr:Salsa#La danse
Nikosijas APOEL

APOEL F.C. (; saīsinājums no Αθλητικός Ποδοσφαιρικός Όμιλος Ελλήνων Λευκωσίας —  Athletikos Podosferikos Omilos Ellinon Lefkosias) ir profesionāls futbola klubs no Nikosijas, Kipras. Tas ir viens no Kipras Futbola asociācijas dibinātājiem. APOEL ir viens no valsts slavenākajiem futbola klubiem, kā arī Kipras panākumiem bagātākais klubs. Tas ir izcīnījis 28 čempiona titulus, 21 Kipras kausu un 14 superkausus. Kluba lielākais panākums Eiropas klubu sacensībās ir kvalificēšanās ceturtdaļfinālam 2011.—2012. gada UEFA Čempionu līgas sezonā. Tas ir pirmais un pašlaik vienīgais Kipras klubs, kas spējis izkļūt no UEFA Čempionu līgas grupas. APOEL tika dibināts 1926. gadā. Mājas spēles tas aizvada GSP stadionā.

Sasniegumi 
 Kipras Pirmā divīzija
 Čempioni (28): 1935–36, 1936–37, 1937–38, 1938–39, 1939–40, 1946–47, 1947–48, 1948–49, 1951–52, 1964–65, 1972–73, 1979–80, 1985–86, 1989–90, 1991–92, 1995–96, 2001–02, 2003–04, 2006–07, 2008–09, 2010–11, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017-18, 2018-19
 Kipras kauss
 Kausa ieguvēji (21): 1936–37, 1940–41, 1946–47, 1950–51, 1962–63, 1967–68, 1968–69, 1972–73, 1975–76, 1977–78, 1978–79, 1983–84, 1992–93, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1998–99, 2005–06, 2007–08, 2013–14, 2014–15
 Kipras superkauss
 Kausa ieguvēji (13): 1963, 1984, 1986, 1992, 1993, 1996, 1997, 2002, 2004, 2008, 2009, 2011, 2013, 2019

Atsauces

Ārējās saites 

 

Kipras futbola klubi
Tors (filma)

"Tors" () ir 2011. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Kenets Brana. Filma ir balstīta uz Marvel Comics tāda paša nosaukuma tēlu. Filma ir stāsts par dievu Toru, kurš tiek nosūtīts dzīvot no Asgardas uz Zemi. Tur viņš sāk veidot attiecības ar zinātnieci Džeinu Fosteri. Taču Toram ir jāaptur savs brālis Loki, kurš vēlas kļūt par jauno Asgardas karali.

Galvenās lomas filmā atveido Kriss Hemsvorts, Natālija Portmane, Toms Hidlstons, Entonijs Hopkinss, Stellans Skašgords, Keta Denningsa un Idriss Elba. Filmas pirmizrāde notika  Austrālijā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un guva labus komerciālos panākumus. 2013. gadā tika izdots turpinājums "Tors: Tumsas karaļvalsts".

Atsauces

Ārējās saites 
 

2011. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Marvel Cinematic Universe
Keneta Branas filmas
Codex Atlanticus

Codex Atlanticus, latviski reizēm nepareizi saukts par Atlantisko kodeksu, ir Leonardo da Vinči 1119 lappušu biezs rokraksts. Lappuses tiek datētas no 1478. līdz 1519. gadam, tās satur rasējumus un dažādu tēmu pierakstus — aerodinamika, ieroči, mūzikas instrumenti, matemātika, botānika un citas tēmas. Rokrakstu sastādīja Pompeo Leoni no atsevišķām lapām, kas bija pie viņa nonākušas. Pašreiz rokraksts atrodas Milānā, Ambroziānas bibliotēkā. Codex Atlanticus veidots atlanta formātā un sastāv no iesietām rokraksta lapām, šādu iesējumu dēvē par kodeksu.

No 1968. līdz 1972. gadam rokraksts tika restaurēts. 2006. gada aprīlī Karmena Bambaha no Metropolitēna mākslas muzeja pamanīja uz dokumentiem krāsainus plankumus, ko uzskatīja par pelējumu, kā arī lappušu uzbriešanu. Viņa vērsās pie Džanfranko Ravazi un Florences restaurācijas institūta (Opificio delle pietre dure). Tomēr, kā noskaidrojās 2008. gada oktobrī, plankumi bija ķīmiskas dzīvsudraba sāļu pēdas, kas tika uzklāti aizsardzībai pret pelējumu.

2009. gada septembrī Codex Atlanticus tika izstādīts. Rokrakstu izstādīja pa daļām — 50 lapas vienā izstādē. Katra izstāde ilga trīs mēnešus. Pirmā notika Milānā 2009. gada septembrī, pēdējā bija paredzēta 2015. gadā.

Atsauces 

Grāmatas
Leonardo da Vinči
Kabile

Kabile ir ciems Kuldīgas novada Kabiles pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Riežupes krastā pie autoceļa P121  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Kabilē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bibliotēka, pasts, ģimenes ārsta prakse, pils muzejs un amatniecības un rokdarbu muzejs. Kabiles muižas ansamblis ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

Vēsture 
Kabile vēstures avotos pirmoreiz pieminēta 1253. gada 4. aprīļa Kursas dalīšanas līgumā kā Kabele ( vai Kabilwen) Vanemas zemē. Pēc šī līguma noslēgšanas starp Vācu ordeni un Kurzemes bīskapu Heinrihu Kabile piederēja Kuldīgas komturijai. Vēlāk Kabiles nosaukums () minēts 1331. gadā sakarā ar ordeņa pils būvi un 1422. gadā feodālo īpašumu izlēņošanas gadījumā.

Ordeņa pastāvēšanas beigu posmā Kabile bija saimniecības muiža. Kabiles muiža piederējusi Heinriham Soblekam (16. gs.), Johanam Dītriham fon Bēram un viņa dzimtai (17.—18. gs.), Heinriham Dītriham Vilhelmam fon Keizerlingam (19. gs.), firstam Oto Andreasam Līvenam (19./20. gs).

Mūsdienu apdzīvotā vieta veidojusies ap muižas centru. Latvijas PSR laikā attīstījās kā kolhoza «Kabile» centrālais ciemats.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Jere Karalahti

Jere Karalahti (; dzimis 1975. gada 25. martā) ir bijušais somu hokejists, aizsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 149 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Losandželosas "Kings" un Našvilas "Predators". Karjeras lielāko daļu aizvadījis SM līgā. Somijas izlases sastāvā izcīnījis četras medaļas Pasaules čempionātos, divas reizes tiekot iekļauts arī turnīra simboliskajā izlasē.

Spēlētāja karjera 
Uzaudzis Helsinkos, Karalahti turpat arī iesāka savu profesionālā spēlētāja karjeru, 1993.—94. sezonā debitējot SM līgas kluba Helsinku "HIFK" rindās. Aizsargam komandā izdevās nostiprināties, un 1998. gadā Karalahti "HIFK" rindās kļuva par Somijas čempionu hokejā. Kluba rindās viņš spēlēja līdz pat 1999. gadam, kad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

Karalahti pievienojās Losandželosas "Kings" rindām, kas somu aizsargu bija izvēlējusies 1993. gada NHL draftā. Pēc pārliecinošas pirmās sezonas, Karalahti spēles laiks tika samazināts, attiecīgi aizsargs pieprasīja tikt aizmainīts. Visbeidzot, 2001. gadā tas arī notika, Karalahti pievienojoties Nešvilas "Predators" rindām. Pēc 2001.—02. sezonas noslēgumā hokejists tika pieķerts narkotiku lietošanā, NHL viņu diskvalificēja uz sešiem mēnešiem, un hokejists atgriezās Eiropā.

Karalahti atgriezās Helsinku "HIFK" rindās, kļūstot par vienu no komandas vadošajiem aizsargiem. 2005.—06. sezonā hokejists pildīja komandas kapteiņa pienākumus. "HIFK" līgumu ar Karalahti nepagarināja, attiecīgi aizsargs 2007. gadā pievienojās Oulu "Karpat" rindām. "Karpat" spēlētāju atlaida pēc tam, kad viņš tika arestēts. No 2008. līdz 2010. gadam Karalahti spēlēja Vācijas hokeja līgas klubā Hamburgas "Freezers", taču tad pievienojās Espo "Blues" vienībai.

2011. gada vasarā Jere parakstīja līgumu uz vienu sezonu ar KHL klubu Minskas "Dinamo". 2011.—12. sezonā Karalahti, pateicoties līdzjutēju balsojumam, tika izvēlēts dalībai 2012. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē. 2012.—13. gada sezonā pildījas "Dinamo" kapteiņa funkcijas.

2013. gada augustā noslēdza līgumu ar SM līgas klubu Helsinku "Jokerit". Turpināja spēlēt tā rindās arī 2014.—15. gada sezonā, kad "Jokerit" pārcēlās uz KHL, taču sezonas gaitā noslēdza līgumu ar Zviedrijas hokeja līgas vienību HV 71. Pēc 2015.—16. gada sezonas noslēdza karjeru.

Somijas hokeja izlases rindās Karalahti spēlējis septiņos Pasaules čempionātos, 1998., 1999. un 2014. gadā izcīnot sudraba, bet 2000. gadā — bronzas medaļas. 1998. un 1999. gadā tika iekļauts čempionāta simboliskajā izlasē.

Ārējās saites 

1975. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Našvilas "Predators" spēlētāji
Oulu "Karpat" spēlētāji
Minskas "Dinamo" spēlētāji
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēles dalībnieki
SM līgas čempioni
Hamburgas "Freezers" spēlētāji
Helsinkos dzimušie
Guntars Antoms

Guntars Antoms (dzimis  Rīgā) ir advokāts un starptautiskais meistars šahā, kas uzvarējis Latvijas šaha čempionātā 2001. gadā.

Šahista karjera 
Guntara Antoma pirmais panākums šahā bija 14 gadu vecumā, kad viņš ieguva 4. vietu Latvijas skolēnu čempionātā. Pēc trim gadiem viņš kopā ar Edvīnu Ķeņģi dalīja pirmo vietu Latvijas jauniešu čempionātā. Guntars Antoms ir bieži piedalījies Latvijas šaha čempionāta finālos, bet 2001. gadā viņam izdevās izcīnīt Latvijas čempiona titulu, apsteidzot lielmeistarus Viesturu Meijeru, Arturu Neikšānu, Jāni Klovānu, Zigurdu Lanku un Ilmāru Starostītu. Tajā pašā gadā viņš ieguva arī FIDE starptautiskā meistara nosaukumu. Guntars Antoms ir Latvijas šaha federācijas viceprezidents un valdes loceklis.

Jurista karjera 
Guntars Antoms ir beidzis Rīgas 2. vidusskolu (1978) un Latvijas Universitātes Juridisko fakultāti (1983). No 1984. gada bijis izmeklētājs Rīgas pilsētas Ļeņingradas rajona prokuratūrā, no 1985. gada - izmeklēšanas daļas prokurors, bet no 1988. gada februāra līdz 1988. gada oktobrim - sevišķi svarīgu lietu izmeklētājs. Pēc tam darbojies dažādos juridiskos amatos. No 1993. gada 12. aprīļa zvērināts advokāts savā birojā. Guntars Antoms ir Baltijas starptautiskās šķīrējtiesas prezidija loceklis un Latvijas Krimināllietu advokātu biedrības biedrs.

Nozīmīgākās sacensības 

 2001. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
 2001. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Eiropas šaha komandu čempionātā pie 4. galdiņa (+0, =2, -2).
 2004. gads, piedalījies Latvijas komandas sastāvā Pasaules šaha 36. olimpiādē pie 2. rezerves galdiņa (+1, =1, -2).

Atsauces

Literatūra 
 Latvijas advokatūra. Advokāti, zvērināti advokāti un zvērināto advokātu palīgi biogrāfijās. 1944-2010. Sast. Dr.hist. Valters Ščerbinskis. – Rīga: Latvijas Zvērinātu advokātu padome, 2011. , 55.lpp.

Ārējās saites 

1960. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas juristi
Latvijas advokāti
Latvijas šahisti
PSRS šahisti
Rīgas Valsts 2. ģimnāzijas absolventi
Mans draugs Sokrātiņš

"Mans draugs Sokrātiņš" ir 1984. gada latviešu padomju televīzijas spēlfilma. Filmas režisors ir Andris Rozenbergs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā pēc Vladimira Žeļezņikova stāsta "Katrs ilgojas pēc suņa" motīviem.

Sižets 
Raimonds, ko draugi iesaukuši par Sokrātiņu viņa taisnīguma izjūtas dēļ, mācās ceturtajā klasē vienā no Rīgas skolām. Vecāki bieži ir komandējumos un Raimondu pieskata vectēvs, izbijis jūrnieks. Kādu vakaru pie vectēva ciemos atnāk tālo reisu kuģa kapteinis, sens vectēva biedrs un Raimonds noklausās viņu sarunu. Draugi atminas jaunības gadus un kapteinis pastāsta par dārgumiem, kas it kā ir paslēpti tajā mājā, kur viņi dzīvoja pirms kara. Sokrātiņš nolemj, ka kapteinis grib dārgumus piesavināties. Viņš par dārgumiem izstāsta draugiem un pēc stundām dodas uz veco māju. Kad kļūst skaidrs, ka nekādu dārgumu nav, sadusmotie dārgumu meklētāji piekauj iniciatoru.

Lomās 
 Raimonds Pavlovs — Sokrātiņš
 Jānis Upmalis — Jānis Kulakovs
 Krists Kalniņš — Krists
 Normunds Veinbergs — Žirafe
 Dace Balode — Dace
 Mairita Baranovska — Mairita
 Anna Viduleja — Anna Kulakova
 Kristīne Klētniece — Kristīne
 Arnis Līcītis — skolotājs Arnolds
 Valdemārs Zandbergs — Sokrātiņa vectēvs

Epizodēs:
 Uldis Dumpis — Jāņa un Annas tēvs
 Uldis Vazdiks — Sokrātiņa tēvs
Marina Janaus, Oļģerts Kroders, Romualds Ancāns un Rīgas skolu audzēkņi

Interesanti fakti 
 Skolēnu lomās nākamā kinorežisore Anna Viduleja un Imanta Kalniņa dēls Krists Kalniņš.
 Marinas Janaus kinodebija.

Filmēšanas grupa 
 Režisors: Andris Rozenbergs
 Scenārija autors: Vladimirs Žeļezņikovs
 Operators: Rihards Pīks
 Komponists: Imants Kalniņš
 Mākslinieks: Gunārs Balodis
 Skaņu režisors: Igors Jakovļevs

Ārējās saites 

 Filmas profils portālā Kino Muzejs

Video 

1984. gada Latvijas PSR filmas
Rīgas Kinostudijas filmas
Ivans Kuļibins

Ivans Kuļibins (; dzimis , miris ) bija krievu mehāniķis un izgudrotājs.

Kuļibins ir izgatavojis unikālu kabatas pulksteni. Tā korpusā bez pulksteņa mehānisma vēl atradās stundu zvana sistēma, muzikālais aparāts, kas atskaņoja dažas melodijas, un sarežģīts miniatūra teātra automāta mehānisms ar kustīgām figūriņām (mūsdienās pulkstenis glabājas Ermitāžā). No 1769. gada 30 gadus Kuļibins vadīja Pēterburgas zinātņu akadēmijas mehānikas darbnīcu. Vadījis astronomisko, fizikas un navigācijas iekārtu un instrumentu izstrādi. Uz 1772. gadu Kuļibins bija izstrādājis vairākus 300 metrus gara, vienas arkas tilta pār Ņevu projektus. Turpmākajos gados Kuļibins izgudroja un izveidoja daudzus oriģinālus mehānismus, mašīnas un aparātus. Starp tiem — lukturi-prožektoru ar parabolisko atstarotāju no maziņiem spoguļiem, upes kuģi ar ūdens dzinēju, kas spējīgs virzīties pret straumi, mehānisko ekipāžu ar pedāļu piedziņu.

Ārējās saites 

 Ivans Kuļibins portālā peoples.ru 
 Ivana Kuļibina mājas fotogrāfija 

1735. gadā dzimušie
1818. gadā mirušie
Krievu izgudrotāji
Ņižņijnovgorodas apgabalā dzimušie
Fils Kesels

Filips Džozefs Kesels (; dzimis ) ir profesionāls amerikāņu hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā, ASV hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv NHL klubu Vegasas "Golden Knights".

Spēlētāja karjera 
2006. gada NHL draftā viņu izraudzījās Bostonas "Bruins" ar kopējo 5. kārtas numuru. 2007. gadā viņš saņēma Bila Mastertona balvu, tādējādi kļūdams par pirmo līgas debitantu, kas saņem šo balvu. Tāpat 2007. gadā spēlēja NHL YoungStars spēlē Visu zvaigžņu spēles nedēļas nogalē. Pēc 2008.—2009. gada sezonas pārgāja uz Toronto "Maple Leafs". 2011. gadā piedalījās Visu zvaigžņu spēlē. "Maple Leafs" rindās Kesels aizvadīja sešas sezonas, katru no tām noslēdzot kā komandas rezultatīvākais spēlētājs.

2015. gada 1. jūlijā tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins". Kopā ar "Penguins" nākamajās divās sezonās izcīnīja Stenlija kausu. 2019. gada vasarā Kesels tika aizmainīts uz Arizonas "Coyotes".

2022. gada 24. augustā Kesels parakstīja viena gada un 1,5 miljonu dolāru vērtu līgumu ar Vegasas "Golden Knights".

2022. gada 17. novembrī Kesels kļuva par pirmo spēlētāju līgas vēsturē, kurš sasniedzis robežu: 1000 pēc kārtas aizvadītas spēles, Golden Knights ar 4:1 pieveicot Kesela bijušo komandu Arizonas "Coyotes".

ASV hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. 2014. gada Olimpisko turnīru Kesels noslēdza kā tā rezultatīvākais spēlētājs, iegūstot arī labākā uzbrucēja titulu. Spēlējis arī trīs Pasaules čempionātos.

Ārējās saites

Atsauces 

1987. gadā dzimušie
Viskonsinā dzimušie
ASV hokejisti
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Vegasas "Golden Knights" spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Stenlija kausa ieguvēji
Vestminsteras pils

Vestminsteras pils () jeb Parlamenta nams (Houses of Parliament) ir Apvienotās Karalistes parlamenta, valsts likumdevēja, sanāksmes vieta.

Tā atrodas Temzas kreisajā, ziemeļu krastā, Londonā. Netālu no Vestminsteras pils atrodas vēsturiskā Vestminsteras abatija. Vestminsteras pils tika uzcelta viduslaikos. 1834. gadā ēka nodega, savukārt laikā no 1840. līdz 1870. gadam tā tika atjaunota. Pils pulkstenis Bigbens ir viens no Londonas un Apvienotās Karalistes simboliem. Vestminsteras pils kopā ar Vestminsteras abatiju un Svētās Margaritas baznīcu (St Margaret's, Westminster) 1987. gadā tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā.

Ārējās saites 

 
 

Parlamenti
Celtnes un būves Londonā
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Lielbritānijā
Pilis Lielbritānijā
Limuzīns

Limuzīns () ir slēgta tipa virsbūves vieglais automobilis ar cieto jumtu, parasti aprīkots ar paceļamo stiklu vai šķērssienu, kas atdala šoferi no pārējā automobiļa salona

Vācu valodā ar terminu limousine tiek apzīmēts jebkura slēgta tipa vieglā automobiļa virsbūve ar cieto jumtu, divām vai četrām durvīm un četriem vai vairākiem sānu logiem, tajā skaitā arī universālis un hečbeks — standarts DIN 70011.

Etimoloģija 
Vārds "limuzīns" cēlies no Francijas reģiona Limuzēnas nosaukuma. Limuzēnas ganu kapuces bija līdzīgas pirmajiem šīs virsbūves tipa modeļiem.

Tipoloģija 
Klasiskam (rūpnieciski ražotam) limuzīnam ir speciāli veidota virsbūve, kas ir mazliet garāka salīdzinājumā ar vienkāršu sedana virsbūvi, un līdz ar to arī garāka riteņu garenbāze. Pie šī tipa ir pieskaitāmi krievu ZiL, angļu Rolls-Royce un Bentley, kā arī daudzi amerikāņu automobiļu modeļi. Mūsdienu limuzīni lielākoties pieder pie tā saukta streč-limuzīnu tipa (Stretch-Limousine), tos ražo specializēti uzņēmumi no jau gatavām standarta automobiļu virsbūvēm, pagarinot tos vienkārši iemetinot virsbūvei pa vidu papildus virsbūves elementus.

Pullman limuzīni 

Termins Pullman-Limousine tiek izmantots vācu valodā, lai apzīmētu automobiļa virsbūvi ar šķērssienu un trim sēdekļu rindām. Nosaukums cēlies no amerikāņu izgudrotāja un rūpnieka, kompānijas "Pullman" dibinātāja, Džordža Mortimera Pulmana uzvārda, kurš 19. gadsimta vidū ražoja pašus ērtākos četrasu vagonus priekš strauji progresējošām ASV dzelzceļa līnijām.

Ārējās saites 
 Pats garākais limuzīns pasaulē 
 Sfēriskās limuzīnu salonu panorāmas (Hummer H2 un Chrysler 300C) 

Automašīnu klasifikācija

fr:Type de carrosserie#Limousine
Kems Vords

Kems Vords (; dzimis 1984. gada 29. februārī) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis 14 sezonas Nacionālajā hokeja līgā. 2006. gadā Vords kļuva par pirmo vārtsargu pēc Patrika Ruā, kas spējis izcīnīt Stenlija kausu savā debijas sezonā NHL. Kā izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs Vords ieguva arī Kona Smita balvu.

Spēlētāja karjera 
2001.—02. sezonā Vords uzsāka spēlēt Rietumu hokeja līgas kluba Reddīras "Rebels" rindās. Pēc sezonas noslēgums 2002. gada NHL draftā Kemu izvēlējās Karolīnas "Hurricanes" vienība. Rietumu hokeja līgā vārtsargs spēlēja līdz pat 2003.—04. sezonas noslēgumam, taču 2004.—05. sezonu aizvadīja Amerikas hokeja līgā. 2005.—06. sezonā Vords debitēja NHL, aizvedot Karolīnas "Hurricanes" līdz Stenlija kausam. Vords piedalījās 2011. gada NHL Visu zvaigžņu spēlē. Arī turpmākajās sezonās Vords bija "Hurricanes" pamatvārtsargs. 2018. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Čikāgas "Blackhawks". 2019. gada augustā Vords paziņoja par karjeras beigšanu.

Kanādas izlases rindās spēlējis 2007., 2008. un 2012. gada Pasaules čempionātos, 2007. gadā kopā ar izlasi izcīnot zelta medaļas.

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Cekulainie pingvīni

Cekulainie pingvīni (Eudyptes) ir pingvīnu dzimtas (Spheniscidae) ģints. Cekulaino pingvīnu ģints apvieno 7 mūsdienās dzīvojošas sugas, lai gan dažādās sistemātikās var būt atšķirīgs sugu skaits. Dažas no sugām tiek reizēm sistematizētas kā pasugas. 

Cekulainie pingvīni mājo Dienvidu okeānā un perē Subantarktikas salās. Pingvīni uz salām apmetas tikai perēšanas sezonas laikā. Pārējā laikā tie migrē un barojas okeānā. Cekulainajiem pingvīniem kopumā ir lielākā populācija no visām pingvīnu dzimtas ģintīm. Vislielākā sugu dažādība mājo Jaunzēlandes apkaimē.

Evolūcija 

Mitohondriālie un DNS pētījumi atklāj, ka cekulaino pingvīnu tuvākie radinieki ir dzeltenacu pingvīni (Megadyptes). Abas ģintis kā vienota ģints atdalījās no aizvēsturiskā priekšteča pirms 15 miljoniem gadu. Savā starpā ģintis sadalījās pirms 8 miljoniem gadu.

Izskats un īpašības 
Cekulainie pingvīni ir vidēji lieli un lieli jūrasputni. Ārēji abi dzimumi izskatās vienādi, tikai mātītes ir nedaudz mazākas. Lielākā suga ģintī ir karaliskais cekulpingvīns (Eudyptes schlegeli). Tēviņi sasniedz 75 cm garumu, un to masa 8,1 kg. Pavisam nedaudz atpaliek zeltcekula pingvīns (Eudyptes chrysolophus), kura ķermeņa garums sasniedz 70 cm, masa 6,6 kg. Mazākais ģintī ir dienvidu klinšu pingvīns (Eudyptes chrysocome), kura mazāko indivīdu ķermeņa garums ir 46 cm, bet masa 2,2 kg.

Visi cekulainie pingvīni ir melnbalti ar dzelteniem vai oranžiem cekuliem, sarkaniem knābjiem, kā arī dažām sugām ir koši sarkanas acu zīlītes. Melnā mugura un baltais vēders nodalās ar asu kontrastu. Karaliskajam cekulpingvīnam ir balta seja, bet pārējiem tā ir melna.

Ligzdošana 
Cekulainie pingvīni perē uz salām starp 37° un 57° dienvidu paralēli. Kolonijas ir lielas un trošņainas. Turklāt perējošie pingvīni reizēm ir samērā agresīvi. Visas sugas dēj 2 olas, bet sezonā izaudzina tikai vienu pingvīnēnu. Pirmā ola vienmēr ir mazāka nekā otrā, kas tiek izdēta pēc 4—5 dienām. Piedevām cālis no otrās olas izšķiļas pirmais. Olu perē abi vecāki uz maiņām. Kad pingvīnēns ir izšķīlies, pirmās 3 nedēļas to pieskata un auklē tikai tēvs. Māte tikmēr dodas uz jūru un atpakaļ, lai barotu mazuli.

Sistemātika 
Cekulaino pingvīnu ģints (Eudyptes)

Atsauces

Ārējās saites 

 Penguin in New Zealand
 Information on penguins
 Penguins

Pingvīnveidīgie
Virsbūve

Virsbūve ir automobiļa vai cita transportlīdzekļa daļa, kas paredzēta pasažieru un bagāžas izvietošanai. Virsbūve stiprinās pie automobiļa rāmja. Mēdz būt arī virsbūves bez rāmja — nesošās virsbūves, kas izpilda arī rāmja funkciju. Pie nesošās virsbūves stiprinās visi automobiļa agregāti un mezgli. Vieglajiem automobiļiem pastāv slēgta un atvērta tipa virsbūves. Kravas automobiļiem virsbūve sastāv no šofera kabīnes un kravas platformas.

Teorija 
Automobiļa forma ir atkarīga no tā konstrukcijas un komplektācijas, no pielietotajiem materiāliem un virsbūves ražošanas tehnoloģijas. Savukārt, jaunas formas izveide spiež meklēt jaunus tehniskos risinājumus un materiālus. Automobiļa virsbūves formas ietekmē sociālie un ekonomiski faktori, kā arī automobiļa statusa un kvalitātes faktori.

Virsbūvju tipi 

Vieglajiem automobiļiem ir pieejami sekojoši virsbūvju tipi:
Slēgtie
 Sedans
 Limuzīns
 Kupeja
 Hečbeks
 Minivens
 Hārdtops
 Liftbeks

Atvērtie
 Kabriolets
 Targa
 Rodsters
 Lando
 Faetons
 Spaiders
 Brogams

Kravas pasažieru
 Universālis
 Furgons
 Pikaps

Automašīnu detaļas
Kabriolets

Kabriolets () ir atvērta tipa virsbūve vieglajiem automobiļiem ar salokāmu jumtu un vienu vai divām sēdekļu rindām.

Mūsdienu vieglie automobiļi tiek aprīkoti ar mīkstajiem salokāmajiem jumtiem (dermatīns u.c.) vai ar cieto salokāmo jumtu. Kabrioleti tiek veidoti uz pastiprinātu sedanu, hečbeku un kupeju virsbūvju bāzēm un ir aprīkoti tikai ar divām durvīm.

Lielbritānijā kabrioletus vēsturiski dēvē par Drop-head coupé, savukārt ASV un Austrālijā par Convertible.

Automašīnu klasifikācija

fr:Type de carrosserie#Cabriolet
Vitālijs Šulakovs

Vitālijs Šulakovs (; dzimis 1983. gada 9. maijā) ir krievu hokejists, aizsargs.

Spēlētāja karjera 
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Šulakovs uzsāka 2003.—04. sezonā, debitējot Krievijas Superlīgas kluba Habarovskas "Amur" rindās. 2005.—06. sezonu aizsargs aizvadīja Maskavas "Spartak" sastāvā, taču tad atgriezās Habarovskā. 2011.—12. sezonā Šulakovs tika atzīts par oktobra labāko KHL aizsargu.

2012. gada maijā Šulakovs noslēdza divu gadu līgumu ar Ufas "Salavat Julajev", taču 2012.—13. gada sezonas otrajā pusē viņš tika aizmainīts uz Ņižņekamskas "Neftekhimik" rindām. "Neftekhimik" rindās aizvadīja pusotru sezonu, savukārt 2014. gada maijā noslēdza viena gada līgumu ar Toljati "Lada", kas tobrīd atgriezās KHL. 2015.—16. gada sezonu aizvadīja "Amur" sastāvā.

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Habarovskas "Amur" spēlētāji
Maskavas "Spartak" spēlētāji
Ufas "Salavat Julajev" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Toljati "Lada" spēlētāji
Hantimansijskas "Jugra" spēlētāji
Irkutskas apgabalā dzimušie
Cido Arena

Cido Arena ir lielākā daudzfunkcionālā arēna Panevēžā, Lietuvā. Arēnu atklāja 2008. gada 24. oktobrī. Tajā pārsvarā notiek treka riteņbraukšanas pasākumi, kā arī basketbola spēles un koncerti. Tā ir Lietuvas Basketbola līgas kluba "Lietkabelis" mājas spēļu arēna, iepriekš klubs spēlēja Sports Palace Aukštaitija laukumā. Arēnā atrodas 250 metrus garš Olimpiskajiem standartiem atbilstošs velotreks, šobrīd vienīgais Baltijas valstīs.

Arēnā notika Eurobasket 2011 A grupas spēles un 2012. gada Eiropas čempionāts treka riteņbraukšanā.

Ārējās saites 
 

Daudzfunkcionālās halles Lietuvā
Panevēža
Dzelda

Dzelda (agrāk arī Diždzelda, Lieldzelda) ir ciems Kuldīgas novada Nīkrāces pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Dzeldas kreisajā krastā netālu no autoceļa P116  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Vēsture 

Dzelda (Celde) vēstures avotos pirmoreiz minēta 1253. gadā. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušo Diždzeldes muižu (Groß-Dselden), kurā 1889. gadā bijušas 40 zemnieku sētas un 547 iedzīvotāji. Par lielāku apdzīvoto vietu izveidojusies pēckara gados, kad Dzelda bija padomju saimniecības «Nīkrāce» un ciema padomes (vēlāk — pagasta) centrs. Dzeldā atrodas pagasta pārvalde, Nīkrāces pamatskola, pasts, brīvā laika pavadīšanas centrs, bibliotēka, vairāki veikali, uzņēmumi.

Dzeldas upes pretējā krastā esošais Dzeldas (Dzelzgales) pilskalns ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis. Ziemeļos no Dzeldas pie Skrundas—Embūtes ceļa atrodas 2. pasaules karā kritušo padomju karavīru brāļu kapu ansamblis (tēlniece L. Rezevska).

Atsauces

Ārējās saites 
 Dzeldas pilskalns

Kuldīgas novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Lēnas

Lēnas ir ciems Kuldīgas novada Nīkrāces pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos pie Imalas (Lēnupes) ietekas Ventā  no pagasta centra Dzeldas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Lēnas vēstures avotos pirmoreiz minētas 1242. gadā, kad Livonijas krusta karu laikā Vācu ordenis šajā apvidū sakāvis kuršus. Mūsdienu apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lēnu muižas (Lehnen) centru. Daļa ciema ar Lēnu baznīcu un krogu atrodas ziemeļos no muižas pie autoceļa P116 un Kojas ietekas Ventā. No 1949. līdz 1954. gadam Lēnas bija Lēnas ciema padomes centrs. Lēnu baznīca un krogs ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi, Lēnu senkapi — arheoloģijas piemineklis. Lēnu muižas ansamblis ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Pie Lēnām sākas «Kalpaka taka» — vieta, kur 1919. gada 3. martā Oskara Kalpaka vienība pārcēlās pāri Ventai, lai sāktu uzbrukumu.

Atsauces
Pola Negri

Pola Negri (, īstajā vārdā Barbara Apolonija Halupeca (); dzimusi , mirusi ) bija poļu izcelsmes Holivudas mēmā kino laika kinozvaigzne. Pirmā Eiropas izcelsmes kinoaktrise, kura kļuva par Holivudas zvaigzni.

Dzimusi Lipno, tolaik Krievijā, polietes un slovāku izcelsmes skārdnieka ģimenē. Tēvu par piedalīšanos revolucionārā darbībā izsūtīja uz Sibīriju, tāpēc ģimene pārcēlās uz Varšavu, kur dzīvoja lielā nabadzībā. Meitene apmeklēja baleta nodarbības un piedalījās baleta izrādēs, tomēr tuberkulozes dēļ bija spiesta nodarbības pārtraukt. Ārstējoties sanatorijā, no itāļu dzejnieces Adas Negri uzvārda pieņēma pseidonīmu Pola Negri.

Pēc ārstēšanās izvēlējās aktrises karjeru un ātri kļuva par populāru poļu teātra un kino aktrisi. 1917. gadā Pola Negri pārcēlās uz Berlīni, kur piedalījās vairākās sekmīgās Ernsta Lubiča filmās. 1922. gadā ieradās ASV, kur kļuva par vienu no populārākajām un vislabāk atalgotajām kinozvaigznēm, bieži uzstājoties "liktenīgās sievietes" ampluā. 1928. gadā pātrauca filmēties, tomēr drīz atgriezās un piedalījās filmās gan Eiropā, gan ASV, līdz Otrā pasaules kara laikā faktiski beidza aktrises karjeru.

Ārējās saites 

 Polai Negri veltīta lapa 

1897. gadā dzimušie
1987. gadā mirušie
Poļu kinoaktieri
Amerikāņu kinoaktrises
Kujāvijas-Pomožes vojevodistē dzimušie
Buhholcs

Buhholcs (; sieviešu dzimtē Buhholca) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

Antons Buhholcs (Anton Buchholtz; 1848—1901) — vācbaltiešu vēstures pētnieks un kultūras darbinieks;
Augusts Buhholcs (August Buchholtz; 1803—1875) — vācbaltiešu pedagogs, bibliofīls, numismāts un kolekcionārs. Antona Buhholca tēvs;
Leons fon Bohholcs (Leon von Buchholtz; 1838—1910) — Kurzemes muižnieks.

Vācu uzvārdi
Lenkorāna

Lenkorāna (, Ләнкәран, لنکران) ir viena no lielākajām pilsētām Azerbaidžānas dienvidos, pie Kaspijas jūras. Pilsētā ir labi attīstīta pārtikas rūpniecība. Vietējie iedzīvotāji audzē dateles, apelsīnus, vīģes un nodarbojas ar zvejniecību Kaspijas jūrā.  Lenkorānas iedzīvotāju skaits bija 89 300 tūkstoši, no tiem ap 35% iedzīvotāju bija tališi.

Azerbaidžānas pilsētas
Gotu valoda

Gotu valoda (𐌲𐌿𐍄𐌰𐍂𐌰𐌶𐌳𐌰 (gutarazda), 𐌲𐌿𐍄𐍂𐌰𐌶𐌳𐌰 (gutrazda), 𐌲𐌿𐍄𐌹𐍃𐌺𐌰 𐍂𐌰𐌶𐌳𐌰 (gutiska razda) ir mirusi ģermāņu grupas valoda, kurā līdz apmēram 7.—8. gadsimtam runāja gotu ciltis. Tā kā tajā ir saglabājušās daudzas senu ģermāņu valodu īpatnības, tad to izmanto kā avotu salīdzināmi vēsturiskajai ģermāņu valodu izpētei.

Tiek pieskaitīta pie austrumģermāņu valodām. Gotu valodā ir atrodami rakstu pieminekļi jau no mūsu ēras 4. gadsimta. Rakstībai tika lietots bīskapa Vulfila izveidotais gotu raksts. Gotu valodā pastāvēja šķirti ostgotu un vestgotu dialekti, no kuriem ilgāk pastāvēja ostgotu. Savu nozīmi gotu valoda zaudēja 7.—8. gadsimtā.

Atsauces 

Mirušās valodas
Ģermāņu valodas
Līza Kudrova

Līza Valērija Kudrova (; dzimusi ) ir Baltkrievijas ebreju izcelsmes amerikāņu aktrise.

Viņa vislabāk pazīstama ar lomu NBC situāciju komēdijā "Draugi" (Friends). Par šo lomu ir saņēmusi Emmy, divas Ekrāna aktieru ģildes balva, kā arī bijusi nominēta Zelta globusa balvai. Tāpat ir filmējusies tādās filmās kā "Romijas un Mišelas skolas salidojums" (1997), "Psihoanalīze gangsteru gaumē" (1999), "Doktors Dūlitls 2" (2001), Happy Endings (2005), "P.S. Es tevi mīlu" (2007), Bandslam (2009) un "Vieglas uzvedības teicamniece" (2010). 1999. gadā vadīja MTV Movie Awards balvu pasniegšanas ceremoniju.

Ārējās saites 

1963. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
ASV scenāristi
ASV kinoproducenti
Kalifornijā dzimušie
Emmy balvas ieguvēji
Ebreji
Ebreju kinoaktieri
Daglass Makarturs

Daglass Makarturs (; dzimis , miris ) bija amerikāņu ģenerālis un Filipīnu armijas feldmaršals.

Viņš bija ASV armijas štāba priekšnieks 1930. gados un D. Makarturam bija nozīmīga loma Klusā okeāna frontē Otrā pasaules kara laikā. Par darbību Filipīnu kampaņā ir saņēmis ASV augstāko militāro ordeni Goda medaļu. Artūrs Makarturs IV un D. Makarturs ir vienīgie tēvs un dēls, kas abi saņēmuši šo ordeni. Kopumā ASV armijā dienējis no 1903. līdz 1951. gadam.

Ārējās saites 

 Biogrāfija 

1880. gadā dzimušie
Ārkanzasā dzimušie
1964. gadā mirušie
ASV militārpersonas
Hromets poligrāfija

Hromets poligrāfija ir Latvijas poligrāfijas uzņēmums ar 100% vietējo pamatkapitālu. Tas ir dibināts sākotnēji kā metālapstrādes uzņēmums SIA "Hromets", tomēr ļoti drīz tas paplašināja savu darbību vēl divos virzienos — poligrāfija un ēdināšana.

Pakalpojumi 
Šodien Hromets poligrāfija nodrošina dizaina izstrādi, maketēšanu un ražošanu plašam poligrāfijas produktu klāstam, tai skaitā:
 reklāmas bukleti un skrejlapas
 preču un akciju katalogi
 kalendāri un plānotāji
 veidlapas un aploksnes
 grāmatas un žurnāli
 u.t.t.

Latvijas uzņēmumi
Melone

Melone (Cucumis melo) ir ķirbju dzimtas augs, kas tiek plaši audzēts kā kultūraugs un izmantots uzturā. Melone ir ziedaugs, kas zied ar dzelteniem ziediem, tas ražo īpaša veida augļus – ogu, kam ir plāna un cieta miza un ļoti mīksts un sulīgs vidus.

Melones dabiskais izplatības areāls ir Centrālāzija: Persijas un Armēnijas teritorija.

Ķirbju dzimta
Augļi
Vitālijs Orlovs

Vitālijs Orlovs (dzimis  Jēkabpilī) ir Latvijas ārsts un politiķis, vairāku Saeimas sasaukumu deputāts. Partijas "Līdztiesība" un Tautas Saskaņas partijas biedrs, tagad partijas "Saskaņa" biedrs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1964. gadā Jēkabpilī inženiera ģimenē. Mācījās Jēkabpils 4. vidusskolā, skolas gados spēlējis šahu, dienējis padomju armijā (1982—1984).

Studēja Rīgas Medicīnas institūtā. Kopš 1993. gada praktiskajā medicīnā nav strādājis, darbojies veselības apdrošināšanas jomā un mēģinājis veidot aptieku ķēdes. Iegūstot Latvijas pasi, tautību krievs nomainīja ar tautību karēlis. V. Orlovs ir šķīries, viņam ir meita.

Politiskā darbība 
Politikā ienācis kā partijas "Līdztiesība" biedrs. 2002. gadā V. Orlovs tika ievēlēts 8. Saeimā no politisko organizāciju apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" saraksta. 2003. gadā viņš pārgāja uz Tautas Saskaņas partijas frakciju. No šīs partijas 2004. gadā kandidējis Eiropas Parlamenta vēlēšanās, bet nav ievēlēts. 2006. gadā veiksmīgi kandidēja arī 9. Saeimas vēlēšanās, tika ievēlēts Saeimā no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. Ievēlēts arī 10. Saeimā 2010. gada Saeimas vēlēšanās un 11. Saeimā ārkārtas vēlēšanās.

2014. gadā V. Orlovs tika ievēlēts par 12. Saeimas deputātu, bet 2018. gada rudenī ievēlēts arī 13. Saeimā. Kandidēja arī 14. Saeimas vēlēšanās 2022. gadā, taču "Saskaņas" saraksts nepārvarēja 5% barjeru.

Atsauces

Ārējās saites 

 CVK profils
 11. Saeimas profils

1964. gadā dzimušie
Jēkabpilī dzimušie
Latvijas karēļi
Tautas saskaņas partijas politiķi
"Saskaņas" politiķi
8. Saeimas deputāti
9. Saeimas deputāti
10. Saeimas deputāti
11. Saeimas deputāti
12. Saeimas deputāti
13. Saeimas deputāti
Latvijas mediķi
Endija Sendimasa

Sāra Džoela Hildebranda (; dzimusi  Ogden), pazīstama ar skatuves vārdu Endija Sendimasa (), ir amerikāņu pornoaktrise.

No 18 gadu vecuma strādājusi pieaugušo videofilmu veikalā. 2007. gadā debitēja pirmajā filmā Dana DeArmond’s Role Modeling. 2011. gadā par piedalīšanos kompānijas Hustler filmā This Ain't Glee XXX saņēma gada AVN balvu kā gada labākā pornofilmu aktrise (balvu dalīja ar Indiju Sammeri filmā An Open Invitation: A Real Swinger's Party in San Francisco). Kopumā filmējusies vairāk kā 150 filmās, starp veiksmīgākajām arī galvenā loma 2011. gada filmā Superman XXX: A Porn Parody.

Ārējās saites 

 IAFD profils 
 AFDB profils 

1986. gadā dzimušie
Mērilendā dzimušie
ASV pornozvaigznes
Komo (pilsēta)

Komo (, , ) ir Itālijas pilsēta Lombardijas ziemeļos, Šveices pierobežā, Komo ezera dienvidrietuma krastā. Komo ir Komo provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Komo atrodas 40 km uz ziemeļiem no Lombardijas reģiona administratīvā centra un lielākās pilsētas Milānas.

Pilsētas atrašanās pie Komo ezera un Alpiem, ik gadu Komo pilsētu padara par populāru tūristu galamērķi. Pēc 2018. gada datiem, pilsēta ar 1,4 miljoniem tūristu ir trešais populārākais galamērķis Lombardijas reģionā aiz Milānas un Brešas. Viszemākā vidējā gaisa temperatūra parasti tiek reģistrēta janvārī −0,4 °C, bet visaugstākā gaisa temperatūra parasti tiek reģistrēta jūlijā +28,3 °C.

Attēlu galerija 

Lombardijas pilsētas
Ford 300

Ford 300 bija amerikāņu automobilis, ko 1963. gadā ražoja Ford Motor Company. Automobilis bija vienkāršota Ford Galaxie versija. Tam bija parasts salons, nebija gandrīz nekādas hroma apdares vai luksusa aprīkojums.

Ford 300 bieži tika izmantots policijas un taksometru vajadzībām, un bija par vairāk nekā 100 dolāriem lētāks nekā bāzes Galaxie sērijas modelis. Automobili varēja iegādāties arī privātpersonas.

Automobiļus apzīmēja ar "Ford 300" simboliku uz spārniem aiz riteņa arkas un uzraksts "FORD" uz bagāžnieka vāka bija atveidots ar mazajiem drukātajiem burtiem. Ford 300 bija pieejami kā divu vai četru durvju sedani, pēc īpaša pasūtījuma tika ražoti arī fāstbeki.

Daži šī modeļa automobiļi tika aprīkoti ar FE sērijas "Y-8" dzinēju, ar 425 Zs jaudu. Apvienojumā ar manuālo pārnesumkārbu, šie automobiļi sava mazā svara dēļ tika bieži izmantoti dragreisa sacensībās.

Ford 300 1964. gadā tika aizstāts ar Ford Custom sēriju.

Atsauces 

Ford automašīnas
ASV automašīnas
Budiški

Budiški ir skrajciems Daugavpils novada Tabores pagastā. Ciems atrodas pagasta austrumos  no pagasta centra Tabores,  no novada centra Daugavpils un  no Rīgas.

Agrāk Budišku sādža sastāvēja no trim viensētām, bet tagad apdzīvota ir tikai viena. Viena māja jau sen kā ir pamesta, bet no otrās gandrīz nekas vairs nav palicis pāri.

Atsauces
Eiropas Tālmācības augstskola

Eiropas Tālmācības augstskola (ETA), pirms tam Augstskola EIHSEBA, ir privātā augstākās izglītības iestāde.  Rīgā, kas piedāvāja studijas dienas un vakara nodaļā, neklātienē, kā arī tālmācību.

Vēsture 
Dibināta 2003. gadā kā Latvijas Biznesa koledžas meitas uzņēmums - privātā augstskola EIHSEBA. Lai gan iestāde tā nesaņēma akreditāciju, īpašniekiem nomainot nosaukumu "EIHSEBA" uz "Eiropas Tālmācības augstskola" (European Distance University), tā turpināja pastāvēt un kādu laiku reklamēja neakreditētās studiju programmas.
2013. gadā akreditēja uzņēmējdarbības un tūrisma vadības studiju virzienus, bet 2014. gadā divām studiju programmām (jurisprudencei un datorzinātnei) atņēma licenci.

Studiju programmas

Profesionālā bakalaura studiju programmas 
 tiesību zinātne (licenzi atņēma 2014. gadā) 
 uzņēmējdarbības vadība
 datorzinātne (licenzi atņēma 2014. gadā) 
 komunikāciju zinātne
 tūrisma vadība

Profesionālā maģistra studiju programmas 
 tiesību zinātne (licenzi atņēma 2014. gadā) 
 uzņēmuma vadība

Skatīt arī 
 Latvijas Biznesa koledža

Ārējās saites 
 

Augstskolas Rīgā
Privātās augstskolas Latvijā
Puzenieki

Puzenieki ir ciems Ventspils novada Puzes pagastā. Izvietojies pie Ugāles—Blāzmas autoceļa  no pagasta centra Blāzmas, no novada centra Ventspils un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Puzenieku muižas (Pussenecken) centra. Muiža 1640. gadā tika atdalīta no Puzes un no tā laika līdz 1842. gadam piederēja Mirbahu dzimtai. No 1854. gada muižas īpašnieks bija Oskars fon Grothuss, vēlāk viņa dēls Kuno fon Grothuss. 
No 1893. līdz 1895. gadam Puzenieku muižā par mājskolotāju strādāja toreizējais teoloģijas students Andrievs Niedra. 1895. gada vasaru pavadīja Janis Rozentāls, gleznojot muižas īpašnieka un viņa meitas Kerijas ģīmetnes.

Grothusiem muiža piederēja līdz 1920. gadam. Puzenieku skola, Puzenieku muižas ansamblis, kā arī «Zaļais pumpis» ir vietējas nozīmes kultūrvēsturiskie pieminekļi.

Atsauces