Burāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Burāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no 20 oficiālajiem olimpiskajiem sporta veidiem. Šī bija pirmā reize, kad olimpisko spēļu programmā bija iekļauta burāšana. Sacensības tika aizvadītas astoņās burāšanas klasēs. Sešām klasēm sacensības tika aizvadītas no 20. maija līdz 27. maijam  Melānanivelīnā, Sēnas upē. Savukārt pārējās divas, lielākās burāšanas klases sacensības, tika aizvadītas no 1. līdz 6. augusta pie Havras pilsētas Lamanšā. Sacensībās startēja vismaz 96 burātāji (95 vīrieši un 1 sieviete) ar 64 laivām no 6 valstīm.

Visvairāk olimpisko medaļu burāšanā izcīnīja Francijas sportisti. Kopumā olimpiskās medaļas ieguva 6 valstu pārstāvji un Jauktā komanda, kuru veidoja vairāku valstu pārstāvji. Atsevišķās burāšanas klasēs tika aizvadīti divi braucieni. Par katru no braucieniem tika pasniegtas olimpiskās medaļas. 40 no visiem burātājiem ieguva vismaz divas olimpiskās medaļas. Šveiciete Helēna de Purtalē bija pirmā, sieviete, kas burāšanā izcīnīja olimpisko medaļu.

Sacensību kalendārs 
 — sacensības / medaļu izcīņa

 Maijs

 Augusts

Norises vietas 
Olimpiskās kustības pirmajos gados nebija stingru noteikumu par norises vietu piešķiršanu. 1900. gada olimpiskās burāšanas pasākumu organizatori nolēma, ka mazās burāšanas klases tiks aizvadītas Sēnas upē Mēlanenivelīnā, savukārt divas lielākās burāšanas klases tiks aizvadītas Lamanšā pie Havras pilsētas.

Mēlanenivelīna notika Open, 0 – 0.5 tonnas, 0.5 – 1 tonna, 1 – 2 tonnas, 2 – 3 tonnas un 3 – 10 tonnas burāšanas klases sacensības. Olimpiskās regates sacensību apstākļu Mēlanenivelīna nebija ideāli, sakarā ar minimālā vēja esamību. Tā kā Sēnas upe galvenokārt plūst no austrumiem uz rietumiem, vieglo ziemeļaustrumu vēju daļēji bloķēja ēkas vai koki upes krastā, tādējādi spēcīgi ietekmējot regati.

Havrā notika 10 – 20 tonnas un 20+ tonnas burāšanas klases sacensības. Apstākļi regates laikā bija tik labi, ka 10 – 20 tonnu klase spēja veikt pilnu 22 jūras jūdžu trīsstūra trasi. Société des Régates du Havre telpas tika izmantotas kā olimpiskā osta.

Burāšanas klases 
Burāšana gadsimtu mijā nebija tik labi definēta kā vēlāk 20. gadsimtā. Sacīkšu noteikumus galvenokārt noteica vietējie jahtklubi vai dažos gadījumos Nacionālā jahtu federācija. Arī laivas nebija standartizētas, lai tos tagad dēvētu par One Design vai One Builder klasēm. Tāpēc tika izmantotas daudzas handikapa sistēmas vai sistēmas, kas jahtas iedala dažādās kategorijās. 1892. gadā Ogists Godinē izstrādāja formulu, kas izvietoja dažādas laivas dažādās burāšanas kategorijās. Šo noteikumu pieņēma Union des yachts français (Francijas jahtklubs) un vēlāk vairākas citas nacionālās jahtu federācijas, piemēram, Société Nautique de Genève. Burāšanai 1900. gada olimpiskajās spēlēs šis noteikums tika izvēlēts, lai noteiktu jahtu tonnāžu.

Medaļu ieguvēji

Medaļnieki

Sportisti ar vairākām medaļām

Medaļu sadalījums starp valstīm 

  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas valstij šajā sporta veidā
  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas valstij šajā sporta veidā

Pārstāvētās valstis un sportisti 

 

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs airēšanas sacensībās startēja aptuveni 96 sportisti (95 vīrieši un 1 sieviete) no 6 valstīm. Visas valstis šajā sporta veidā bija pārstāvētas pirmo reizi.

Iekavās uzrādīts sportistu skaits no valsts.

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites 
 Burāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
 Burāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympedia) 
 Burāšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympics) 
 

1900. gada vasaras olimpisko spēļu sporta veidi
 
1900