joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jānis Rozenbergs

Jānis Rozenbergs (dzimis 1977. gada  3. novembrī Cēsīs) ir Latvijas politiķis, pārstāv politisko partiju "Vienotība". Kopš 2013. gada viņš ir Cēsu novada domes priekšsēdētājs. Līdztekus Jānis Rozenbergs ir  Vidzemes Augstskolas lektors,  Vidzemes Augstskolas Fonds padomes priekšsēdētājs, Akciju sabiedrības CATA padomes loceklis un partijas Vienotība domes priekšsēdētājs. Tēvs Ansis Rozenbergs, māte Māra Rozenberga.

Izglītība
1996. gadā absolvējis Draudzīgā aicinājuma Cēsu Valsts ģimnāziju, no 1996. gada līdz 2000. gadam studējis  Vidzemes Augstskolas bakalaura studiju programmā politikas zinātni, biznesa vadību, no 2000. gada līdz 2003. gadam studējis  Rīgas Tehniskajā universitātē un Rīgas Biznesa skolā, maģistra studiju programmā biznesa vadību, no 2010. gada līdz 2013. gadam studējis  Rīgas Tehniskajā universitātē, doktorantūras studiju programmā biznesa vadību (nepabeigtas studijas). Pārvalda latviešu, angļu un krievu valodas.

Profesionālā darbība
 No 2013. gada  Cēsu novada pašvaldība, domes priekšsēdētājs
 No 2009. gada līdz 2013.gadam  Cēsu novada pašvaldība, domes priekšsēdētāja vietnieks
 No 2009. gada Nodibinājums „Vidzemes Augstskolas fonds”, padomes priekšsēdētājs
 No 2005. gada līdz 2009. gadam Cēsu pilsētas dome, izpilddirektors
 No 2002. gada Vidzemes Augstskola, lektors
 No 2001. gada līdz 2005. gadam Cēsu pilsētas dome, Attīstības plānošanas nodaļas vadītājs
 No 1999. gada līdz 2000. gadam "Fotolukss grupa", komercdirektors

Politiskā darbība
Jānis Rozenbergs politisko karjeru sāka kā Tautas partijas biedrs. 2009. gada pašvaldību vēlēšanās tika ievēlēts Cēsu domē un pildīja domes priekšsēdētāja vietnieka amatu. 2013. gadā tika ievēlēts par Cēsu novada pašvaldības priekšsēdētāju no partijas "Vienotība". Kā politiķis Jānis Rozenbergs ir aktīvs sociālo tīklu lietotājs, bieži raksta par saviem politiskajiem uzskatiem un publicē informāciju par jaunumiem novadā, izmantojot savus Twitter (@RozenbergsJ) un Facebook (Jānis Rozenbergs) kontus.

Ārējās saites 
Politiķa profils
Twitter konts
Facebook konts

1977. gadā dzimušie
Latvijas politiķi
Draugiem Group

AS Draugiem Group ir Latvijas pārvaldītājsabiedrība, kas apvieno sociālo mediju un tehnoloģiju uzņēmumus. Tās galvenais birojs atrodas Rīgā, Ojāra Vācieša ielā 6B. Uzņēmums ir dibināts 2017. gadā.

Grupas uzņēmumi 
Draugiem Group uzņēmumi un projekti:
 SIA Draugiem:
 draugiem.lv, sociālais medijs;
 perkamkopa.lv, kolektīvās iepirkšanās portāls;
 zip.lv, bezmaksas sludinājumu serviss;
 Printful, apdrukāšanas ārpakalpojumi; ražotnes ASV, Meksikā un Latvijā;
 AS Mapon, autoparka kontroles sistēma;
 SIA Vendon, tirdzniecības automātu uzraudzības un maksājumu risinājumi;
 SIA Istabai, viedās mājas risinājumi;
 SIA Text2reach, SMS risinājumi biznesam;
 DeskTime, automātiska darba laika uzskaites sistēma;
 Startup Vitamins, motivējoši plakāti;
 Tachogram, tahogrāfa datu lejupielādes un analīzes risinājums.
 Fast Brands Latvia
 Road games, komandu spēle

Atsauces

Ārējās saites 
 DRAUGIEM GROUP
Agnese Budovska

Agnese Budovska (dzimusi Agnese Kostigova , iepriekšējā laulībā Agnese Cīrule) ir latviešu aktrise.

Biogrāfija 
Izglītību ieguvusi Rīgas Kultūru vidusskolā un Latvijas Kultūras akadēmijā, kur 2014. gadā ieguvusi bakalaura grādu mākslās aktiera specialitātē.

Kopš 2014. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktrise.

Vairākas reizes nominēta Spēlmaņu nakts balvai. Balvu ieguvusi 2016. gadā nominācijā "Gada debija vai jaunais skatuves mākslinieks" par līgavas lomu izrādē "Asins kāzas" Latvijas Nacionālajā teātrī. 2021. gadā par lomu filmā "Wild East. Kur vedīs ceļš" ieguvusi Lielā Kristapa balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā.

2021. gadā precējusies ar aktieri Matīsu Budovski.

Lomas Latvijas Nacionālajā teātrī 

 Jūlika / Ferencs Molnārs "Lilioms" (2013);
 Keja Konveja / Džons Bointons Prīstlijs "Laiks un Konveju ģimene" (2014);
 Sallija Boulsa / Džons Kenders, Freds Ebs, Džo Masterofs "Kabarē" (2014);
 Euhēnijas Domingo del Arko / Migels de Unamuno "Migla" (2014);
 Marianne / Ēdens fon Horvāts "Vīnes meža stāsti" (2015);
 Zelmiņa / Rūdolfs Blaumanis "Indrāni" (2015);
 Ragana, Baltā meita / Rainis "Uguns un nakts" (2015);
 Dea / Viktors Igo, Imants Kalniņš, Viks "Cilvēks, kas smejas" (2015);
 Kordēlija Vāla / pēc Sērena Kirkegora darba motīviem "Mūžīgais komentārs Nr. 4" (2016);
 Līgava / Federiko Garsija Lorka "Asins kāzas" (2016);
 Solveiga / Henriks Ibsens, Edvards Grīgs "Pērs Gints" (2016);
 Ņina Zarečnaja / Antons Čehovs "Kaija" (2017);
 Emīlija / Rūdolfs Blaumanis "Trīne" (2017);
 Elīna / Rūdolfs Blaumanis "Skroderdienas Silmačos" (2017);
 Terēze Augustīne Sokolovska / Inga Ābele "Klūgu mūks" (2017);
 Salome / Oskars Vailds "Salome" (2018);
 Munda / Pēteris Pētersons, Raimonds Pauls "Man 30 gadu" (2018);
 Zane / Rainis "Pūt, vējiņi!" (2018);
 Madalēna / Zigfrīds fon Fēgezaks "Baltiešu gredzens" (2019);
 Loma izrādē / Jānis Balodis "Zem diviem karogiem" (2019);
 Henna Suvanto / Juha Jokela "Finlandizācija" (2019);
 Liene, kaķis Vilks / Rasa Bugavičute-Pēce "Puika, kurš redzēja tumsā" (2019);
 Lēdija Milforda / Frīdrihs Šillers "Ferdinands un Luīze" (2021);
 Inta, Magdalēna / Andruss Kivirehks "Vīrs, kas zināja čūskuvārdus" (2021);
 Jaunā sieva / Deivids Harovers "Naži vistās" (2022)

Filmogrāfija

Kino

Televīzijā

Atsauces

Ārējās saites 
 Agnese Cīrule filmas.lv

1992. gadā dzimušie
Madonā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Pišķupe

Pišķupe ir Cieceres kreisā krasta pieteka Kuldīgas novadā un Saldus novadā. 

Tek ziemeļu - ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ciecerē pie Upesstalmaņu mājām. Pie Stalmaņiem šķērso valsts autoceļu A9 (Rīga (Skulte)—Liepāja).

Atsauces 

Kuldīgas novada upes
Saldus novada upes
Ventas baseina upes
Roberts Ozols (futbolists)

Roberts Ozols (dzimis  Kuldīgā) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2015. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba Riga FC sastāvā. 2018. un 2019. gada sezonās kļuvis par Virslīgas čempionu. 2018. gadā ar komandu uzvarēja arī Latvijas kausa izcīņā.

Karjeru sācis FK Liepājas Metalurgs dublieru komandā. Virslīgā debitēja 2013. gadā FK Spartaks Jūrmala sastāvā, 2014. gadā spēlēja FK Daugava Rīga komandā.

Vairākkārt ir bijis iekļauts Latvijas izlases kandidātos. Izlases sastāvā debitēja  draudzības spēlē pret Melnkalni.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Kuldīgā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas futbola vārtsargi
Latvijas izlases futbolisti
Riga FC spēlētāji
Dušans Brkovičs

Dušans Brkovičs (dzimis ) ir Serbijas futbolists, aizsargs.

Sasniegumi 
Debrecen

 Nemzeti Bajnokság I: 2013–14

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Zlatiboras apgabalā dzimušie
Serbijas futbolisti
Riga FC spēlētāji
Kristus kristīšana (Verrokjo)

Kristus kristīšana () ir glezna, kas pabeigta ap 1475. gadu itāļu renesanses gleznotāja Andreas del Verrokjo studijā un tās radīšana tiek piedēvēta viņam un viņa skolniekam Leonardo da Vinči. Daži mākslas vēsturnieki izceļ arī citu Verrokjo darbnīcas locekļu ieguldījumu. Gleznā attēlota Kristus kristīšana, ko veic Jānis Kristītājs, kā tas pierakstīts Mateja, Marka un Lūkas evaņģēlijā. Pa kreisi esošais eņģelis pierakstos minēts kā jaunā Leonardo darbs, fakts, kas radījis tik daudz īpašu komentāru un mītu, ka gleznas vērtība kopumā un Verrokjo devums bieži tiek ignorēts. Mūsdienu kritiķi Leonardo piedēvē arī lielu daļu fona ainavas fonā un Kristus tēlu. Glezna atrodas Ufici galerijā Florencē.

Priekšvēsture un īpašnieki 
Andrea del Verrokjo bija tēlnieks, zeltkalis un gleznotājs, kam 15. gadsimta otrajā pusē piederēja liela un veiksmīga darbnīca Florencē. Viņa mācekļi un tuvi partneri bija gleznotāji Sandro Botičelli, Frančesko Botičīni, Lorenco di Kredi un Leonardo da Vinči. Pats Verrokjo nebija ražīgs gleznotājs un viņa rokai tiek piedēvētas pavisam nedaudz gleznas, viņa slavas pamatā galvenokārt bija skulptūras. Verrokjo gleznas raksturīgi Florences tā laika praksei bija tempera uz koka paneļa. Gleznošanas paņēmienu ar krāsu, ko iepriekš Itālijā izmantoja tikai tādiem izturīgiem priekšmetiem kā parādes vairogiem, Florencē ieviesa Holandes un flāmu gleznotāji un viņu ievestie darbi aptuveni šīs gleznas tapšanas laikā.

Gleznu "Kristus kristīšana", saskaņā ar Antonio Billi (1515), pasūtīja S. Salvi baznīca un vēlāk to pārvietoja uz Vallumbrosanas klosteri Santa Verdianā. 1810. gadā tā nonāca Akadēmijas galerijā, bet 1959. gadā Ufici. 16. gadsimtā glezna minēta Džordžo Vazāri grāmatā Slavenāko gleznotāju, tēlnieku un arhitektu dzīves apraksti gan Verrokjo, gan da Vinči biogrāfijā.

Atsauces

Bibliogrāfija

Ārējās saites 

 Leonardo da Vinci: anatomical drawings from the Royal Library, Windsor Castle, izstādes katalogs, kurā ir informācija par Kristus kristīšanu (skatīt satura rādītāju)

Leonardo da Vinči gleznas
Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents

Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendenti () bija Kurzemes un Zemgales hercogistes luterāņu baznīcas augstākās administratīvās varas nesēji jeb superintendenti un Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcas draudzes mācītāji. 
Kopš 1636. gada, kad abu hercogistu teritorija tika iedalīta septiņos prāvesta iecirkņos, Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents bija arī Jelgavas iecirkņa prāvests. 1575.-1642. un 1721.-1833. gadā Piltenes apgabalā bija savi Piltenes superintendenti, kurus pēc Piltenes apgabala pievienošanas Kurzemes hercogistei kādu laiku dēvēja par Piltenes senioriem (1642-1721).

Pēc Kurzemes guberņas izveidošanas šī amata pildītājus kopš 1833. gada sauca par Kurzemes ģenerālsuperintendentiem, kas bija arī Kurzemes konsistorijas viceprezidenti. 
Pēc Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) dibināšanas 1922. gadā Kurzemes superintendenta funkcijas pārņēma LELB arhibīskaps.

Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendenti 
 Stefans Bīlavs (Bülau), Livonijas ordeņa iecelts superintendents (pirms 1562)
 Aleksandrs Einhorns (Einhorn, 1570—1575), hercoga Gotharda galma mācītājs
 Pauls Oderborns (Oderborn) 
 Heinrihs Maners (Maner)
 Pauls Einhorns (Einhorn, 1636—1655)
 Nikolajs Franke (Francke)
 Daniels Hastšteins (Haststein)
 Heinrihs Ādolfijs (Adolphi, 1661–1686)
 Gerhards Remmlings (Remmling)
 Johans Ādolfs Hollenhāgens (Hollenhagen, 1696–1710) 
 Aleksandrs Grēvens (Gräven, 1717–1746) 
 Joahims Baumanis (Baumann, 1747–1759) 
 Kristiāns Hūns (Huhn, 1760–1784)

Kurzemes superintendenti 
 Ernests Frīdrihs Okels (1786–1816)
 Johans Georgs Lēberehts Rihters (1824-1833)

Kurzemes ģenerālsuperintendenti 
 Johans Georgs Lēberehts Rihters (1833-1840)
 Kārlis Ludvigs Vilperts (1842–1861)
 Teodors Emīls Lambergs (1862–1887)
 Roberts Bethers (1888–1897) 
 Oto Panks (1898–1907)
 Aleksandrs Hanss Bernevics (1908–1918)

Piltenes superintendenti 
 Johans Šteins iecelts hercoga Magnusa laikā (no 1575)
 Gothards Grēviuss (Graevius, no 1589), Piltenes mācītājs
 Ģederts Arends (Arends, no 1602), Embūtes mācītājs
 Bernhards Harders (Harder, no 1617), Aizputes un Cīravas mācītājs
 Joahims Kīns (Kühn, no 1721), Piltenes mācītājs
 Dītrihs Kristiāns Velfers (Wölfer, no 1735), Valtaiķu mācītājs
 Dāvids Šeinfogels (Scheunevogel, v. Scheinvogel, 1760—1795), Aizputes mācītājs
 Frīdrihs Gustavs Mačevskis (Maczewski, 1803–1813)
 Johans Georgs Bitners (Büttner, 1814—1816)

Atsauces

Skatīt arī 
 Vidzemes superintendents

Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca
Kurzemes un Zemgales hercogiste
Aleksandrs Einhorns

Aleksandrs Einhorns (, miris 1575. gadā Lemgo) bija Kurzemes un Zemgales hercogistes luterāņu mācītājs, Kurzemes hercoga Gotharda Ketlera galma mācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents. Izstrādāja hercogistes baznīcas likumus (1570), kas palika spēkā līdz pat 1832. gadam.

Dzīvesgājums 
Studēja Rostokas universitātē. 

Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes izveides veiktās baznīcas revīzijas ziņojumā bija minēts, ka "ļaudis dzīvojot tumsībā un māņos, daudzi no viņiem nomirstot nekristīti". Pēc hercoga Gotharda priekšlikuma 1567. gadā Kurzemes landtāgs nolēma celt 70 jaunas luterāņu baznīcas un pie astoņām no tām ierīkot skolas un nabagu mājas. 

Iecelts par Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu, Aleksandrs Einhorns kopā ar hercoga padomnieku Zalomonu Henningu  un Kurzemes hercogistes kancleru M. fon Brunovu izstrādāja Kurzemes un Zemgales hercogistes baznīcas likumus, izmantojot gan sava laika ievērojamāko teologu rakstus, gan arī Rīgas baznīcu nolikumus. Likumi noteica mācītāju iecelšanas un baznīcu vizitācijas kārtību, dievkalpojumu saturu, baznīcas ceremonijas utt. Īpaša uzmanība tika pievērsta darbam nevācu (latviešu) draudzēs. 1570. gadā tika apstiprināta A. Einhorna izstrādātā baznīcas kārtība. Hercogs uzdeva superintendentam un sevišķam baznīcu pārlūkam, mazākais, ik pa diviem gadiem reizi apceļot draudzes, pārklaušināt zemniekus, pārlūkot mācītājus un skolotājus viņu darbībā. "Kurzemes hercogistes baznīcas likumus" pirmo reizi iespieda Rostokā 1572. gadā. 

Miris 1575. gadā Lemgo, tagadējā Ziemeļreinas-Vestfālenes zemē.

Viņa mazdēls Pauls Einhorns bija Kurzemes hercoga Gotharda Ketlera galma mācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents, kas 1649. gadā Tērbatā publicēja pirmo pamatīgo latviešu vēstures grāmatu "Historia Lettica".

Darbi 
 Kurzemes un Zemgales hercogistes baznīcas reformācija (kopā ar hercoga kancleru Miķeli Brunavu, 1570)
 Kurzemes hercogistes baznīcas likumi (Kirchen Ordnung, 1570)

Atsauces 

1575. gadā mirušie
Vācbaltieši
Latvijas luterāņu mācītāji
Kurzemes un Zemgales hercogiste
2018. gads sportā

Šajā lapā apkopoti 2018. gada sporta notikumi.

Notikumi

Janvāris 
15.— — notika Austrālijas atklātais čempionāts tenisā. Tajā par vienspēļu uzvarētājiem kļuva Rodžers Federers un Karolīna Vozņacka.

Februāris 
9.— — Phjončhanā, Dienvidkorejā, notika XXIII ziemas olimpiskās spēles.

Marts 
  — ar Austrālijas Grand Prix sākās 2018. gada F1 sezona.

Aprīlis 
  — Arsēns Vengers paziņoja, ka pēc 2017—18. gada sezonas beigām, viņš atkāpsies no trenera amata, kurā pavadījis 22 gadus.

Maijs 
4.— — Kopenhāgenā un Herningā, Dānijā, notika 2018. gada Pasaules čempionāts hokejā, kurā uzvarēja Zviedrijas izlase, izcīnot 11. titulu.
4.— — Itālijā un Izraēlā notika 2018. gada Giro d'Italia, kurā uzvarēja Apvienotās Karalistes riteņbraucējs Kriss Frūms.
  — Parc Olympique Lyonnais stadionā, Francijā, notika UEFA Eiropas līgas fināls, kurā uzvarēja Madrides "Atletico".
  — Kijevas Olimpiskajā stadionā, Ukrainā, notika UEFA Čempionu līgas fināls, kurā Spānijas klubs Real Madrid ar 3:1 uzvarēja Liverpool FC no Anglijas un 13. reizi izcīnīja Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju.
 — — notika Francijas atklātais čempionāts tenisā. Par vienspēļu uzvarētājiem tajā kļuva Rafaels Nadals un Simona Halepa.

Jūnijs 
— — Krievijā notika 2018. gada FIFA Pasaules kauss, kurā Francijas izlase izcīnīja savu otro čempiontitulu.

Jūlijs 
 2.— — notika Vimbldonas čempionāts tenisā. Par vienspēļu uzvarētājiem tajā kļuva Novaks Džokovičs un Angelika Kerbere.
7.— — Francijā notika 2018. gada Tour de France, kurā uzvarēja Apvienotās Karalistes riteņbraucējs Geraints Tomass.

Augusts 
 7.— — Berlīnē, Vācijā, notika 2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā.
 — — Džakartā un Palembanā, Indonēzijā, notika 2018. gada Āzijas spēles.
 — — notika ASV atklātais čempionāts tenisā. Par tā uzvarētājiem vienspēlēs kļuva Novaks Džokovičs un Naomi Osaka.

Septembris 
 22.— — Tenerifē, Spānijā notika FIBA Pasaules kauss basketbolā sievietēm, kurā ASV izlase izcīnīja savu 10. titulu.

Oktobris 
6.— — Buenosareisā, Argentīnā, notika 2018. gada vasaras jaunatnes olimpiskās spēles.

Miruši
Deivids Adijs

Deivids Adijs (; dzimis ) ir Ganas futbolists, aizsargs. Kopš 2019. gada spēlē Somijas kluba Ilves sastāvā.

Sasniegumi 
Gana

 FIFA U-20 Pasaules kauss: 2009

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Ganas futbolisti
Ganas izlases futbolisti
Riga FC spēlētāji
FC Porto spēlētāji
Sarkanie vīna dārzi

Sarkanie vīna dārzi ir nīderlandiešu gleznotāja Vinsenta van Goga eļļas krāsas glezna, ko viņš gleznojis 1888. gada novembra sākumā. Tā gleznota uz privāti gruntētas Toile de 30 standarta izmēra audekla pamatnes. Tiek uzskatīts, ka glezna ir vienīgā, kas pārdota viņa dzīves laikā, un tā bieži iekļauta viņa nozīmīgāko darbu sarakstā.

Tapšana 
Glezna tapusi laikā, kad van Gogs dzīvoja Arlas pilsētā Francijas dienvidos. Van Gogu iedvesmoja apkārtējā ainava — lauku skati un skats uz pilsētiņu. Šis īsais laika posms no 1888. gada februārim līdz 1889. gada maijam tiek uzskatīts par produktīvāko periodu van Goga dzīvē. Pie viņa tolaik ciemojās Pols Gogēns un van Gogs fantazēja par mākslinieku ciematiņa izveidi, ko vadītu Gogēns. 

1888. gada novembrī viņš rakstīja savam brālim Teo: "Ak, kāpēc nebiji kopā ar mums svētdien! Mēs redzējām pavisam sarkanu vīna dārzu — sarkanu kā sarkanvīnu. Pa gabalu tas izskatījās dzeltens, virs tā — zaļas debesis, apkārt — purpura krāsas zeme pēc lietus, vietām — dzeltena atblāzma no saulrieta." Drīz vien tapa glezna "Sarkanie vīna dārzi", attēlojot ražas novākšanu netālu no Monmažūras abatijas.

Glezna "Sarkanie vīna dārzi" pirmoreiz izstādē tika demonstrēta ikgadējajā Les XX izstādē Briselē 1890. gadā. To tur par 400 frankiem (mūsdienu vērtība ap 1000 ASV dolāru) iegādājās Anna Boša, impresionisma gleznotāja, Les XX dalībniece un mākslas kolekcionāre no Beļģijas; Anna bija Ežēna Boša, cita impresionisma gleznotāja un van Goga drauga, māsa. Van Gogs bija gleznojis arī Ežēna portretu (Le Peintre aux Étoiles) 1888. gada rudenī Arlā.

Tāpat kā gleznu "Nakts kafejnīca" to iegādājās krievu kolekcionārs Sergejs Ščukins, kura kolekciju boļševiki nacionalizēja un glezna vēlāk nonāca Puškina Tēlotājmākslas muzejā Maskavā.

Atsauces

Bibliogrāfija 
Hulsker, Jan. The Complete Van Gogh. Oxford: Phaidon, 1980. .
Pickvance, Ronald. Van Gogh in Arles (exh. cat. Metropolitan Museum of Art, New York), Abrams, New York 1984. .

Ārējās saites 

1888. gada gleznas
Vinsenta van Goga gleznas
Pločupīte

Pločupīte (arī Akmeņu valks, Pločvalks) ir Iernestiņvalka labā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Iernestiņvalkā pie tā ieteces Ventā. Pločupīti nešķērso valsts autoceļi.

Atsauces 

Kuldīgas novada upes
Skrundas novada upes
Ventas baseina upes
Aleksandrs Grēvens

Aleksandrs Grēvens (, 1679–1746) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Jelgavas vācu draudzes virsmācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents (1717-1746).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1679. gada 13. augustā Salgalē mācītāja Kristiāna Grēvena ģimenē. Mācījās Bauskas un Jelgavas pilsētas skolās, studēja teoloģiju Kēnigsbergas universitātē (1695–1698). Strādāja par mācītāju Codes (1699–1710), Salgales (1711–1712), Sēlpils un Sunākstes draudzēs (1713–1717). 

1717. gadā viņu iecēla par Jelgavas vācu draudzes mācītāju, Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu un skolu inspektoru. Viņa vadībā Jelgavā iespieda latviešu luterāņu baznīcas rokasgrāmatu četrās daļās (1722–1727).    
Kopā ar Vidzemes ģenerālsuperintendentu J. B. Fišeru viņš organizēja Bībeles otro izdevumu (1739) un sagatavoja G. Manceļa sprediķu grāmatas atkārtu izdevumu. 

Miris 1746. gada 26. augustā Jelgavā.

Darbi 
 Latviešu luterāņu baznīcas rokasgrāmata četrās daļās (Lett. Kirchen-Agende, 1722–1727, 1771) 
 Jelgavas jauna un pilnīga latviešu dziesmugrāmata (Kurl. lett. Gesangbuch, 1727)
 Jauna latviešu baznīcas kungu grāmata (Vollständiges Kirchen-Buch, l727, 1744)

Atsauces 

1679. gadā dzimušie
1746. gadā mirušie
Latvijas cilvēki
Luterāņu mācītāji
Joahims Baumanis

Joahims Baumanis (, 1712–1759), arī Jukums Baumanis, bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Jelgavas vācu draudzes virsmācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents (1747-1759).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1712. gadā 9. janvārī Kretingas (Deutsch-Krottingen bei Memel) muižas īpašnieka ģimenē. Mācījās pie privātskolotājiem un Liepājas pilsētas skolā, studēja teoloģiju Halles universitātē.  Bija mācītājs Gramzdas (1733–1734), Jaunpils, Annasmuižas un Blīdiene draudzēs (1734–1741) un Liepājas latviešu draudzē (1741–1745).  Durbes vācu draudzes mācītāja adjunkts (1745–1747), arī Grobiņas diecēzes prāvests (1746–1747). 1746. gadā rediģēja un izdeva G. Manceļa "Jaunu latviešu sprediķu grāmatu" (Lettische Postille).

1747. gadā iecelts par Jelgavas vācu draudzes mācītāju un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu.
1754. gadā atkārtoti izdeva luterāņu baznīcas "Jaunu un pilnīgu latviešu dziesmugrāmatu" un  "Jaunu un pilnīgu latviešu baznīcas agendu" (Lettische neuverbesserte und vollständige Kirchenagende). 1756. gadā organizēja G. F. Stendera "Svētu stāstu" izdevumu. 

Miris 1759. gada 1. janvārī Jelgavā. Viņa dēls Johans Heinrihs Baumanis kļuva par ievērojamu gleznotāju.

Darbi 
 Kurzemes jauna un pilnīga dziesmugrāmata. Jukuma Baumaņa redakcijā. Königsberg, 1754. ap 740 lpp.

Atsauces 

1712. gadā dzimušie
1759. gadā mirušie
Luterāņu mācītāji
Kristiāns Hūns

Kristiāns Hūns (, 1716–1784) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Jelgavas vācu draudzes virsmācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents (1760–1784).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1716. gadā 14. janvārī Zalvē luterāņu mācītāja Pētera Hūna un viņa sievas Juliānas ģimenē. No 1735. gada studēja teoloģiju Kēnigsbergas universitātē.  Pēc atgriešanās dzimtenē strādāja par mājskolotāju, 1745. gadā strādāja pie G. Manceļa "Jaunās latviešu sprediķu grāmatas" (Lettische Postille) atkārtota izdevuma korektūras, vēlāk bija mācītājs Vircavas draudzē (1751–1759). 

1759. gadā iecelts par Jelgavas vācu draudzes mācītāju un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu. 1766. gadā ar prenumerācijas palīdzību organizēja Kurzemes latviešu luterāņu dziesmugrāmatas izlaidi.

Miris 1784. gada 13. decembrī Jelgavā.

Darbi 
 "Kurzemes jauna un pilnīga dziesmugrāmata". 7. izdevums, 1766.
 "Jaunā latviešu sprediķu grāmata" (Lettische Postille). 5. izdevums, 1769. (priekšvārds)
 "Latviešu katehisms" (1770) 
 "Latviešu baznīcas agenda" (1771)

Atsauces 

1716. gadā dzimušie
1784. gadā mirušie
Luterāņu mācītāji
Finiass Teilors Bārnums

Finiass Teilors Bārnums (, dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu politiķis, cirka īpašnieks un uzņēmējs. Viņš ir iegājis vēsturē kā pirmais, kas kļuvis par miljonāru, ienākumus gūdams no cirka. Viņam piederēja ceļojošais cirks, kurā bija ne tikai dzīvnieki, bet arī dažnedažādi cilvēki ar dīvainībām.

Sajuzdams nāves elpu (viņu skāra miokarda infarkts), Bārnums atļāva Ņujorkas avīzei Evening Sun publicēt viņa nekrologu, vēl dzīvam esot. Viņš gribēja redzēt, kā cilvēki reaģēs pēc viņa aiziešanas viņsaulē. Viņš nomira desmit dienas vēlāk.

1810. gadā dzimušie
1891. gadā mirušie
Cirka īpašnieki
ASV uzņēmēji
Konektikutas cilvēki
ASV Demokrātiskā partija
ASV Republikāniskā partija
Johans Ādolfs Hollenhāgens

Johans Ādolfs Hollenhāgens (, –1710) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Jelgavas vācu draudzes virsmācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents. Miris Lielā mēra epidēmijā.

Biogrāfija 
Dzimis Kuldīgā aptuveni 1648. gadā tirgotāja Gotšalka Hollenhāgena un viņa sievas Barbaras, dzimušas Šilleres, ģimenē.
Mācījās Tallinas Gustava Ādolfa ģimnāzijā. Studēja teoloģiju Jēnā, 1670. gadā sāka studēt filozofiju. Pēc atgriešanās dzimtenē kļuva par Tērvetes draudzes mācītāju. 1676. gadā tika pieņemts par hercoga Jēkaba galma mācītāju. 1689. gadā kļuva par Bauskas draudzes mācītāju, 1696. gadā par vācu draudzes virsmācītāju Jelgavā un vienlaicīgi par Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu. Izaudzināja divus dēlus Jēkabu un Ferdinandu. Miris mēra epidēmijas laikā 1710. gada 27. martā.

Atsauces 

1710. gadā mirušie
Luterāņu mācītāji
Gints Grāvelis

Gints Grāvelis ( dzimis , Saldū) ir latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Skrundas 1. vidusskolā un Latvijas Kultūras akadēmijā (1998—2002). Kopš 1999. gada ir Dailes teātra aktieris.

Filmējies dažādos seriālos, piemēram,"Viņas melo labāk", "Ēnu spēles","Māja pie ezera" un "Neprāta cena". Tāpat kopā ar Intaru Rešetinu vadījis TV3 raidījumu Tikai ar ielūgumiem.

Ir bijis kopā ar dziedātāju Rudīti Būmani, 2009. gadā abiem piedzima dēls Krišs.

Atsauces 

1980. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Rojs Makājs

Rudolfuss Antoniuss "Rojs" Makājs (; dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā. Makājs izcēlās ar savu vārtu gūšanas prasmi, labām dotībām gaisa divcīņās, kā arī ar spēju bez gatavošanās ar jebkuru kāju sist vārtu virzienā.

2002.–2003. gada sezonā, pārstāvot Akoruņas "Deportivo" komandu, saņēma Eiropas Zelta futbolzābaka apbalvojumu par sezonas laikā gūtajiem 29 vārtiem Spānijas čempionātā.

Nacionālajā izlasē aizvadīja ilgstošu karjeru no 1996. līdz 2005. gadam, gūstot 6 vārtus 43 spēlēs. Nīderlandes izlasi pārstāvēja 2008. gada olimpiskajās spēlēs un divos Eiropas čempionātos (2000, 2004).

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Deportivo La Coruña

 Spānijas La Liga: 1999–2000
 Copa del Rey: 2001–02
 Supercopa de España: 2002

Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 2004–05, 2005–06
 DFB Pokal: 2004–05, 2005–06
 DFB Ligapokal: 2004

Feyenoord

 KNVB beker: 2007–08

Individuālie sasniegumi

 Eiropas Zelta zābaks: 2002–03

Atsauces

Ārējās saites 

Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Nīderlandes futbola treneri
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Minhenes "Bayern" spēlētāji
Akoruņas "Deportivo" spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
Gelderlandē dzimušie
Pa asmeni skrejošais 2049

"Pa asmeni skrejošais 2049" () ir 2017. gada Amerikas Savienoto Valstu kinofilma. Tā ir neo-noir zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Denī Vilnēvs. Galvenās lomas filmā tēlo Raiens Goslings, Harisons Fords un Ana de Armasa.

Sižets 

Filmas darbība norisinās 30 gadus pēc filmas "Pa asmeni skrejošais" darbības. Ir radītas mākslīgas dzīvas būtnes, tā sauktie "replikanti", kuri tiek paverdzināti. Galvenais varonis K (atveido Raiens Goslings) ir Nexus-9 modeļa replikants, kas strādā kā "pa asmeni skrejošais" Losandželosas policijas specvienībā, kuras darbs ir likvidēt vecāka modeļa replikantus.

Kādā izmeklēšanā K atklāj, ka pirms 30 gadiem ir noticis kas neparasts — kāda replikante ir dzemdējusi. K cenšas atrast piedzimušo, tad atklāj, ka viņa atmiņas par bērnību sakrīt ar reāliem notikumiem un viņam rodas aizdomas, ka viņš pats ir šis piedzimušais replikants. K izmeklēšanas gaitā satiekas ar Riku Dekardu (atveido Harisons Fords), kas ir piedzimušā replikanta tēvs. Vēlāk atklājas, ka K tomēr nav piedzimušais replikants, un šīs atmiņas par bērnību ir tikušas ievietotas K atmiņā, lai "pa asmeni skrejošajiem" būtu grūtāk atrast īsto replikantu — Dekarda meitu. Filmas beigās K izglābj Dekardu un aizved viņu pirmoreiz satikt savu meitu.

Īsfilmas 
Pirms filmas izdošanas internetā tika publicētas trīs īsfilmas, kuru darbība saistītu filmas "Pa asmeni skrejošais" un "Pa asmeni skrejošais 2049":
 Blade Runner Black Out 2022 — anime īsfilma, režisors Šinichiro Vatanabe (pazīstams kā "Kovbojs Bibops" režisors);
 2036: Nexus Dawn — režisors Lūks Skots, Ridlija Skota dēls;
 2048: Nowhere to Run — režisors Lūks Skots.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Zinātniskās fantastikas un fantāzijas literatūras konkurss
Denī Vilnēva filmas
Aleksandrs Kosoričs

Aleksandrs Kosoričs (; dzimis ) ir Bosnijas un Hercegovinas futbolists, aizsargs. Kopš 2020. gada spēlē Bosnijas un Hercegovinas Premjerlīgas kluba FK Željezničar Sarajevo.

Sasniegumi 
Partizan

 Serbijas Superlīga: 2008–09, 2009–10
 Serbijas kauss: 2008–09

Spartaks Jūrmala

 Latvijas Virslīga: 2017

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Serbu Republikā dzimušie
Bosnijas un Hercegovinas serbi
Bosnijas un Hercegovinas futbolisti
Bosnijas un Hercegovinas izlases futbolisti
FK Spartaks Jūrmala spēlētāji
Karīna Tatarinova

Karīna Tatarinova (dzimusi 1973. gada 30. oktobrī) ir latviešu aktrise.

Beigusi Liepājas Mūzikas koledžas kordiriģēšanas nodaļu, kā arī Latvijas Kultūras akadēmiju kino un dramatiskā teātra aktiera specialitātē.

No 2000. līdz 2005. gadam bijusi Latvijas Nacionālajā teātra aktrise, bet laika posma no 2006. līdz 2011. gadam strādājusi Teātra observatorijā. 2012. gadā kļuvusi par neatkarīgu mākslinieci. Kopš 2016. gada decembra ir Liepājas teātra aktrise.

Atveidojusi Margaritas lomu seriālā "Viņas melo labāk" un Jadvigas lomu seriālā "Likteņa līdumnieki".

Atsauces 

1973. gadā dzimušie
Latvijas aktieri
Lauris Dzelzītis

Lauris Dzelzītis (dzimis  Alojā) ir latviešu aktieris. 

Mācījies Alojas Ausekļa vidusskolā un Limbažu bērnu mūzikas skolā. Cēsu 4. arodskolā ieguvis galdnieka diplomu. 2002. gadā absolvējis Dailes teātra 8. studiju. Dailes teātra aktieris kopš 1999. gada.

Atveidojis lomu kinofilmā "Nameja gredzens".

Filmējies seriālos "Viņas melo labāk", "Likteņa līdumnieki" un "Neprāta cena", kā arī miniseriālā "Emīlija. Latvijas preses karaliene".

2021. gadā ieguvis Lielā Kristapa balvu kā Labākais aktieris otrā plāna lomā par lomu filmā "Gads pirms kara".

Atsauces 

1978. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Alojā dzimušie
Māris Bezmers

Māris Bezmers (dzimis  Liepājā) ir latviešu aktieris. 
1997. gadā Madonā absolvējis mūzikas skolu basģitāras specialitātē, bet 1999. gadā - ģimnāziju. 2003. gadā beidzis Latvijas Kultūras akadēmijas Ekrāna un teātra mākslas nodaļas aktierkursu.

Kopš 2002. gada piedalās Valmieras teātra izrādēs. Pazīstams ar Roberta lomu seriālā "Viņas melo labāk" un Dana lomu seriālos "Svešā dzīve" un "Cerību iela 21".

2016. gadā aizgāja no štata Valmieras Drāmas teātrī un iestājās Latvijas Kultūras akadēmijas maģistrantūrā, lai studētu kino režiju.  
2018. gadā absolvē maģistrantūru ar diplomdarba filmu "Debesu ciemiņš", kurā spēlē virkne pazīstamu latviešu aktieru.

Atsauces 

1980. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Elga Īgenberga

Elga Īgenberga (1921—2003) bija latviešu estrādes dziesmu komponiste, pianiste un mūzikas pedagoģe.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1921. gada 10. februārī Jelgavā. Mācījās Jelgavas 2. ģimnāzijā, pēc Otrā pasaules kara beigām līdz 1949. gadam studēja Latvijas Konservatorijā klavierspēli pie profesora Valērija Zosta un kompozīciju pie Lūcijas Garūtas. 
Strādāja par muzikālās daļas vadītāju Jelgavas teātrī, koncertmeistari konservatorijā un radio. 

Popularitāti ieguva ar estrādes dziesmām „Rīgas bulvāri” (1956) un „Cauri pilsētai” (1960). 
1963. gadā Operetes teātrī iestudēja viņas opereti „Annele” par studentu dzīvi. 
1971. gadā Īgenbergu uzņēma Latvijas Komponistu savienībā.
1974. gadā sadarbībā ar aktrisi Veru Singajevsku skaņuplatē tika ierakstītas viņas dziesmas bērniem ar Jāzepa Osmaņa un Laimoņa Vāczemnieka tekstiem. 
Līdz 1988. gadam turpināja strādāt kā klavieru improvizāciju atskaņotāja Rīgas radio rīta rosmes raidījumos.

Mirusi 2003. gada 28. novembrī

Galvenie darbi 
 operete "Annele" (1964)
 mūzika teātra izrādei "Staburaga bērni"
 dziesmu cikli "Kuģi pārnāk mājās", "Saule uz pleca"
 dziesmu spēle bērniem "Šurum burums"
 "Ziņģu lustes" ar Vecā Stendera dzeju

Literatūra 
 Daiga Mazvērsīte. "Elga Igenberga. Dzīves riču-raču. Latviešu estrādes dzimšana". Rīga: Zvaigzne ABC, 2014. - 368 lpp.

Atsauces

Ārējās saites 

Latviešu komponisti
Jelgavā dzimušie
Andris Bulis

Andris Bulis (dzimis  Salacgrīvā) ir latviešu aktieris, dzejnieks, modelis un TV raidījumu vadītājs.

Izglītību ieguvis Latvijas Kultūras akadēmijā, bijis Liepājas teātra aktieru kursā. Spēlējis Liepājas teātrī, Latvijas Nacionālajā teātrī, Teātra observatorijā un Daugavpils teātrī. Sākot no 2018/2019. gada sezonas pievienojies Dailes teātrim.

Pazīstams ar Māra lomu seriālā "Viņas melo labāk", kā arī ar savām monoizrādēm. Tāpat sarakstījis četras dzejoļu grāmatas - “Mans ego”, “Pieturas”, “Etīdes Otrai pusei” un "Erotērika".

Precējies vairāk nekā 10 gadus, ir 2 bērni.

Atsauces 

1982. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Salacgrīvā dzimušie
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Elīna Vāne

Elīna Vāne (dzimusi  Rīgā) ir latviešu teātra un kino aktrise.

2003. gadā beigusi Latvijas Kultūras akadēmijas kino un teātra mākslas nodaļas aktierkursu, tajā pašā gadā sākusi strādāt Valmieras Drāmas teātrī. Tāpat sadarbojusies ar neatkarīgajām grupām un piedalījusies starptautiskos projektos.  Elīna Vāne saņēma Lilitas Bērziņas balvu.

Pazīstama ar Baibas lomu seriālā "Viņas melo labāk", Solveigas lomu seriālā "Eņģeļu māja" un Brigitas lomu seriālā "Nemīlētie".
Atveidojusi Baibas lomu filmā "Svingeri" (2016) un Billes mātes lomu filmā "Bille" (2018).

Atsauces 

1978. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Spēlmaņu nakts gada aktrises balvas ieguvējas
Kārlis Neimanis

Kārlis Neimanis (dzimis  Jelgavā) ir latviešu aktieris.

2003. gadā beidzis Valmieras 5. vidusskolu. Valmieras Jāzepa Vītola mūzikas skolā apguvis vijoles spēli. 2007. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas dramatiskā teātra un kino aktieru kursu, tajā pašā gadā pievienojies Valmieras teātra kolektīvam. 2014./2015. gada sezonā ieguvis Valmieras drāmas teātra Skatītāju balvu kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par Emīla Rozenberga lomu izrādē "Balle būs".

Bez teātra lomām pazīstams arī ar Konrāda lomu seriālā "Viņas melo labāk"un Valda lomu 2005. gada filmā "Lai dzīvo bērni".

Atsauces 

1984. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Vjačeslavs Isajevs

Vjačeslavs Isajevs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs. Kopš 2021. gada spēlē FK Liepāja sastāvā. 2018. gada 9. septembrī debitēja nacionālās izlases sastāvā Nāciju līgas mačā pret Gruziju.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
FK RFS spēlētāji
Skonto FC spēlētāji
FK Liepāja spēlētāji
Ērika Eglija

Ērika Eglija-Grāvele (dzimusi  Ērika Eglija    Liepājā) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Liepājas Raiņa 6.vidusskolā un Liepājas 48. arodvidusskolā, kur ieguvusi saimniecības vadītājas un pavāres kvalifikāciju. 2005. gadā iestājusies Dailes teātra 9. studijā, kuru beigusi 2009. gadā, vienlaikus iegūstot Latvijas Kultūras akadēmijas Humanitāro zinātņu bakalaura grādu mākslās. Dailes teātra štata aktrise kopš 2010. gada, bet teātra izrādēs piedalās jau kopš 2007. gada.

Atveido Simonu seriālā "Viņas melo labāk". 2004. gadā ar segvādu Grace piedalījās  LNT talantu šovā Fabrikas Muzikālais Teātris.

Atsauces 

1982. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Anete Krasovska

Anete Krasovska (dzimusi  Dobelē) ir latviešu aktrise.

Mācījusies Liepājas Ezerkrasta sākumskolā un Rīgas Kultūru vidusskolā. Absolvējusi Rīgas Dizaina un mākslas vidusskolas apģērba dizaina nodaļu. 2017.gadā absolvēja Latvijas Kultūras akadēmijas Dramatiskā teātra aktiermākslas kursu, iegūstot humanitāro zinātņu bakalaura grādu. Tajā pašā gadā kļuva par Dailes teātra štata aktrisi, lai gan teātra izrādēs piedalās jau kopš 2008. gada.

Plašāku atpazīstamību kā aktrise ieguva 2009. gadā, atveidojot Gunu seriālā "UgunsGrēks". Kopš 2014. gada atveido Mariju seriālā "Viņas melo labāk".

Lomas seriālos 
 "UgunsGrēks" — Guna
 "Viņas melo labāk" — Marija
 "Atriebējas" - Monta

Atsauces 

1994. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Juris Bartkevičs

Juris Bartkevičs (dzimis  Talsos) ir latviešu aktieris.

Mācījies Talsu vidusskolā. 1972. gadā beidzis Liepājas Pedagoģiskā institūta Latviešu valodas un literatūras fakultāti. Mācību laikā iestājies Liepājas teātra I studijā, kuru beidzis 1971. gadā.

1970. gadā kļuva par Liepājas teātra aktieri. Bijis Liepājas teātra IV studijas aktiermeistarības pedagogs (1990—1993) un V studijas skatuves runas un aktiermeistarības pedagogs (1995—1998). 1996. gada kļuva par Liepājas teātra māksliniecisko vadītāju, bet 1997. gadā - par teātra direktoru. 

2004. gadā no Liepājas pārcēlies uz Rīgu un kļuvis par Dailes teātra aktieri.

Tēlojis lomas tādās filmās kā "Spēle" (1981), "Tereona galva" (1982), "Saulessvece" (1986), "Rīgas sargi" (2007), "Nerunā par to" (2007), "Dancis pa trim" (2011), "Segvārds Vientulis" (2014), "Homo Novus" (2018), "Emīlija. Latvijas preses karaliene" (2021).

Apbalvojumi 
 Latvijas Komjaunatnes prēmija (1985)
 Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks (1987)
 Spēlmaņu nakts balva "Labākā debija skatuves mākslā" (1996) — par F.Molnāra lugu „Lilioms"
 Spēlmaņu nakts balva "Gada aktieris" (1999) — par Paula lomu T.Dorsta lugā „Paula kungs" un Marka lomu J.Rezā lugā „ART"
 Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (2020)

Atsauces

Ārējās saites 
 Juris Bartkevičs filmas.lv
 

1950. gadā dzimušie
Talsos dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Dailes teātra aktieri
Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Spēlmaņu nakts gada aktiera balvas ieguvēji
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Ivars Auziņš

Ivars Auziņš (dzimis  Limbažos) ir latviešu aktieris un uzņēmējs.

Mācījies Rīgas 64., 85. un Natālijas Draudziņas 7. vidusskolā. Pēc skolas beigšanas iestājies Latvijas Mūzikas akadēmijas Kultūras un mākslas zinātņu fakultātē, kuru beidzis 1993. gadā.

Dailes teātrī no 1993. gada. Teātra izrādēs piedalās no 1991. gada. Piedalās arī kinofilmu ierunāšanā latviešu valodā.  2019. gadā atveidojis daktera Finča lomu TV seriālā "Sarkanais mežs".

Atsauces 

1969. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Kristians Kareļins

Kristians Kareļins (dzimis ) ir latviešu aktieris, mūziķis un futbola apskatnieks. 

Pašlaik ir starp Latvijas Nacionālā teātra ārštata aktieriem. K. Kareļins spēlē arī grupā "Gapoljeri".

2012. gadā ticis nominēts Gada jaunā skatuves mākslinieka balvai par Grenguāra lomu izrādē „Parīzes Dievmātes katedrāle” un Baļķa lomu Dirty Deal Teatro izrādē „Izlaistie”.

2016. gadā pievienojās seriālam "Viņas melo labāk".

No 2020. gada kopā ar bijušo futbolistu Juriju Žigajevu veido futbola apskata raidījumu "Pa pāris kausiem".

Atsauces

Ārējās saites 

 

1985. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Latviešu mūziķi
Latvijas sporta žurnālisti
Artis Robežnieks

Artis Robežnieks (dzimis  Jēkabpilī) ir latviešu aktieris.

Mācījies Jēkabpils 1. vidusskolā un Jēkabpils bērnu mūzikas skolā, kur mācījies spēlēt tenoru. 1993. gadā beidzis Latvijas Valsts konservatorijas Daugavpils teātra aktieru kursu un sācis strādāt Daugavpils teātrī. 2007. gadā stažējies meistarklasēs Brodvejā, Amerikā. Dailes teātra aktieris kopš 1996. gada.

2013. gadā par ilggadēju un nozīmīgu veikumu Aleksandra Čaka daiļrades popularizēšanā apbalvots ar Aleksandra Čaka balvu.

2018. gadā ierunājis pieturvietu paziņojumus Rīgas sabiedriskajā transportā.

Atsauces 

1970. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Ģirts Liuziniks

Ģirts Liuziniks (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Kopš 2008. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktieris.

Bez teātra lomām pazīstams arī ar Denisa lomu seriālā "UgunsGrēks" un Mārtiņa lomu seriālā "Viņas melo labāk".

Atsauces 

1981. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Jurijs Djakonovs

Jurijs Djakonovs (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris un režisors.

Beidzis Jelgavas 5. vidusskolu. Latvijas Kultūras koledžā mācījies kultūras menedžmentu un amatieru teātru režiju. Latvijas Kultūras akadēmijā apguvis dramatiskā teātra režiju. Pašlaik studē teātra mākslu Latvijas Kultūras akadēmijas maģistrantūrā.

2011. gadā ieguvis "Spēlmaņu nakts" žūrijas speciālbalvu par izrādi "Heda".

Filmogrāfija 
Seriālos
 "Viņas melo labāk" — Lauris
 "Ēnu spēles"
 "Viss pa jaunam!" — mācītājs Lauris
 "Sarkanais mežs"  — aģents Rubenis
 "Nemīlētie"  — Žora/Silvers
 "Tunelis" - Vilis
 "Krimināllieta iesācējam"
 
 Kino
 "Svingeri"
 "Saki Jā!"

Atsauces 

1986. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Juris Hiršs

Juris Hiršs (dzimis ) ir latviešu aktieris.

Kopš 1990. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktieris. Mācoties Tautas kinoaktieru studijā, Hiršs sadraudzējās ar citu dziedošo aktieri — Hariju Ozolu, abi kopā ar koncertiem apceļoja Latviju. 

Kā Nacionālā teātra aktieris Juris Hiršs piedalījies vairākās muzikālajās izrādēs, tai skaitā "Trīs musketieri", "Indriķa hronika", "Pepija" un "Adata". Tāpat Hiršs ir pastāvīgs "Teātra dienu" un Ziemassvētku koncertu dalībnieks savā teātri. Vairāk nekā 15 gadus Hiršs dzied  aktieru ansamblī "Greizais ratiņš".
Piedalījies arī televīzijas seriālos "Viņas melo labāk", "Radiņi" un "Ēnu spēles".

Atsauces 

1965. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Mārtiņš Meiers (aktieris)

Mārtiņš Meiers (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

2003. gadā beidzis Rīgas 2.vidusskolu. 2007. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas dramatiskā teātra un kino aktieru kursu (2007); tajā pašā gadā kļuvis par Valmieras teātra aktieri. Izglītību papildinājis Aleksandra Zelveroviča Teātra akadēmijā Varšavā, Polijā (2006). 2019. gadā par Hamleta lomu ieguvis Spēlmaņu nakts Gada aktiera balvu.

Atveidojis Danielu seriālā "UgunsGrēks" un Andi seriālā "Likteņa līdumnieki". Filmējies 2017. gada filmā "Vectēvs, kas bīstamāks par datoru" (2017), kur atveidojis Modri Kalnākāpēju, kā arī piedalījies filmā "Klases salidojums" (2019).

Atsauces

Ārējās saites 
 Mārtiņš Meiers filmas.lv
 

1985. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Rīgas Valsts 2. ģimnāzijas absolventi
Latviešu teātra aktieri
Valmieras Drāmas teātra aktieri
Spēlmaņu nakts gada aktiera balvas ieguvēji
Ilze Vazdika

Ilze Vazdika (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise.

Ilze Vazdika dzimusi aktieru Hermaņa Vazdika (1906—1994) un Vilmas Lasmanes (1917—1991) ģimenē. Brālis aktieris Uldis Vazdiks (1941—2006).

Mācījusies Rīgas 3. vidusskolā. 1959. gadā iestājusies Dailes teātra III studijā, kuru beigusi 1962. gadā. Dailes teātrī spēlē kopš 1960. gada.

Pazīstama ar Mildas lomu seriālos „Neprāta cena" un „UgunsGrēks". Tāpat filmējusies vairākās kinofilmās — „Ziemassvētku jampadracis", „Novēli man lidojumam nelabvēlīgu laiku", „Mans draugs — nenopietns cilvēks", „Saulessvece" u.c..

2010. gadā ieguvusi Triju Zvaigžņu ordeni. 2007. gadā ieguvusi „Spēlmaņu nakts" balvu nominācijā „Gada aktrise otrā plāna lomā", bet 2006. gadā — Latvijas Profesionālo aktieru apvienības balvu „Āksta cepure".

Atsauces 

1943. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Aldis Siliņš

Aldis Siliņš (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

Mācījies Rīgas 41. vidusskolā. 1998. gadā iestājies Dailes teātra 8. studijā, kuru beidzis 2002. gadā, vienlaicīgi iegūstot Latvijas Kultūras akadēmijas Humanitāro zinātņu bakalaura grādu mākslās.

Dailes teātrī strādā kopš 2002. gada, izrādēs piedalās no 2000. gada. Bez teātra lomām pazīstams arī ar Donāta Jagudina lomu seriālā "UgunsGrēks" un Jāņa lomu seriālā "Radiņi".

Atsauces 

1979. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Rīgas 41. vidusskolas absolventi
Artūrs Dīcis

Artūrs Dīcis (dzimis  Aizkrauklē) ir latviešu aktieris un dramaturgs.

Mācījies Tukuma rajona Engures vidusskolā. 2005. gadā iestājies Dailes teātra 9. studijā, kuru beidzis 2009.gadā, vienlaikus iegūstot Latvijas Kultūras akadēmijas Humanitāro zinātņu bakalaura grādu mākslās. Kopš 2011. gada Dailes teātra aktieris, bet teātra izrādēs piedalījies jau no 2007. gada.

Filmējies LNT seriālā "Tikai nesaki man Bizu", kā arī TV3 seriālos "UgunsGrēks", "Ēnu spēles" un "Nemīlētie".

Atsauces

Ārējās saites 
 Artūrs Dīcis filmas.lv
 

1985. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dailes teātra aktieri
Ilze Pukinska

Ilze Pukinska (dzimusi  Rīgā) ir latviešu aktrise un aktiermeistarības pedagoģe

1988. gadā absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Kopš tā brīža strādā Valmieras teātrī. Spēlējusi vairākos TV seriālos un spēlfilmās, tai skaitā "Neprāta cena", "UgunsGrēks", "Sapņu komanda 1935", "Šķiršanās formula" u.c..

Atsauces 

1965. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dainis Grūbe

Dainis Grūbe (dzimis  Madonā) ir latviešu aktieris un uzņēmējs.

Mācījies Lazdonas pamatskolā un Madonas 2. vidusskolā. 2005. gadā iestājies Dailes teātra 9. studijā, kuru beidzis 2009. gadā, vienlaikus iegūstot Latvijas Kultūras akadēmijas Humanitāro zinātņu bakalaura grādu mākslās. Dailes teātrī no 2010. gada, taču teātra izrādēs piedalās jau kopš 2007. gada.

Filmējies 2012. gada kinofilmā "Sapņu komanda 1935", 2010. gada īsfilmā "Sonāte" un 1991. gada kinofilmā "Mērnieku laiki". Seriālā "Mīli mani mūžam" atveidojis Gustavu. Piedalījies "Karalisko anekdošu turnīrā". 2014. un 2015. gadā ieguvis "Spēlmaņu nakts" balvu nominācijā "Gada aktieris". 2019. gadā tēlojis lomas TV seriālos "Sarkanais mežs" un "Markuss".

Atsauces

Ārējās saites 
 Dainis Grūbe filmas.lv
 

1984. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Madonā dzimušie
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Dailes teātra aktieri
Spēlmaņu nakts gada aktiera balvas ieguvēji
Normunds Laizāns

Normunds Laizāns (dzimis ) ir latviešu aktieris. 1990. gadā beidzis LVK Teātra fakultāti Nacionālā teātra aktieru kursu Edmunda Freiberga vadībā un sācis strādāt Nacionālajā teātrī.

Laizāns atveidojis lomas TV seriālos "Cerību iela 21", "Mīli mani mūžam" un "Viņas melo labāk". 2005. gadā Spēlmaņu nakts ceremonijā ieguvis balvu "Gada aktieris otrā plāna lomā" par Krogstadta lomu (“Nora”). 2015. gadā ieguvis Atzinības krustu par saviem nopelniem Latvijas kultūrā un Latvijas profesionālā teātra mākslā.

Lomas seriālos 
 "Cerību iela 21" (2008/2009) - Ēriks Slavinskis
 "Mīli mani mūžam" (2009) - Fēlikss Vīksna
 "Būt mīlētai" (2011) - Helmuts Jaundālderis
 "Eņģeļu māja" (2012/2013) - Dzintars Bērziņš
 "Eņģeļu iela 9. Pelnrušķītes mantojums" (2013/2014) - Dzintars Bērziņš
 "Viņas melo labāk" (2016) - Gatis Blūms
"Radiņi" (2019) - Guntis Grāvītis

Lomas filmās 
 "Pūķa ola. Sātanisks stāsts" (1996)
 "Augstuma robeža" (2005)
 "Rīgas sargi" (2007)
 "Rūgtais vīns" (2007)
 "Kailums" (2008 Video)

Atsauces

Ārējās saites 
 

1962. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Atzinības krusta virsnieki
Tālivaldis Lasmanis

Tālivaldis Lasmanis (dzimis  Ķeipenē) ir latviešu aktieris.

1979. gadā Valmierā beidzis Viesturskolu. Skolas laikā apmeklējis Tautas teātri „Sprīdītis”, kur viņa pirmais aktiermeistarības skolotājs bija Zigurds Ķesteris. 1983. gadā, pēc dienesta armijā, sācis strādāt Valmieras teātrī par skatuves strādnieku, tajā pašā laikā skolojoties aktiermeistarībā pie Pētera Lūča. 1988. gadā T. Lasmanis absolvējis Latvijas Valsts Konservatorijas Teātra fakultāti. 

2015. gada seriālā „Māja pie ezera” atveidoja mežzini Ēvaldu Ķibi.

2012. gadā kļuvis par Triju zvaigžņu ordeņa IV šķiras virsnieku. 2010. gadā Valmieras pilsētas pašvaldība T. Lasmanim piešķīrusi apbalvojumu „Gada valmierietis 2010”.

Atsauces 

1961. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Spēlmaņu nakts gada aktiera balvas ieguvēji
Marija Bērziņa

Marija Bērziņa (dzimusi ) ir latviešu aktrise un teātra režisore.

Kopš 2006. gada strādā Nacionālajā teātrī. Atveidojusi Ritu seriālos Neprāta cena un UgunsGrēks.

Viņas vecāki ir aktrise un tulkotāja Lenvija Sīle un aktieris Andris Bērziņš.

Filmogrāfija

Atsauces 

1980. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Jekaterina Frolova

Jekaterina Frolova (dzimusi ) ir latviešu aktrise.

2004. gadā absolvējusi Sanktpēterburgas Teātra mākslas akadēmiju. Tajā pašā gadā kļuvusi par Rīgas Krievu teātra aktrisi. Pazīstama ar Jevgēņijas lomu seriālā UgunsGrēks.

Atsauces 

1982. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Dana Bjorka

Dana Bjorka (dzimusi Dana Čerņecova 1985.gada 11. maijā) ir krievu izcelsmes latviešu teātra un kino aktrise, teātra un pasākumu producente, Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātra direktore.

Absolvējusi Jelgavas 5. vidusskolu. Mācības turpinājusi Latvijas Kultūras akadēmijā ko absolvējusi 2009. gadā. Tajā pašā gadā kļuva par Rīgas Krievu teātra aktrisi. 2011. gadā par lomām izrādēs "Graņonka" un "Ziema" ieguva Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada jaunā skatuves māksliniece". 2015. gadā filmējās seriālā Māja pie ezera. 2017. gada augustā pēc 7 gadu draudzības apprecējās ar fitnesa speciālistu Igoru Bjorku, pēc kāzām pieņemot vīra uzvārdu.
2018. gada 8. janvārī sāka darbu kā M. Čehova Rīgas krievu teātra direktore.

Atsauces 

Latviešu teātra aktieri
1985. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Ivars Puga

Ivars Puga (dzimis ) ir latviešu aktieris un politiķis.

Kopš 1986. gada ir Latvijas Nacionālā teātra aktieris. 1995. gadā ieguvis "Spēlmaņu nakts" balvu nominācijā "Gada aktieris". 2015. gadā ieguvis Harija Liepiņa balvu par izcilu darbu varoņlomās. Piedalījies filmās "Durvis, kas tev atvērtas" (1984), "Kā mēs aizgājām no mājām" (1986), "Viktorija" (1988), "Zītaru dzimta" (1989), "Homo Novus" (2018), Still River (2018).

Ir bijis precējies ar Lolitu Pugu, kā arī bijis kopā ar aktrisi Daci Bonāti.

2018. gada rudenī no partijas "KPV LV" kandidējis 13. Saeimas vēlēšanās, kurās ticis arī ievēlēts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Ivars Puga filmas.lv
 

1960. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Spēlmaņu nakts gada aktiera balvas ieguvēji
13. Saeimas deputāti