Ogres novads

Ogres novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Ogres novads, Ikšķiles novads, Lielvārdes novads un Ķeguma novads. Robežojas ziemeļos ar Cēsu, Siguldas un Ropažu novadiem, rietumos ar Salaspils un Ķekavas novadiem, dienvidrietumos ar Bauskas novadu, austrumos ar Madonas novadu un dienvidaustrumos ar Aizkraukles novadu. Novada centrs atrodas Ogres valstspilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Ogres rajona teritoriju.

Teritoriālais iedalījums 
Ogres novadā ietilpst 16 pagasti un 4 pilsētas: Birzgales pagasts, Ikšķiles pilsēta, Jumpravas pagasts, Krapes pagasts, Ķeguma pilsēta, Ķeipenes pagasts, Lauberes pagasts, Lēdmanes pagasts, Lielvārdes pagasts, Lielvārdes pilsēta, Madlienas pagasts, Mazozolu pagasts, Meņģeles pagasts, Ogres valstspilsēta, Ogresgala pagasts, Rembates pagasts, Suntažu pagasts, Taurupes pagasts, Tīnūžu pagasts un Tomes pagasts.

Daba 

Lielākā daļa novada atrodas Viduslatvijas zemienes Madlienas nolaidenumā ar augstumiem no 30 m vjl. rietumos līdz 90 m vjl. austrumos. Gar Daugavu iet Lejasdaugavas senleja, Daugavas kreisajā krastā — šīs pašas zemienes Upmales paugurlīdzenums un Taurkalnes līdzenums. Kreisajā krastā kāpas ar relatīvo augstumu 10–18 m, labajā krastā osu pauguru grēdas (Ogres Kangari, Lielie Kangari, Ķeipenes valnis). Paugurains reljefs aizņem ap 10% novada platības. Novada ziemeļaustrumos — Vidzemes Centrālās augstienes rietumu nogāzes Augšogres pazeminājums, Vestienas un Piebalgas pauguraines. Augsnes — velēnu podzolētās un velēnu gleja. Derīgie izrakteņi: dolomīts (Kranciems, Remīne, Rembate), smilšakmens (Rembate), māls (Birzgale, Kastrāne, Tome), saldūdens kaļķi, grants, kūdra (Sivēnīcas, Žļaugu, Pečoru purvi), minerālūdeņu avoti. Meži ap pusi no teritorijas.

Vidējā temperatūra janvārī -6 — -6,5 °C, jūlijā +16,5 — +17 °C. Nokrišņu daudzums 700 — 850 mm gadā, ar maksimumu ziemeļaustrumos.

Upes 
Novads pilnībā ietilpst Daugavas baseinā. Lielākās upes — Daugava, Ogre, Mazā Jugla, Līčupe, Lobe, Aviekste, Abza.

Ūdenstilpes 
13 ezeru, kas lielāki par 1 hektāru. Lielākie no tiem — Lobes ezers (5,3 km²), Pečoru ezers (1,1 km²), Plaužu ezers (1 km²). Uz Daugavas Ķeguma ūdenskrātuve (24,9 km²) un daļa Rīgas ūdenskrātuves.

Vēsture 
Novada teritorijas apdzīvotība zināma kopš bronzas laikmeta. Tā attīstību veicināja Daugavas tirdzniecības ceļš, kurš kļuva par vienu no pirmajiem krustnešu iebrukuma mērķiem. Uz to laiku novadā dzīvoja lībieši un latgaļi. 12. gadsimta beigās Ikšķilē tika uzcelta pirmā vācu pils un baznīca; apkaimes lībieši tika regulāri kristīti. 1207. gadā teritoriju pievienoja Rīgas bīskapijai. Pēc Livonijas kara nonāca Polijas Pārdaugavas hercogistes pakļautībā, pēc 1629. gada lielāko novada daļu ieguva Zviedrija. Lielā mēra laikā novada iedzīvotāju skaits ievērojami kritās — Ikšķiles draudzē izdzīvoja 15%, bet Suntažu draudzē 11,3% iedzīvotāju. 1721. gadā teritoriju pievienoja Krievijas Impērijai. Pirmā pasaules kara laikā teritorijas daļa gar Daugavu smagi cieta no karadarbības.

Apdzīvotās vietas

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība 

Ogres novadā darbojas 9 vidējās izglītības iestādes, 11 pamatskolas un sākumskolas, kā arī 13 pirmsskolas izglītības iestādes.

Vidējās izglītības iestādes 
 Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola
 Ikšķiles vidusskola
 Jaunogres vidusskola
 Ķeguma vidusskola
 Madlienas vidusskola
 Ogres 1. vidusskola
 Ogres Valsts ģimnāzija
 Ogres tehnikums
 Suntažu vidusskola

Pamatskolas un sākumskolas 
 Birzgales pamatskola
 Jumpravas pamatskola
 Ķeipenes pamatskola
 Lēdmanes pamatskola
 Lielvārdes pamatskola
 Ogresgala pamatskola
 Ogres Centra pamatskola
 Suntažu internātpamatskola - rehabilitācijas centrs
 Taurupes pamatskola
 Tīnūžu sākumskola
 Valdemāra pamatskola

Pirmsskolas izglītības iestādes 
 Birzgales pirmsskolas izglītības iestāde "Birztaliņa"
 Ikšķiles pirmsskolas izglītības iestāde "Čiekuriņš"
 Ikšķiles pirmsskolas izglītības iestādes "Urdaviņa"
 Ķeguma pirmsskolas izglītības iestāde "Gaismiņa"
 Lielvārdes pirmsskolas izglītības iestāde "Pūt vējiņi"
 Madlienas pirmsskolas izglītības iestāde "Taurenītis"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Ābelīte"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Cīrulītis"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Dzīpariņš"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Riekstiņš"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Saulīte"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Strautiņš"
 Ogres pirmsskolas izglītības iestāde "Zelta sietiņš"

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki 
Ogres novada teritorijā dzimuši vai dzīvojuši:

 Kārlis Hūns (1831—1877), gleznotājs,
 Antons Benjamiņš (1860—1939), uzņēmējs un žurnālists,
 Kārlis Brencēns (1879—1951), gleznotājs un pedagogs,
 Eduards Brencēns (1885—1929), gleznotājs, grafiķis, dekorators un grāmatu ilustrators.
 Juris Zaķis (1936—2017), zinātnieks, pedagogs un politiķis
 Edmunds Krastiņš (1958), matemātiķis un politiķis
 Ilmārs Latkovskis (1958), žurnālists, publicists un politiķis
 Elita Patmalniece (1964), modes māksliniece
 Atvars Tribuncovs (1976), hokejists
 Igors Stepanovs (1976), futbolists
 Pēteris Draguns (1976), dzejnieks
 Andrejs Prohorenkovs (1977), futbolists
 Dmitrijs Žabotinskis (1980), hokeja vārtsargs
 Marts Pujāts (1982), dzejnieks
 Jānis Pozņaks (1983), basketbolists
 Ēriks Dauksts (1984), politiķis
 Kaspars Bērziņš (1985), basketbolists
 Aija Andrejeva (1986), dziedātāja
 Oļegs Žatkins (1987), futbolists
 Oskars Bārtulis (1987), hokejists
 Anete Šteinberga (1990), basketboliste
 Otto Birznieks (1991), autosportists
 Vilhelms Purvītis (1872—1945), gleznotājs
 Kārlis Kažociņš (1886—1920). korditriģents
 Pauls Sakss (1878—1966), dziedonis
 Leontīne Blaua (Viola) (1878—1944), aktrise un dzejniece
 Rūdolfs Bangerskis (1878—1958), ģenerālis
 Meinards (1130/1140—1196), bīskaps
 Pauls Kvelde (1927—2017), diriģents
 Andrejs Pumpurs (1841—1902), rakstnieks, eposa "Lāčplēsis" autors, karavīrs
 Auseklis (1850—1879), dzejnieks, pedagogs, publicists
 Edgars Kauliņš (1903—1979), lauksaimnieks, kolhoza "Lāčplēsis" priekšsēdētājs
 Gunārs Priede (1928—2000), dramaturgs
 Uldis Žagata (1928—2015), horeogrāfs un deju pedagogs
 Ivande Kaija (1876—1942), īstajā vārdā Antonija Lūkina (dzimusi Meldere-Millere), rakstniece
 Dzintra Klētniece (1946—2016), teātra aktrise un režisore
 Anastasija Neretniece (1931), skolotājs, muzejniece, kultūras darbiniece
 Alex (1962—2021), mūziķis
 Olga Rajecka (1962), dziedātāja un vokālā pedagoģe
 Āris Matesovičs (1992), aktieris
 Jānis Baltvilks (1944—2003), dzejnieks un ornitologs
 Kārlis Grigulis (1884—1972), ornitologs un rakstnieks
 Jāzeps Osmanis (1932—2014), rakstnieks, tulkotājs, mākslinieks
 Regīna Ezera (1930—2002), rakstniece
 Kārlis Ēriks Arons (1933—2005), medicīnas vēsturnieks
 Jānis Greste (1876—1951), pedagogs
 Jānis Dūklavs (1952), politiķis
 Raimonds Vējonis (1966), politiķis, Latvijas Valsts Prezidents (2015—2019)
 Aleksis Mierlauks (1866—1943), režisors un aktieris
 Jānis Lūsis (1939—2020), šķēpa metējs
 Sudrabu Edžus (1860—1941), rakstnieks
 Nora Ikstena (1969), rakstniece
 Jānis Purapuķe (1864—1902), rakstnieks
 Jānis Kaijaks (1952), režisors, aktieris

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 

 
Latvijas novadi