joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Igate

Igate ir apdzīvota vieta Limbažu novada Vidrižu pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļos Igates upes krastos pie autoceļa P9  no pagasta centra Gravām,  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Igates muižas (Idsel) pils. Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1455. gadā, kad Idsels Dideriks Fītingofs ciemu un muižu pārdeva Pēterim fon der Borham. Igates pilī ierīkota viesnīca, Igates magazīnā (celta 1868. gadā) — etnogrāfisko priekšmetu kolekcija. Netālu no Igates Melngaiļos atrodas Emiļa Melngaiļa memoriālais muzejs. Igatē atrodas pirmais konsekrētais ekumēniskais dievnams Latvijā — Igates Svētā Jāņa Kristītāja un Svētās Marijas Magdalēnas baznīca.

Atsauces 

Igate
Iron Man (spēle)

Iron Man ir Sega 2008. gadā izlaista datorspēle, kas balstīta uz filmu ar tādu pašu nosaukumu, tās tēliem un notikumiem. Paredzēta konsolēm Xbox 360 un PlayStation 3 (versijas izstrādāja Secret Level), bet PlayStation 2, PlayStation Portable, Wii, Nintendo DS, PC un Nintendo DS versijas — Artificial Mind and Movement. Izdota 2008. gada 2. maijā — vienlaicīgi arī ar filmas izdošanas datumu.

Pretinieki, kas iekļauti spēlē, ir Advance Idea Mechanics, Maggia un Mandarin teroristu grupas. Galvenie spēlē iekļautie ļaundari ir Blacklash, Controller, Titanium Man, Melter un Iron Monger.

Spēlē arī iekļauts Roberts Daunijs, Terenss Hauards un Šauns Tobs, kas attēlo savu lomu no filmas.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

PlayStation 2 spēles
Wii spēles
Xbox 360 spēles
PC spēles
PlayStation 3 spēles
PlayStation Portable spēles
Nintendo DS spēles
Mobilā telefona spēles
Sega izdotās datorspēles
2008. gada datorspēles
Marvel Cinematic Universe
Ivans Ļubičičs

Ivans Ļubičičs (; dzimis ) ir bijušais Horvātijas tenisists. Profesionāļa karjeru uzsāka 1998. gadā. I. Ļubičiča labākais sasniegums ATP tūres vienspēļu rangā ir  sasniegtā 3. vieta, dubultspēlēs — 70. vieta ().

Karjerā I. Ļubičičs ir uzvarējis desmit ATP vienspēļu turnīros, bet lielāko panākumu Grand Slam sacensībās viņš guva 2006. gada Francijas atklātajā čempionātā, kurā sasniedza pusfinālu. Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ). 2004. gadā Atēnās izcīnīja bronzas medaļu dubultspēlēs. 2012. gada aprīlī beidza profesionāļa karjeru.

Vietas Grand Slam turnīros

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Serbu Republikā dzimušie
Bosnijas un Hercegovinas horvāti
Horvātijas tenisisti
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki tenisā
Ļubičičs

Ļubičičs (, ; sieviešu dzimtē Ļubičiča) ir serbu/horvātu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Ivans Ļubičičs (Ivan Ljubičić; 1979) — Horvātijas tenisists;
 Leonardo Ļubičičs (Leonardo Ljubičić; 1966) — Horvātijas šahists.

Serbu uzvārdi
Horvātu uzvārdi
Vidriži

Vidriži ir apdzīvota vieta Limbažu novada Vidrižu pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P9  no pagasta centra Gravām,  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas.
Vidrižos atrodas sporta un kultūras centrs "Vidriži", Latvijas pasta nodaļa, ambulance, aptieka, pamatskola, viesu nami, bibliotēka, divi veikali — "Vidriži" un "Pagrabiņš".

Vēsture 

Vidriži kā līvu ciems Vitisele reizi pieminēti Indriķa hronikas tekstā par 1225. gada notikumiem, kad te sprediķojis Romas pāvesta legāts Modenas Viļums. Vitiseles ciems un draudze () minēta arī citos 13. gadsimta pirmās puses dokumentos. 1277. gadā Rīgas arhibīskaps Johans izlēņoja Vidrižu (Vidersele), Mukurmuižas (Morikas) un Kaugažu ciemus savam māsasvīram Johanam no Lūnes (Johann de Lune). Šis vietas apdzīvotību šajā laikā apliecina senkapi pie Unkšām un Laļļiem, vēlāk - dzelzs laikmeta lībiešu senlietu atradumi Vidrižos un Kaniņu pilskalns uz ziemeļiem no Vidrižiem.

Zviedru Vidzemes arklu revīzijas materiālos un kartēs minēts Vetišciems (Wettesche Cehm, Wettisch Dorf), kas atradies uz dienvidiem no Vidrižiem, kur šo ciemu iezīmē tādi mājvārdi kā Ausiņi, Unkšas, Laļļi, kas 17. gadsimta sākumā atradušies starp Ķīšupi un Virsupi.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Vidrižu muižas (Widdrisch) centra. Muiža ilgstoši piederēja Budbergu dzimtai (1726–1920), viņu dzimtas kapliča ar vārtiem ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, muižas fasādes un kapličas ciļņi — mākslas pieminekļi. Agrākajā Vidrižu muižas kungu mājā atrodas Vidrižu pamatskola.

Atsauces
Terehova (Zaļesjes pagasts)

Terehova ir skrajciems Ludzas novada Zaļesjes pagastā, Latvijas austrumu pierobežā. Izvietojies pagasta austrumos, pie pašas Krievijas robežas, 5,7 km attālumā no pagasta centra Zaļesjes, 6,9 km — no Zilupes, 39 km no novada centra Ludzas, un 307 km — no Rīgas. Ciemā atrodas robežkontroles punkts „Terehova”.

Atsauces
Ilga (Skrudalienas pagasts)

Ilga ir apdzīvota vieta Daugavpils novada Skrudalienas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidos pie Baltkrievijas robežas  no pagasta centra Silenes, no novada centra Daugavpils un 249 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Ilgas muižas centra. Muižas pilī izveidota Daugavpils Universitātes studiju un pētniecības bāze «Ilgas».

Atsauces
Jaunborne

Jaunborne (; agrāk arī Neiborna) ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā Poguļankas kreisajā krastā pie Lielbornes—Elernes autoceļa (V673)  no pagasta centra Salienas,  no novada centra Daugavpils un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Jaunbornes muižas (Neu-Born) centra. No 1945. līdz 1954. gadam Jaunbornes ciema centrs. Jaunbornes katoļu baznīcas ērģeļu prospekts ir valsts nozīmes mākslas piemineklis.

Atsauces 

Jaunborne
Salienas pagasta ciemi
Saliena

Saliena (arī Salanāja, Salonāja) ir ciems Augšdaugavas novada Salienas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Tartaciņas krastos pie autoceļa P69   no novada centra Daugavpils un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Salonājas muižas (Sallonay) centra. Izaugusi padomju gados kā ciema padomes un kolhoza «Iskra» centrs. Salienā atrodas pagasta pārvalde, vidusskola, kultūras nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, veikals.

Atsauces 

Augšdaugavas novada ciemi
Latvijas ciemi
Latvijas pagastu centri
Salienas pagasta ciemi
Fransuā Olands

Fransuā Žerārs Žoržs Nikolā Olands (, ; dzimis  Ruānā, Francijā) ir franču politiķis, bijušais Francijas prezidents un Andoras līdzprincis.

Biogrāfija 
Dzimis Ruānas ārsta Žorža Olanda ģimenē. Viņa dzimtas uzvārds (Hollande) cēlies no holandiešu izceļotājiem no Habsburgu Nīderlandes.

Laikā no 1988. līdz 1993. gadam, kā arī no 1997. gada līdz prezidenta amatā stāšanās brīdim viņš bija Nacionālās Asamblejas deputāts. 1997. gada novembrī kļuva par Sociālistiskā partijas pirmo sekretāru, līdz viņu 2008. gada novembrī nomainīja Martina Obrija (Martine Aubry). Laikā no 2001. līdz 2008. gadam bijis Tilles mērs. Savukārt kopš 2008. gada F. Ollands ir Korēzas departamenta Ģenerālpadomes prezidents.

2011. gada oktobrī Sociālistu un kreiso radikāļu partijas izvirzīja viņa kandidatūru Francijas prezidenta amatam 2012. gada vēlēšanās. Viņš uzvarēja vēlēšanu pirmajā kārtā, saņemdams 28,63% balsu. Vēlēšanu otrajā kārtā, kas notika maija sākumā, viņš pārspēja tobrīdējo valsts prezidentu Nikolā Sarkozī. F. Olands amatā stājās .

Atsauces

Ārējās saites 

  

1954. gadā dzimušie
Piejūras Sēnā dzimušie
Francijas politiķi
Francijas prezidenti
Kazdanga

Kazdanga ir ciems Dienvidkurzemes novada Kazdangas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā Alokstes krastos pie autoceļa P117  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas. Dažkārt Kazdangā tiek iekļauta Valāta.

Kazdangā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, ambulance, veikals. Kazdangas muižas pils komplekss ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

Vēsture 

Kazdanga vēstures avotos pirmoreiz minēta 1350. gadā, kad to izlēņoja brāļiem Vīgantiem. Mūsdienu apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Kazdangas muižas (Katzdangen) centra. Izaugusi Latvijas PSR laikā kā Kazdangas sovhoztehnikuma ciemats. Mācību iestāde Kazdangā pastāvēja no 1923. līdz 2009. gadam.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Dienvidkurzemes novada ciemi
Veide

Veide var būt:

 Ādams Veide (Adam Weide; 1667―1720) ― vācu cilmes Krievijas caristes armijas virsnieks un diplomāts;
 Rihards Veide (1991) ― latviešu BMX riteņbraucējs. 

Uzvārdi
Saparmurats Nijazovs

Saparmurats Nijazovs (, , ) jeb Turkmenbaši ( — "Visu turkmēņu tēvs"; dzimis , miris ) bija PSRS un Turkmenistānas valstsvīrs, Turkmenistānas pirmais prezidents (vēlāk arī prezidents uz mūžu) no  līdz pat savai nāvei .

Laikā no 1985. līdz 1991. gadam S. Nijazovs bija Turkmenistānas komunistiskās partijas vadītājs, taču pēc PSRS sabrukuma tika ievēlēts par Turkmenistānas prezidentu. Vēlāk viņš vairākas reizes tika pārvēlēts, līdz Tautas padome, kas ir valsts augstākais pārstāvniecības orgāns, pieņēma lēmumu, ka viņš savā amatā paliks līdz mūža beigām. S. Nijazovs mira  no miokarda infarkta.

Atsauces

Ārējās saites 

1940. gadā dzimušie
2006. gadā mirušie
PSKP CK locekļi
Turkmenistānas politiķi
Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Haralds Mednis

Haralds Mednis (dzimis , miris ) bija latviešu diriģents.

Biogrāfija 

Izglītību ieguvis Rīgas 1. ģimnāzijā, Latvijas Universitātē, kur studējis matemātiku un astronomiju, vēl studējis Latvijas Konservatorijā. Pēc tēva nāves kļuva par matemātikas skolotāju Lazdonas pamatskolā, kur arī sācis diriģenta gaitas. 1938. gadā viņa vadītais Lazdonas draudzes koris IX dziesmu svētku Dziesmu svētku "dziesmu karos" ieņēma pirmo vietu starp lauku koriem. Tāpat darbojies ar vairākiem citiem koriem, tostarp Latvijas Universitātes jaukto kori "Juventus".

Aktīvi darbojies Dziesmu svētkos — vairākos Dziesmu svētkos bijis virsdiriģents (1950, 1973, 1977, 1990), divos Dziesmu svētkos H. Mednis bija goda virsdiriģents (1993, 1998).

1985. gada Dziesmu svētkos, pēc tam, kad Emiļa Melngaiļa "Jāņu vakaru" nodiriģēja Jānis Dūmiņš, koristi sāka skandēt "Mednis, Mednis..." No virsdiriģentu saraksta izslēgtais Haralds Mednis uzkāpa uz skatuves un apvienotais koris vēlreiz nodziedāja "Jāņu vakaru". Šoreiz Haralda Medņa vadībā. 
Savukārt oficiālās svētku noslēguma ceremonijas laikā kopkoris izsauca publikā sēdošo Haraldu Medni, kas tomēr nodiriģēja no programmas izsvītroto "Gaismas pili".

Miris , apglabāts Rīgas Otrajos Meža kapos.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
1938. gadā apbalvots ar Atzinības krusta V šķiru. 
1994. gadā saņēma Triju Zvaigžņu ordeņa IV šķiru, 
1995. gadā kļuva par Latvijas Zinātņu akadēmijas goda locekli.
1999. gadā saņēma Lielo mūzikas balvu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Music profils
 Haralda Medņa diriģētā "Gaismas pils" 1985. gada Dziesmusvētkos (LTV.LV ieraksts)

1906. gadā dzimušie
2000. gadā mirušie
Latviešu diriģenti
Latvijas diriģenti
Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventi
Latvijas Mūzikas akadēmijas absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Rīgas Meža kapos apbedītie
Alūksnes novadā dzimušie
Atzinības krusta kavalieri
Cepure

Cepure ir daļa no apģērba, kuru izmanto galvas nosegšanai. Cepures valkā, lai pasargātu galvu no nokrišņiem, ceremoniālu un reliģisku iemeslu dēļ, drošības pēc un arī kā modes aksesuāru. Vēsturiski cepure norādīja arī sociālo stāvokli sabiedrībā.

Cepuru veidi 

 Ausaine
 Berete
 Beisbola cepure
 Cilindrs
 Katliņš
 Laiviņcepure
 Naģene
 Panama
 Platmale
 Salmenīca
 Sombrero
 Tibeteika
 Žokejcepure

Skatīt arī 
 Galvassega

Galvassega
1170. gads

1170. gads () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi

Jūnijs 
 14. jūnijs - par Anglijas karali kronēts Henrijs Jaunais (Plantagenets).

Nezināms datums 
 Normāņi iekaroja Dublinu.
 Dāņi uzsāka iebrukumus Igaunijā.

Dzimuši 
 9. maijs (dažos avotos 28. jūnijs) — Valdemārs II, Dānijas karalis (miris 1241. gadā)
 Svētais Dominiks, dominikāņu ordeņa dibinātājs (miris 1221. gadā)
 iespējams dzimis šajā gadā
 Fibonači, itāļu matemātiķis (miris ap 1250. gadu)

Miruši 
 18. novembris — Albrehts Lācis (Albrecht der Bär), Brandenburgas markgrāfs (dzimis ap 1100.)
 29. decembris — Tomass Bekets, Kenterberijas arhibīskaps (dzimis 1118. gadā)
Kazimiriški

Kazimiriški (arī Kazimirišķi) ir apdzīvota vieta Ilūkstes novada Pilskalnes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumdaļā Ilūkstes un Mundas starpupē  no pagasta centra Pilskalnes,  no novada centra Ilūkstes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Kazimirišķu muižas (Kasimirischek) centra. Kazimirišķu muižas parks ir vietējas nozīmes dabas piemineklis.

Atsauces
Valters Halšteins

Valters Halšteins (; dzimis , miris ) bija vācu jurists un politiķis. Viens no Eiropas Savienības pamatlicējiem. Pirmais Eiropas Komisijas prezidents no 1958. līdz 1967. gadam. Halšteina vārdā nosaukta Halšteina doktrīna.

Dzīvesgājums 
Dzimis Maincā, studēja tiesības Bonnā, Minhenē un Berlīnē. 1925. gadā aizstāvēja doktora disertāciju par Versaļas līgumu. No 1926. gada strādāja Ķeizara Vilhelma biedrībā Berlīnē. No 1930. līdz 1941. gadam pasniedza tiesības Rostokas universitātē. 1941. gadā iecelts par civiltiesību pasniedzēju Frankfurtes universitātē.

No 1942. gada - vērmahta dienestā Ziemeļfrancijā. 1944. gadā krita Sabiedroto gūstā. Līdz 1946. gadam karagūsteknis Misisipi štatā. 1946. gadā atgriezās Frankfurtes universitātē, un kļuva par tās rektoru. 1951. gadā pirmais Vācijas pēckara kanclers Konrāds Adenauers iecēla Halšteinu par kanclera biroja valsts sekretāru un Vācijas delegācijas vadītāju sarunās par Šūmana deklarācijas realizāciju. Pēc tam tika iecelts par Vācijas ārlietu ministrijas valsts sekretāru. Atbildēja par savā vārdā nosauktas Halšteina doktrīnas ieviešanu. Doktrīna paredzēja diplomātisko attiecību saraušanu ar jebkuru valsti, kas atzīs VDR. Strādāja ārlietu ministrijā līdz 1958. gada sākumam, kad tika iecelts par Eiropas Komisijas prezidentu. Kā viens no diviem Vācijas pārstāvjiem 1957. gadā parakstīja Romas līgumu.

Darbodamies Eiropas Komisijas prezidenta amatā, bija opozīcijā de Golla redzējumam par "valstu Eiropu", kurā lielāka ietekme būtu nacionālajām valdībām, tāpēc 1967. gadā bija spiests pamest amatu. Pēc demisijas aktīvi darbojās Vācijas iekšpolitikā, no 1969. līdz 1972. gadam - Bundestāga deputāts. No 1968. līdz 1974. gadam bija Eiropas kustības vadītājs.

Ārējās saites 

 
 Par Halšteinu Eiropas Komisijas mājaslapā 

1901. gadā dzimušie
1982. gadā mirušie
Eiropas Komisijas prezidenti
Reinzemē-Pfalcā dzimušie
Šaņduna

Šaņdunas province () ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Lielajā Ķīnas līdzenumā. Robežojas ar Hebei, Henaņu un Dzjansu provincēm. Austrumos to apskalo Dzeltenā jūra. Provinces administratīvais centrs ir Dzjinaņa, bet lielākā pilsēta ir Cjindao. 2010. gadā Šaņdunas provincē dzīvoja 95,8 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 99,3% ir haņi, 0,6% — hui, bet 0,1% — citi.

Ārējās saites 

Ķīnas provinces
Fillaha

Fillaha (; ; , , ) ir otra lielākā pilsēta Karintijas federālajā zemē Austrijas dienvidu daļā pie Dravas upes un ir svarīgs satiksmes mezgls Austrijā un visā Alpu-Adrijas reģionā. Tās iedzīvotāju skaits 2011. gadā bija 59 285.

Pilsētas apkārtnē norisinājās 1987. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 Kowatsch - Fillahas autobusu sistēmas oficiālā vietne
 Oficiālā Karintijas Univeristātes vietne - FH Kärnten

Austrijas pilsētas
Karintija
Frīdrihs Vilhelms Boks

Fridrihs Vilhelms Boks (,  — ) bija vācu virsnieks, SS oberfīrers, Dzelzs krusta Bruņinieka krusta ar Ozollapām kavalieris.

Militārā karjera 
1914. gadā 2. augustā ticis iesaukts armijā, artilērijas vienībā. 1918. gada februārī paaugstināts par leitnantu. Apbalvots ar Dzelzs krusta 2. šķiru. 1919. gadā dienējis brīvkorpusā Baltijas valstīs.

Starpkaru posms 
1922. gada 15. novembrī iestājies šulcpolicijā. 1933. gada 1. maijā iestājies NSDAP (Nr. 2223186) un gada beigās ieguvis policijas kapteiņa pakāpi.

Otrais pasaules karš 
1939. gada decembrī nozīmēts par 3. policijas bataljona komandieri okupētajā Polijas teritorijā. Piedalījies soda operācijās pret Polijas iedzīvotājiem.

1940. gada maijā pārcelts uz SS karaspēku un nozīmēts par 4. SS policijas divīzijas 2. artilērijas pulka diviziona komandieri. 1943. gada 23. augustā apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu. 1943. gada 20. oktobrī iecelts par savas divīzijas komandieri, vienlaikus komandējis arī divīzijas kaujas grupu. No 1944. gada 15. marta līdz 1944. gada 13. aprīlim komandējis 19. ieroču SS grenadieru divīziju. Maijā pildījis 4. SS policijas divīzijas komandiera pienākumus.

1944. gada 1. jūnijā nozīmēts par 2. SS tanku korpusa artilērijas komandieri, kur šo pienākumu veicis līdz kara beigām, neskaitot laika posmu no 1944. gada 31. jūlija līdz 1944. gada 29. augustam, kad vadījis 9. SS divīziju "Hohenstaufen".

1944. gada 2. septembrī apbalvots ar Ozollapām pie Dzelzs krusta Bruņinieka krusta.

Dienesta pakāpes 
 Šturmbanfīrers — 1941. gada 11. novembris
 Oberšturmbanfīrers — 1942. gada 5. janvāris
 Standartfīrers — 1943. gada 9. novembris
 Oberfīrers — 1944. gada 1. augusts

Literatūra 
 The SS: Hitler's Instrument of Terror: The Full Story From Street Fighters to the Waffen-SS  by Gordon Williamson (Motorbooks International, (March 1994), , ).
 The Waffen-SS (2): 6. to 10. Divisions (Men-at-Arms)  by Gordon Williamson (Osprey Publishing (March 25, 2004), , ).

Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieri
Vācijas virsnieki
Latviešu leģiona virsnieki
Lielpolijas vojevodistē dzimušie
Elvi florbola līga

Elvi florbola līga (līdz 2015. gadam — Latvijas florbola Virslīga) ir augstākā vīriešu florbola līga Latvijā. Tā sastāv no 12 komandām. Līdz 2010. gadam līgā piedalījās arī viena komanda no Igaunijas.
2015. gada janvārī par Latvijas Florbola Virslīgas ģenerālsponsoru kļuva mazumtirgotājs ELVI, un līga mainīja nosaukumu uz "Elvi florbola līga".

Čempioni 
 1993.—1994. — Lekrings
 1994.—1995. — Lekrings
 1995.—1996. — Lekrings
 1996.—1997. — Līgatne
 1997.—1998. — Ķekaviņa
 1998.—1999. — Rēzeknes Maiznieks
 1999.—2000. — Ķekava
 2000.—2001. — Ķekava
 2001.—2002. — Rubene
 2002.—2003. — Ķekava/Simeks
 2003.—2004. — Ķekava
 2004.—2005. — Rubene
 2005.—2006. — Lauku Avīze/LU
 2006.—2007. — Lauku Avīze/LU
 2007.—2008. — Latvijas Avīze/LU
 2008.—2009. — Lekrings
 2009.—2010. — RTU/Inspecta
 2010.—2011. — RTU/Inspecta
 2011.—2012. — Lielvārde
 2012.—2013. — Lekrings
 2013.—2014. — Lekrings
 2014.—2015. — Lekrings
 2015.—2016. — Lielvārde
 2016.—2017. — Triobet/Ulbroka
 2017.—2018. — Betsafe/Ulbroka
 2018.—2019. — Lielvārde/Fatpipe
 2019.—2020. — čempionāts netika pabeigts
 2020.—2021. — Rubene
 2021.—2022. — Lekrings

2021./22. gada sezonas komandas 
 Bauska
 FBK Valmiera
 FBK SĀC
 FK Kurši
 Irlava
 Ķekava
 Lekrings
 Lielvārde/Fatpipe
 Oxdog Ulbroka LU
 RTU/Rockets
 Rubene
 Talsu NSS/Krauzers

Florbols Latvijā
Sporta sacensības Latvijā
Šia Lebafs

Šia Lebafs (Shia Saide LaBeouf; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

Viņš kļuva pazīstams ar lomu Disney Channel seriālā Even Stevens un debitēja kino ar lomu 2003. gada filmā Holes. 2007. gadā bijis galvenās lomas atveidotājs divās filmās: "Paranoja" un "Transformeri". Vēl filmējies tādās filmās kā "Indiana Džonss un kristāla galvaskausa karaļvalsts", "Transformeri 2: Pieveikto atriebība", "Volstrīta: Nauda nekad neguļ", "Transformeri 3: Mēness no otras puses". 2004. gadā debitēja kā režisors īsfilmā Let's Love Hate. Saņēmis divas Teen Choice balvas un vienu BAFTA balvu.

Ārējās saites 

 

1986. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Ebreji
Ebreju kinoaktieri
Losandželosā dzimušie
Hērlena

Hērlena (; ) ir pilsēta un municipalitāte Nīderlandes dienvidaustrumu daļā. Municipalitāte ir otra lielākā Limburgas provincē. Tā veido daļu no Parkstad Limburg aglomerācijas ar 220 000 iedzīvotājiem (iepriekš zināma kā Oostelijke Mijnstreek).

Pēc agriem romiešu iesākumiem un piezemēta viduslaiku perioda, 19. gadsimta beigās Hērlena kļuva par Nīderlandes akmeņogļu ieguves centru. 20. gadsimtā arhitekts Frics Pētzs bija nozīmīgākais mūsdienu pilsētas veidola radītājs. Viņa slavenākā būve pilsētas centrā ir tā sauktā Glaspaleis (Stikla pils), kura ir iekļauta tūkstoš pasaulē svarīgāko 20. gadsimta ēku sarakstā.

Pilsētas apkārtnē norisinājās 1967. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā.

Ārējās saites

Nīderlandes pilsētas
Limburga (Nīderlande)
Filips Kaplo

Filips Kaplo (Philip Kapleau, dzimis 1912 g. 12. augustā, miris 2004. g. 6. maijā) bijis amerikāņu budistu mūks un rietumu dzen literatūras klasikas, grāmatas "Trīs dzen pīlāri" autors.

Būdams Tokijas kara nozieguma iztiesāšanas protokolists, Kaplo interesējās par dzenbudismu, kļuva mūks un dzen meistars, vēlāk Ročesteras (Ņujorkas štatā, ASV) meditācijas centra dibinātājs.
Bijis starp pirmiem rietumu mācekļiem, kas pēc otrā pasaules kara vairākus gadus nodzīvoja dzen klosteros Japānā un draudzējies ar slaveno budisma pētnieku un akadēmiķi D.T. Sudzuki.

Kaplo sarakstījis deviņas grāmatas, darbs "Trīs dzen pīlāri" tulkots 12 valodās. Pretstatā "budologu" filozofiskiem vai vēsturiskiem pētījumiem, Kaplo pragmatiski rakstīja par dzen mūku praksi un praktikantu dzīvesveidu. Kaplo bija ievērojami panākumi dzenbudisma ieviešanā rietumos, īpaši ASV.

Atsauces un piezīmes 

ASV cilvēki
Dzenbudisms
Botanicula

Botanicula ir Amanita Design izstrādāta puzles point-and-click piedzīvojumu datorspēle. Izdota 2012. gada 19. aprīlī PC, Linux un Mac OS X, vēlāk arī Android un iOS. Spēle 2012. gada palīdzēja savākt līdzekļus World Trust Fund fondam, izdevās savākt pietiekami daudz līdzekļu, lai aizsargātu 593 hektāru lietus mežu.

Sižets 
Botanicula seko piecu botānisku radījumu (sauc Mr. Lantern, Mr. Twig, Mr. Poppy Head, Mr. Feather un Mrs. Mushroom) centieniem saglabāt sava pēdējā koka sēklas no ļauniem parazītiskiem briesmoņiem, kas ir inficējuši viņu mājvietas.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Microsoft Windows spēles
Macintosh spēles
Linux spēles
IOS spēles
Android spēles
2012. gada datorspēles
Mihails Žukovs

Mihails Žukovs (; dzimis 1985. gada 3. janvārī) ir krievu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2015) Žukovs pārstāv Kontinentālās hokeja līgas klubu Ņižņekamskas "Neftekhimik".

Spēlētāja karjera 
Uzaudzis Zviedrijā, turpat Žukovs uzsāka arī savu profesionālā spēlētāja karjeru, 2001.—02. sezonā debitējot Allsvenskan hokeja līgas kluba IFK Arboga sastāvā. 2003.—04. sezonu spēlētājs uzsāka Elitsērijas kluba HV71 sastāvā, taču drīz vien nonāca līgu zemākajā HC Vasteras vienībā.

2004. gadā Žukovs atgriezās Krievijā, pievienojoties Krievijas Superlīgas klubam Kazaņas "Ak Bars". Lielāko daļu sezonas Žukovs aizvadīja Maskavas "Spartak" sastāvā, taču vasarā atgriezās Kazaņā, 2006. gadā kluba sastāvā kļūstot par Krievijas čempionu hokejā. 2008.—09. sezonā Mihails "Ak Bars" sastāvā kļuva par divkārtējo Krievijas čempionu, izcīnot arī Gagarina kausu.

2009. gada vasarā uzbrucējs pievienojās Toljati "Lada" rindās, taču jau sezonas vidū pārcēlās uz Čerepovecas "Severstal". Turpmāk Žukovs īslaicīgi spēlēja arī Sanktpēterburgas SKA, Maskavas "Spartak" un Čehovas "Vityaz" rindās, līdz visbeidzot 2012. gada janvārī nonāca Omskas "Avangard" sastāvā. 2012.—13. gada sezonu atkala uzsāka Maskavas "Spartak" sastāvā, taču sezonas beigās tika aizmainīts uz Hantimansijskas "Jugra" rindām.

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Kazaņas "Ak Bars" spēlētāji
Maskavas "Spartak" spēlētāji
Toljati "Lada" spēlētāji
Čerepovecas "Severstal" spēlētāji
Sanktpēterburgas SKA spēlētāji
Podoļskas "Vitjaz" spēlētāji
Omskas "Avangard" spēlētāji
Hantimansijskas "Jugra" spēlētāji
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Gagarina kausa ieguvēji
Maskavas CSKA spēlētāji
Ņižņijnovgorodas "Torpedo" spēlētāji
Alsungas Dižgabalkalns

Alsungas Dižgabalkalns ir pilskalns Alsungā. Izvietojies Pils ielas malā, Alsungas dzirnavezera ziemeļrietumu krastā starp ordeņa pili un katoļu baznīcu.

Tas ierīkots savrupā, 8-10 metru augstā ovālā paugurā. Visapkārt pilskalna plakumam, ap 4 metri zemāk, to ietver ap 8 metrus plata terase. Pilskalna plakums ir 22 metrus plats un 54 metrus garš. Tajā konstatēts līdz 2 metrus biezs kultūrslānis. Plakums postīts no 1940. gados ierīkotā novērošanas torņa pamatiem, bet ziemeļrietumu stūris vēl agrāk - granti grābjot.

Tuvumā, otrpus ceļam, atrodas arheoloģiski pētītie vēlā dzelzs laikmeta Alsungas Kalniņu kuršu ugunskapi.

Pilskalnu pirmais 1866.gadā apzinājis un 1869. gadā aprakstījis baltvācu senatnes pētnieks Augusts Bīlenšteins. 20. gadsimta 20. gados to uzmērījis Ernests Brastiņš.

Alsunga – Aliswanges – pirmo reizi minēta 1230. gada kuršu līgumā ar pāvesta vicelegātu Alnas Balduīnu.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 Latvijas pilskalni

Pilskalni Kurzemē
Alsunga
Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā
Prāts

Prāts ir ar psihi saistītu norišu un individualitātes īpašību kopa, kas veido iespēju ar mērķtiecīgu darbību panākt subjektīvu, ar jēdzieniem pastarpinātu īstenības attēlojumu, izzināt objektu un parādību visaptverošās un raksturīgās īpašības un darboties jaunā situācijā, izmantojot iepriekš uzkrāto informāciju. Ar vārdu "prāts" dažreiz saprot arī intelektu.

Skatīt arī
 Izzināšana

Psiholoģija
Filozofija
Antuāns Vato

Antuāns Vato (,  — ) bija franču gleznotājs, viens no rokoko stila aizsācējiem.

Pazīstams kā galantās mākslas jeb galantā stila () aizsācējs. Viņš atdzīvināja jau aizejošo Baroka stilu un padarīja to par saudzīgo, vairāk naturālistisko un mazāk formāli klasisko Rokoko. Šajā stilā īpaši vērība tika pievērsta galantai izsmalcinātībai, manierēm. Ainas bija idilliskas, bukoliskas. Tajās nebija vieta neglītajam, rupjībai. Pārsvarā savās gleznās attēlojis aristokrātiju, buržuāziju. Īpašu lomu Vato daiļradē ieņēma gleznas, kurās attēloti itāļu komēdiju aktieri un baleta dejotāji.

Galerija 

1684. gadā dzimušie
1721. gadā mirušie
Norā dzimušie
Francijas gleznotāji
Rokoko gleznotāji
Ebreju alfabēts

Ebreju alfabēts (, Alephbet 'Ivri) ir rakstības sistēma, kuru izmanto ivrita un citu ebreju valodu pierakstīšanai.

Alfabēts

Ārējās saites 

Ivrits
Alfabēti
Modernās kaulzivis

Modernās kaulzivis (Neopterygii) ir starspuru klases (Actinopteri) apakšklase. Modernajām kaulzivīm, salīdzinot ar senajām starspurzivīm, evolūcijas ceļā ir iegūtas pavisam nelielas izmaiņas. Šī grupa radās pirms dinozauriem, perma perioda beigās. Modernās kaulzivis ir ātrākas un izveicīgākas. To zvīņas un skeleti evolūcijas ceļā kļuva vieglāki, bet žokļi spēcīgāki un piemērotāki ēšanai.

Modernās kaulzivis iedalās divās lielās grupās: īstajās kaulzivīs (Teleostei) un kaula ganoīdzivīs (Holostei).

Sistemātika 
Moderno kaulzivju apakšklase (Neopterygii)
Īsto kaulzivju infraklase (Teleostei)
Elopu megakohorta (Elopocephalai)
Elopu kohorta (Elopomorpha)
Kaulmēļzivju megakohorta (Osteoglossocephalai)
Kaulmēļzivju virskohorta (Osteoglossomorpha)
Siļķu virskohorta (Clupeocephala)
Kaulpūšļu kohorta (Otomorpha)
Gludgalvju apakškohorta (Alepocephali)
Kaulpūšļu apakškohorta (Ostariophysi)
Siļķu apakškohorta (Clupei)
Progresīvo kaulzivju kohorta (Euteleosteomorpha)
Lašu apakškohorta (Protacanthopterygii)
Progresīvo kaulzivju apakškohorta (Neoteleostei)
Kurkuļzivju infrakohorta (Ateleopodia)
Ķirzakzivju infrakohorta (Eurypterygia)
Pūķzivju apakškohorta (Stomiati)
Salamandrzivju apakškohorta (Lepidogalaxii)
Kaula ganoīdzivju infraklase (Holostei)
Kārta: Bruņlīdakas (Lepisosteiformes)
Kārta: Dūņzivis (Amiiformes)

Atsauces

Ārējās saites 
Zivju ekoloģija un ihtioloģija

Starspures
Gvaranu valoda

Gvaranu valoda (Avañe'ẽ) ir lielākā pēc runājošo skaita tupu saimes valoda. Tajā galvenokārt runā gvarani. Tā ir viena no divām Paragvajas oficiālajām valodām, kā arī Argentīnas provinces Korjentesas oficiālā valodā. Brazīlijā tai ir piešķirts reģionālās valodas statuss. Gvaranu valoda ir arī viena no trim ekonomiskās un politiskās savienības Mercosur oficiālajām valodām.

Dienvidamerikas indiāņu valodas
Paragvajas valodas
Argentīnas valodas
Brazīlijas valodas
Bolīvijas valodas
Krosno

Krosno (), pilnais nosaukums Karaliskā Krosno brīvpilsēta (), ir pilsēta Polijas dienvidaustrumos, Piekarpatu vojevodistē uz dienvidiem no Žešovas pie Vislokas upes. Pazīstama kā pilsēta, kuras apkaimē tika ierīkoti pasaulē pirmie naftas urbumi. Pazīstama arī Krosno stikla rūpniecība.

Pirmoreiz minēta rakstos 1282. gadā. Viduslaikos bagāts tirdzniecības centrs ar aizsardzības mūriem. Pilsēta relatīvi panīka 17. gadsimtā. Pēc Polijas dalīšanas Krosno tika iekļauta Austrijas impērijas sastāvā. 19. gadsimta vidū, pateicoties Ignacija Lukaseviča iesāktajai naftas rūpniecības attīstībai, Krosno piedzīvoja ekonomisku uzplaukumu.

1996. gadā Krosno radās nāves metāla grupa Decapitated. Krosno ir sociālistiskās Polijas politiķa Vladislava Gomulkas (Władysław Gomułka, 1905-1982) dzimtā pilsēta.

Apskates objekti
Krosno Vojceha baznīca (Kościół św. Wojciecha w Krośnie)

Galerija

Polijas pilsētas
Piekarpatu vojevodistes apriņķi
Piekarpatu vojevodistes pilsētas
Albrehts Kosels

Albrehts Kosels (; dzimis , miris ) bija vācu bioķīmiķis. 1910. gada Nobela prēmijas fizioloģijā vai medicīnā laureāts par pētījumiem citoloģija, par šūnas kodola pētījumiem un par nukleīnskābju izpēti. Izdalīja un aprakstīja piecas organiskās vielas, kas atrodas nukleīnskābē - adenīnu, guanīnu, timīnu, uracilu un citozīnu.

Dzimis kā Ludvigs Kārlis Martīns Leonhards Alberehts Kosels () Mēklenburgas-Šverīnes pilsētā Rosdtokā, Prūsijas konsula ģimenē. No 1872. gada studēja medicīnu Strasbūrā, studijas pabeidza 1877. gadā Rostokā. Pēc mācībām veica pētījumus Strasbūras Universitātē. No 1883. gada - Berlīnes Universitātē. 1884. gadā atklāja histonu. No 1895. līdz 1901. gadam strādāja Marburgas Universitātē. 1896. gadā atklāja histidīnu. No 1901. gada - Heidelbergas Universitātē.

Ārējās saites 

 Albrehts Kosels Nobela prēmijas mājaslapā 

Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā
Vācijas zinātnieki
Mēklenburgā-Priekšpomerānijā dzimušie
Kazimirvāle

Kazimirvāle (arī Kazimirvalde) ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Eglaines pagastā. Izvietojusies pagasta rietumos starp autoceļu P70 un Kazimirvāles ezeru  no pagasta centra Eglaines,  no novada centra Ilūkstes un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušo Kazimirvāles muižas (Kasimirswahl, Casimirswahl) centru. Muižas komplekss ar parku ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

Atsauces
Naval War: Arctic Circle

Naval War: Arctic Circle (NWAC) ir realā laika jūras stratēģijas spēle, kuru izstrādājis Turbo Tape Games un izdevis Paradox Interactive. Tā tika izdota 2012. gada 10. aprīlī. Naval War: Arctic Circle tika izziņots 2011. gada Paradox Interactive sanāksmē, kurš notika Ņujorkā. Spēli atbalsta Norvēģijas Filmu Institūts, Inovācijas Norvēģijai un Norvēģu Pētniecības Padome, un tā tikusi izstrādā cieša sadarbībā ar Karalisko Norvēģu Kara Floti.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

PC spēles
2012. gada datorspēles
Santiago Bernabéu

Estadio Santiago Bernabéu () ir futbola stadions Madridē, Spānijā. Stadions tika atklāts . Te savas mājas spēles aizvada Spānijas futbola čempionāta Pirmās divīzijas klubs Real Madrid un Spānijas futbola izlase. Stadionā ir 81 044 vietas. Būvēts 1944.—1947. gadā. Santiago Bernabéu ir notikušas vairākas starptautiska mēroga spēles, tai skaitā 2010. gada UEFA Čempionu līgas un 1982. gada FIFA Pasaules kausa fināli. UEFA šim stadionam ir piešķīrusi piecu zvaigžņu reitingu (4. kategorijas stadions). Santiago Bernabéu stadiona laukums ir 105×68 m liels.

Ārējās saites 

  

Futbola stadioni Spānijā
1982. gada FIFA Pasaules kausa stadioni
Madride
Izabella I (Kastīlija)

Izabella I (; dzimusi , mirusi ) bija Kastīlijas un Leonas karaliene.

Kopā ar vīru Ferdinandu II stabilizēja stāvokli abās karalistēs, kas kļuva par pamatu Spānijas apvienošanai. Vēlāk viņi lika pamatus Spānijas politiskajai apvienošanai — viņas mazdēls Kārlis V Hābsburgs kļuva par Svētās Romas impērijas imperatoru un pirmo apvienotās Spānijas karali. Pēc tam Izabella reorganizēja valdības sistēmu, samazināja noziedzību un izveda karalisti no milzīgā parāda, kādā to atstāja viņas brālis. Viņu veiktajām reformām bija ietekme arī ārpus karalistes robežām. Izabella un Ferdinands ir pazīstami arī kā rekonkistas pabeidzēji, viņi finansēja Kristofora Kolumba 1492. gada ceļojumu, kad viņš atklāja Jauno pasauli. 1492. gadā tika izdots Alhambras edikts, ar kuru no Spānijas teritorijas tika padzīti ebreji.

Ārējās saites 

 

1451. gadā dzimušie
1504. gadā mirušie
Kastīlijā un Leonā dzimušie
Trastamaru dinastija
Karalienes
Princeses
Henaņa

Henaņas province (, ) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Lielajā Ķīnas līdzenumā. Robežojas ar Šaaņsji, Šaņsji, Hebei, Šaņdunu, Aņhui un Hubei provincēm. Provinces administratīvais centrs ir Džendžou. 2010. gadā Henaņas provincē dzīvoja 94,0 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 98,8% bija haņi, 1,0% — hui, bet 0,2% — citi.

Ārējās saites 

Ķīnas provinces
Umma Kulsūma

Umma Kulsūma (, Umm Kulṯūm, ; dzimusi , mirusi ) bija Ēģiptes dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa dziedāja arābu klasisko mūziku. Aptuveni 30 gadus pēc nāves Kulsūma tika atzīta par lieliskāko dziedātāju arābu mūzikas vēsturē.

1898. gadā dzimušie
1975. gadā mirušie
Ēģiptes mūziķi
Ēģiptes aktieri
Klasiskā mūzika
Akoruņa

Akoruņa () jeb Lakorunja () ir pilsēta Galisijas autonomajā apgabalā, Spānijā. Tā ir Galisijas lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita, kā arī 17. lielākā valstī. Laikā no 16. līdz 19. gadsimtam tā bija Galisijas karalistes politiskā galvaspilsēta, tāpat no 1833. līdz 1982. gadam bija Galisijas administratīvais centrs, kad to nomainīja Santjago de Kompostela. Pilsētā atrodas osta. Akoruņā bāzēti vairāki sporta klubi, tai skaitā futbola klubs Lakoruņas "Deportivo".

Ārējās saites 
 

Galisijas pilsētas
Bings Krosbijs

Bings Krosbijs (; dzimis , miris ) bija amerikāņu dziedātājs un aktieris.

Pazīstams ar savu basa-baritona balsi. Viņš ir viens no visvairāk savus ierakstus pārdevušajiem māksliniekiem 20. gadsimtā, ar vairāk nekā pusmiljardu lielu tirāžu. Viņa izpildītais singls White Christmas ir visu laiku visvairāk pārdotākais singls mūzikas biznesa vēsturē. No 1934. līdz 1954. gadam viņš bija vadošais ierakstu pārdošanas, radio reitingu un filmu kases ieņēmumu rādītājos. 1948. gadā notikušajā aptaujā viņš tika atzīts par visvairāk apbrīnoto dzīvo cilvēku, pārspējot Džekiju Robinsonu un pāvestu Piju XII. Par lomu 1944. gada filmā Going My Way B. Krosbijs saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris. Tāpat par lomu nākamā gada filmā The Bells of St. Mary's viņš tika nominēts šai balvai. Kopā ir tikuši izdoti 45 B. Krosbija studijas albumi. Viņš ir viens no 22 cilvēkiem, kam Holivudas Slavas alejā ir trīs zvaigznes.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1903. gadā dzimušie
Vašingtonas štatā dzimušie
1977. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktieri
Amerikāņu dziedātāji
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji aktieri
Grammy balvas ieguvēji
Abavnieki

Abavnieki (agrāk arī Jaunsāti) ir ciems Tukuma novada Jaunsātu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Abavas kraisajā krastā  no novada centra Tukuma un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados pie bijušās Jaunsātu mācītājmuižas kā ciema padomes (no 1981. gada) un kolhoza «Draudzība» ciemats. Abavniekos atrodas Pūres un Jaunsātu pagastu pārvaldes pakalpojumu centrs, tautas nams, bibliotēka, Jaunsātu pasta nodaļa, feldšeru punkts, aptieka, veikals.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Latvijas vidējciemi
Kārļi (Drabešu pagasts)

Kārļi (agrāk arī Kārļu muiža) ir ciems Cēsu novada Drabešu pagastā. Izvietojies pagasta vidienē Amatas ielejas labajā krastā  no pagasta pārvaldes «Ausmās», 9 km no novada centra Cēsīm un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Kārļu muižas (Karlsruhe) centru. Izaugusi padomju gados kā kokaudzētavas un Kārļu zivjaudzētavas ciemats. Kārļos atrodas viesnīca, vairāki viesu nami, veikals. Amatas krastos pie Kārļiem ir Bruņa ala, Ainavu krauja un vairākas citas krāšņas kraujas.

Kārļumuižas parks 

Pēc 1777. gada Kārļumuižas īpašnieks Kārlis Eberhards fon Zīverss lika iekārtot ainavu parku un mežaparku, kas iekļāva tuvējās apkārtnes gravas, smilšakmens atsegumus un Ainavu krauju pie Amatas. Vairāk kā 150 gadus šis parks bija iemīļota pastaigu vieta muižas viesiem un ceļotājiem.

Atsauces
Lielborne

Lielborne (; agrāk arī Grosborna) ir ciems Daugavpils novada Salienas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļdaļā Bornes upes kreisajā krastā pie autoceļa P69  no pagasta centra Salienas,  no novada domes Daugavpilī un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Lielbornes muižas (Groß-Born) centra. Muižas kungu māja un saimniecības ēkas ir vietējas nozīmes arhitektūras pieminekļi.

Atsauces 

Salienas pagasta ciemi
Mareks Lavrinovičs

Mareks Lavrinovičs (dzimis ) ir Latvijas karatists un kikbokseris, kurš regulāri piedalās K-1 cīņās. Mareks ir desmitkārtējs Latvijas čempions kjokušinkai karatē.

Savas sporta gaitas viņš sāka sešu gadu vecumā savā dzimtajā pilsētā Tukumā tēva karatē meistara Vladimira Lavrinoviča vadībā. Pirms Mareks pievērsās kikboksam, viņš izcīnīja desmit Latvijas čempiona titulus karatē. Kikboksā Lavrinovičs debitēja 2005. gadā Liepājā ar uzvaru pār Oskaru Zonerfeldu. Tad sekoja uzvara pār somu Erku Multanenu. Gadu vēlāk tukumnieks kļuva par Baltijas K-1 čempionu un paņēma trīs gadu pauzi, lai pievērstos tikai karatē. 2009. gadā Mareks Lavrinovičs atgriezās profesionālajā ringā ar uzvaru pār Dmitriju Kaļmusu, pēc kā seko titula cīņa par vakanto Latvijas čempiona titulu K-1, kurā karatists izcīnīja uzvaru un pievienoja savām trofejām vēl vienu jostu. 2011. gadā Mareks noslēdza līgumu ar Krievijas organizāciju "Fight Nights" par dalību Eiropas K-1 čempionātā, kurš notika "Arēna Rīga". Viņš uzvarēja Sergeju Vinogradu (Igaunija) un Pāvelu Turuku (Baltkrievija), taču finālā traumas dēļ atzina Krievijas sportista Aleksandra Stecurenko pārākumu un bija spiests samierināties ar otro vietu.  

Pēdējo reizi Lavrinovičs ringā parādījās 2013. gada novembrī šovā "FREON: Milžu cīņas 2", kurā aizvietoja savainoto Andreju Zozuļu un aci pret aci tiekoties ar Kongo sportistu Rodrigo Nzojibuku. Šajā mačā tukumnieks ar lieliski izpildītu spērienu ar kāju salto lēcienā nokautēja melnādaino pretinieku un savā statistikā ierakstīja vienpadsmito uzvaru. 

Mareks spēlē arī spēlē futbolu Latvijas 2. līgas klubā "Tukuma Brāļi".

Tituli karatē un kikboksā 
 2011 FORWARD CHELANGE finālists
 2010 WFCA Latvijas K-1 čempions
 2007 Eiropas čempionāta karatē bronzas medaļa
 2006 WFCA Baltijas Muaythai čempions
 2000 - 2010 Latvijas kjokušinkai karatē čempions

Ārējās saites 
 https://web.archive.org/web/20120323192424/http://www.easyget.lv/sports/read/23856/
 https://web.archive.org/web/20111004215238/http://www.parsportu.lv/articles/94/39229/
 https://web.archive.org/web/20130111094752/http://tukumabrali.lv/lat/2011/06/mareks-lavrinovics/
 http://sportacentrs.com/cinas_sports/10072011-mareka_lavrinovica_cina_atcelta
 http://sportacentrs.com/cinas_sports/16062011-lavrinovics_cinisies_par_latvijas_k_1_kar
 http://www.kamppailuopisto.com/fightfestival/fightfestival16.html
 https://web.archive.org/web/20111004175416/http://www.ntz.lv/news/article.html?xml_id=19772
 https://web.archive.org/web/20120328052256/http://www.sodien.lv/tag/kikbokseris-mareks-lavrinovics/

1984. gadā dzimušie
Tukumā dzimušie
Latvijas karatisti
Latvijas futbolisti
Andrejs Kiviļevs

Andrejs Kiviļevs (;  — ) bija profesionāls krievu izcelsmes Kazahstānas šosejas riteņbraucējs. 2003. gada martā viņš Parīze-Nica sacensību laikā piedzīvoja smagu kritienu un no gūtajiem savainojumiem mira. Viņa nāve pamudināja UCI ieviest noteikumu, kurš pieprasīja obligātu ķiveres valkāšanu visās apstiprinātajās sacensībās.

Karjera 

Dzimis Taldikorganā, Kiviļevs savu amatiera sportista karjeru uzsāka Spānijā, bet vēlāk pārcēlās uz Franciju, kur pārstāvēja EC Saint-Etienne komandu. 1993. gadā viņš veiksmīgi startēja Regio-Tour sacensībās, kuras bija īpaši veiksmīgas Kazahstāns pārstāvjiem: Kiviļevs uzvarēja punktu kategorijā, bet komandas biedrs Aleksandrs Vinokurovs uzvarēja kombinācijā, kā arī komanda uzvarēja savā ieskaitē. 1998. gadā viņš parakstīja profesionālu līgumu ar Festina, kuru pārstāvēja līdz 1999. gadam. Festina komandā viņa rezultāti bija piezemēti un labākais rezultāts bija piektā vieta Cīrihes čempionātā un septītā Critérium International sacensībās. Lai arī viņa nebija uzvaru profesionālā konkurencē, Kiviļevs ar savu braukšanas stilu piesaistīja līdzjutējus un par spīti interesei no US Postal Service, 2000. gadā parakstīja līgumu ar Ag2r Prévoyance, bet pēc gada pārcēlās uz Cofidis. Cofidis komandā viņa karjera sāka attīstīties: pirmajā sezonā viņš uzvarēja Route du Sud sacensībās un Dauphiné Libéré piektajā posmā starp Romānu un Grenobli, bet arī uzrādīja sensacionālu sniegumu Tour de France. Zaudējis vairāk kā astoņpadsmit minūtes vējainajā un nogurdinošajā 4. posmā starp Ui un Verdenu, Kiviļevam komanda atļāva piedalīties atrāvienā ar četrpadsmit braucējiem 8. posmā starp Kolmāru un Pontarljē, kurš ieguva 33 minūšu pārsvaru pār sacensību favorītiem. Kiviļevs bija spējīgs kalnu braucējs un lielajos kalnos nezaudēja daudz spēku. Viņu pievīla individuālā brauciena prasmes un pēdējā individuālajā braucienā viņš zaudēja vietu uz pjedestālā Hosebam Beloki. Tomēr viņš spēja kopvērtējumā ierindoties 4. vietā.

Nāve 

2003. gada 11. martā Kiviļevs piedalījās Parīze-Nica otrajā posmā starp Laklaetu un Sentetjēnu. Aptuveni četrdesmit kilometrus pirms posma finiša, peletonam dodoties cauri Senšamonai, Kiviļevs sadūrās ar savu komandas biedru Mareku Rutkeviču un Folkeru Ordovski no Team Gerolsteiner, kuri netika nopietni savainoti un spēja pabeigt posmu. Kiviļevs bez ķiveres atsitās pret zemi un nepiecēlās. Viņš komas stāvoklī tika nogādāts Senšamonas slimnīcā, bet vēlāk ar helikopteru pārvests uz intensīvās aprūpes nodaļu Sentetjēnas slimnīcā, kur viņam noteica diagnozi ar nopietnu galvaskausa traumu un divām lauztām ribām. Nakts laikā viņa situācija pasliktinājās un viņš mira no savainojumiem 12. marta plkst. 10. Viņam palika sieva Natālija un sešus mēnešus vecs dēls Leonardo. Dažas dienas vēlāk viņa draugs Aleksandrs Vinokurovs uzvarēja sacensībās.

Atsauces 

1973. gadā dzimušie
2003. gadā mirušie
Kazahstānas riteņbraucēji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Magmatiskie ieži

Magmatiskie ieži ir ieži, kas veidojas no magmas. Tie ir vieni no trim galvenajiem iežu veidiem. Pārējie divi ir nogulumieži un metamorfie ieži. Magmatiskie ieži sīkāk dalās intruzīvajos iežos jeb dziļumiežos un efuzīvajos iežos jeb vulkāniskajos iežos. Intruzīvie ieži veidojas, magmai tuvojoties Zemes virsmai, atdziestot un kristalizējoties. Savukārt efuzīvie ieži veidojas no magmas, kas lavas veidā izplūst uz Zemes virsmas. Intruzīvie ieži ir tādi ieži kā peridotīts, gabro, diorīts, granodiorīts un granīts, bet efuzīvie ieži ir komatīts, bazalts, andrezīts, dacīts un riolīts.

Ārējās saites
UEFA Euro 2012 (spēle)

UEFA Euro 2012 ir oficiālā 2012. gada Eiropas čempionāta futbolā datorspēle. Atšķirībā no iepriekšējām spēlēm sērija, šī ir lejupielādējams papildinājums spēlei FIFA 2012, tādēļ ir vajadzīga pati spēle, interneta savienojums, Origin profils un FIFA 12 tiešsaistes pase lai varētu spēlēt spēli. Tā tika izdota 2012. gada 24. aprīlī par 1800 Microsoft punktiem.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

PlayStation 3 spēles
Xbox 360 spēles
PC spēles
2012. gada datorspēles
Sociālliberālisms

Sociālliberālisms ir politiska ideoloģija, kas meklē līdzsvaru starp individuālo brīvību un sociālo taisnīgumu. Pretstatā klasiskajam liberālismam sociālliberālisms ir par valsts iejaukšanos ekonomikas procesos un robežojas ar sociāldemokrātu ideoloģiju.

Sociālliberālisma  pamatidejas ir brīvība, tirgus ekonomika, cilvēktiesības, tiesiskums, sociālais līgums, etniskā un nacionālā vienlīdzība, plurālisms un demokrātija.

Atšķirībā no klasiskā liberālisma, kurš ir par pašregulējošu tirgu un negatīvu attieksmi pret iespēju regulēt ekonomiskās un sociālās attiecības, sociālliberāļi uzskata, ka galvenais princips, lai to īstenotu praksē, ir nodrošināt tiesības uz indivīda pašnoteikšanos un pašrealizāciju, un tam ne vienmēr pietiek ar paša indivīda pūlēm. Starta iespēju izlīdzināšana nav iespējama bez valsts līdzdalības un valstij jānodrošina sociālo labumu pārdale par labu sociāli nelabvēlīgākiem sabiedrības locekļiem, atbalstot tos, tādējādi sekmējot saskaņu sociālās attiecībās, stiprinot sociālo un politisko stabilitāti. Tomēr, atšķirībā no citiem sociālistiskās ideoloģijas virzieniem, sociālliberāļi ir par kapitālistiska tipa ekonomiku.

Sociālliberāļi ir par valsts iejaukšanos ekonomiskajos procesos, lai apkarotu monopolus un saglabātu konkurētspējīgu ekonomiku brīvā tirgus apstākļos. Sabiedrībai jābūt leģitīmam pamatam, ja indivīda ienākumi neatbilst tā ieguldījumam kopējā labumā, caur nodokļiem novirzīt daļu no šiem ieņēmumiem uz sociālajām vajadzībām. Nabadzīgāko sabiedrības slāņu dzīves uzlabošana veicinātu patēriņa izaugsmi vietējā tirgū un ekonomiskas izaugsmi.
Šī mehānisma piemērošana mazinātu konfliktus sabiedrībā un pakāpeniski pārveidotu "brīvās konkurences kapitālismu" uz "sociālu tirgus ekonomikas sabiedrību", balstītu uz privātīpašumu un regulētām tirgus attiecībām.

Liberālisms
Politiskās ideoloģijas

el:Φιλελευθερισμός#Κοινωνικός φιλελευθερισμός ή σοσιαλφιλελευθερισμός
Amulets (seriāls)

"Amulets" () ir amerikāņu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts laikā no  līdz . Seriālu izveidoja Konstance M. Burža 1998. gadā, tā producents bija Ārons Spellings un viņa uzņēmums Spelling Television. Seriāls ir par četrām Halivelu māsām — Prū, Paiperi, Fēbi un vēlāk arī Peidžu. Pirmajās trīs sezonās seriāla darbojas Prū, Paipere, Fēbe, savukārt pārējās piecās sezonās Prū tika aizvietota ar Peidžu. Viņas ir visu laiku spēcīgākās labās raganas. Galvenās lomas seriālā atveidoja Šenona Dohertija, Hollija Marija Kombsa, Alisa Milāno un Roza Makgovana. Kopumā seriālam iznāca 178 sērijas astoņās sezonās.

Ārējās saites 

ASV televīzijas seriāli
Čelsija Meninga

Čelsija E. Meninga (; dzimis kā Bredlijs Edvards Menings (Bradley Edward Manning) , kopš 2013. gada pašidentificējas kā sieviete) ir ASV Armijas karavīrs, kas tika arestēts 2010. gada maijā Irākā, kad radās aizdomas, ka viņš ir pārsūtījis slepenus dokumentus interneta vietnei WikiLeaks. Nākamajos mēnešos viņam tika izvirzītas vairākas apsūdzības, tai skaitā par "palīdzības sniegšanu ienaidniekam". Tiek uzskatīts, ka viņš WikiLeaks nosūtījis vairāk nekā 250 000 ASV diplomātiskos dokumentus, apmēram 500 000 armijas militāro dokumentu par karadarbību Afganistānā un Irākā. Karadienestu sācis 2009. gada oktobrī (bija izlūkošanas analītiķis) bāzē pie Bagdādes, Irākā.

Atsauces 

1987. gadā dzimušie
Oklahomā dzimušie
ASV militārpersonas
Ērihs Kestners

Emīls Ērihs Kestners (; dzimis , miris ) bija vācu rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs un satīrists. Visplašāk pazīstams Kestnera devums bērnu literatūrā. 

Pazīstamākie darbi, vairākkārt izdoti latviski, ir "Emīls un Berlīnes zēni" (Emil und die Detektive, 1929), "Punktiņa un Antons" (Pünktchen und Anton, 1931), "Lidojošā klase" (Das Fliegende Klassenzimmer, 1933), "Divas Lotiņas" (Das doppelte Lottchen, 1949). Vairākkārt iestudēts Latvijas teātros. Pēc Kestnera darbu motīviem uzņemtas daudzas filmas.

Dzimis un bērnību pavadījis Drēzdenē. Pirmā pasaules kara laikā dienēja artilērijā. No 1919. gada studēja vēsturi, filozofiju, vācu literatūru Leipcigas universitātē. Vēlāk studēja Rostokā un Berlīnē, kur ieguva doktora grādu. Lai nopelnītu naudu studijām, strādāja par žurnālistu prestižajā Neue Leipziger Zeitung. No 1927. gada pārcēlās uz dzīvi Berlīnē. Dzīves laiks Berlīnē līdz 1933. gadam bija ražīgākais Kestnera dzīvē. Pēc nacistu nākšanas pie varas Kestnera grāmatas tika pasludinātas par "nevāciskām" un dedzinātas 1933. gada kampaņas laikā. Kestners kā iekārtas opozicionārs un pacifists netika uzņemts oficiālajā rakstnieku organizācijā, tomēr viņš nepameta Vāciju. Pēc kara apmetās Minhenē, kur darbojās kā žurnālists un izdevējs.

Ārējās saites

 Kestnera biogrāfija 
 Kestners bērniem 
 Kestnera bibliogrāfija Letonikā 

Vācu rakstnieki
Bērnu rakstnieki
Vācu valodā rakstošie
Saksijā dzimušie
Prototype 2

Prototype 2 ir darbības-piedzīvojumu atvērtās pasaules spēle, kura tika izdota 2012. gada 24. aprīlī. To izstrādāja kanādiešu studija Radical Entertainment, un tā ir otrā daļā 2009. gada spēlei Prototype. To publicējis Radical Entertainment īpašnieks Activision. Spēlei ir jauns galvenais varonis Džeims Hellers, ar mērķi iznīcināt Blacklight vīrusu. Spēlē ir arī daudzi atriebības motīvi, piemēram, Hellers vēlas nogalināt Aleksu Merceru, pēc tam kad viņa ģimeni nogalināja Blacklight vīrusa uzliesmojums. Spēle notiek atvērta pasaulē no trešās personas skatu punkta. Par spēli tika paziņots 2010. gada Spike VGA apbalvošanā, ar saukli "Murder your Maker".

Ārējās saites 
 mājaslapa 

PlayStation 3 spēles
Xbox 360 spēles
PC spēles
2012. gada datorspēles