Jeļena Isinbajeva

Jeļena Isinbajeva (, dzimusi  Volgogradā, PSRS) ir profesionāla krievu vieglatlēte, startē kārtslēkšanas sacensībās.

J. Isinbajeva ir divkārtēja Olimpiskā čempione (2004, 2008), ieguvusi gada labākās pasaules vieglatlētes balvu 2004., 2005. un 2008. gadā.

 J. Isinbajeva kļuva par pirmo sievieti pasaulē, kura pārvarējusi 5 metru atzīmi kārtslēkšanā.

J. Isinbajevai pieder pasaules rekords gan stadionā, gan telpās.  Cīrihē pārvarētie 5,06 metri ir pašreizējais pasaules rekords stadionā un  Stokholmā pārvarētais 5,01 metrs ir pašreizējais pasaules rekords telpās. J. Isinbajeva ir uzstādījusi jau 28 pasaules rekordus.

Karjera

1987-1997 
No 5 līdz 15 gadiem Jeļena trenējās kā mākslas vingrotāja savā dzimtajā pilsētā Volgogradā. Viņa pameta šo sporta veidu, jo Jeļenai bija mākslas vingrotājai neatbilstoši gars augums.

1998-2002 
Jeļena Isinbajeva uzvarēja savās pirmajās lielākajās sacensībās 16 gadu vecumā, kad, pusgadu trenējoties kārtslēkšanā, viņa uzvarēja 1998. gada Pasaules jaunatnes spēlēs Maskavā, Krievijā ar augstumu 4,00 m. Tās bija viņas trešās sacensības. Šādu pašu augstumu viņa uzleca arī 1998. gada Pasaules junioru cempionātā vieglatētikā, taču viņu šķīra 10 cm līdz godalgotajām vietām. 1999. gadā viņa uzleca 4,10 m augstu Pasaules jaunatnes spēlēs Bidgoščā, Polijā, ar šādu augstumu pietika, lai Jeļena saņemtu savu otro zelta medaļu.

2000. gada Pasaules junioru čempionātā vieglatlētikā Isinbajeva uzvarēja ar 4,20 m, un tā paša gada Olimpiskajās spēlēs Sidnejā, Austrālijā Jeļena Isinbajeva neveiksmīgi debitēja bez rezultāta.

2001. gadā viņa uzvarēja Eiropas junioru čempionātā vieglatlētikā ar rezultātu 4,40 m.

Jeļena turpināja progresēt, un 2002. gada Eiropas čempionātā, kur viņa ar rezultātu 4,55 m finišēja 2. vietā aiz savas tautietes Svetlanas Feofanovas.

2003 
2003. gadā Jeļena sākumā uzvarēja Eiropas U-23 čempionātā, kur viņa pārvarēja 4,65 m augstumā novietoto latiņu. , 21 gada vecumā, Jeļena Isinbajeva uzstādīja savu pirmo pasaules rekordu, kad viņa sacensībās Anglijā pārvarēja 4,82 m augstumu. Šis panākums ierindoja viņu par galveno favorīti pasaules čempionātā, kas norisinājās mēnesi pēc šī pasaules rekorda uzstādīšanas. Taču viņa izcīnīja tikai bronzas medaļu, piekāpjoties savai tautietei Svetlanai Feofanovai, kura uzvarēja, un Vācijas pārstāvei Annikai Bekerei, kura izcīnīja sudraba medaļu.

2004 

Sacensībās Doneckā, Ukrainā Jeļena Isinbajeva uzstādīja jaunu pasaules rekordu telpās 4,83, kuru gan pēc nedēļas sacensībās Atēnās par 2 cm pārspēja Jeļenas tautiete Svetlana Feofanova. Martā, Pasaules čempionātā telpās Jeļena uzvarēja ar jaunu pasaules rekordu telpās.

Jūnija beigās Jeļena piedalījās sacesībās Birmingemā, Lielbritānijā, kur viņa pasaules rekordu stadionā paaugstināja līdz 4,89 m, un pēc nedēļas Londonā pielika klāt 1 cm pasaules rekordam.

Kārtslēkšanas sacesības 2004. gada Olimpiādē bija vienas no gaidītākajām sacesībām vieglatlētikā. Kad Feofanova nepārleca 4,90 m augstumā novietoto latiņu, Isinbajeva bija kļuvusi par olimpisko čempioni, šajā olimpiādē vēl Isinbajeva uzstādīja jaunu pasaules un olimpisko rekordu: 4,91 m. Vēl 2004. gadā Jeļena vienu reizi laboja pasaules rekordu Briselē, 2004. gada beigās pasaules rekords kārtslēkšanā bija 4,92 m. Kopā Jeļena Isinbajeva 2004. gadā 8 reizes laboja pasaules rekordu, kas kopā ar Olimpiskās čempiones un Pasaules čempiones telpās tituliem palīdzēja Jeļenai Isinbajevai pirmo reizi iegūt balvu Gada labākā vieglatlēte pasaulē.

2005 

Eiropas čempionātā telpās Jeļena ieguva zelta medaļu ar jaunu pasaules rekordu 4,90 m. 2005. gada jūlijā Jeļena 4 reizes laboja pasaules rekordu, palielinot to no 4,93 m līdz 5,00 m. Līdz ar to Jeļena Isinbajeva kļuva par pirmo sievieti pasaulē, kura ir pārvarējusi 5,00 m robežu kārtslēkšanā.

2005. gada Pasaules čempionātā Helsinkos, Somijā laikapstākļi neveicināja augstu rezultātu saniegšanu, taču tas netraucēja Jeļenai kārtējo reizi labot pasaules rekordu, kas nu bija 5,01 m. Jeļena uzvarēja ar 41 cm starpību, kas ir lielākais pārsvars, ar kādu ir uzvarēts Pasaules čempionātos un Olimpiskajās spēlēs. Šis bija 23-gadīgās Jeļenas 18. pasaules rekords, gada beigās viņa saņēma balvu Gada labākā vieglatlēte pasaulē.

2006 

Gada sākumā Jeļena piedalījās ikgadējās sacesībās Doneckā, Ukrainā, kur viņa uzstādīja jaunu pasaules rekordu 4,91 m. Martā viņa veiksmīgi nosargāja savu Pasaules čempiones telpās titulu Maskavā, Krievijā. 2006. gada Eiropas čempionātā Gēteborgā, Zviedrijā viņa uzvarēja ar jaunu čempionāta rekordu 4,80 m. Šībija vienīga uz to brīdi iztrūkstošā zelta medaļa viņas kolekcijā. Septembrī viņa ieguva Pasaules kausu Atēnās, pārstāvot Krieviju.

2007 

 Doneckā, Ukrainā Isinbajeva uzstādīja savu 20 pasaules rekordu 4,93 m.

Augusta beigās Jeļena vēlreiz ieguva pasaules čempiones titulu, šoreiz ar rezultātu 4,80 m. Jeļena centās uzstādīt jaunu pasaules rekordu, taču nepārvarēja 5,02 m augstumā novietoto latiņu.

2007. gadā viņa ieguva Zelta līgas džekpotu, ar kuru viņai nācās dalīties ar Sanju Ričardsu. 2007. gada sezonā Jeļena uzvarēja 18 sacesībās no 18, kurās startēja.

2008 
Februāra vidū sacensībās Doneckā Jeļena uzstādīja savu 21. pasaules rekordu 4,95 m. dažas nedēļas vēlāk Isinbajeva izcīnīja savu trešo Pasaules čempiones telpās titulu.

Jūlija vidū Jeļena uzstādīja savu pirmo pasaules rekordu stadionā kopš uzvaras 2005. gada Pasaules čempionātā. Jeļena to uzstādīja brīdī, kad cilvēki sāka diskutēt par dominances sieviešu kārtslēkšanā beigām, jo Dženna Stučinska ASV atlases sacensībās pārleca 4,92 m.

2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs Pekinā, Ķīnā, Jeļenai vajadzēja izpildīt tikai 2 mēģinājumus, lai kļūtu par olimpisko čempioni. Jeļena uzvarēja ar jaunu pasaules un olmpisko rekordu 5,05 m, tas bija viņas 24. pasaules rekords.

Gada nogalē Monako viņa tika atzīta par gada labāko vieglatlēti pasaulē, šo balvu viņa saņēma jau 3. reizi.

2009 
Isinbajeva savā pirmajā 2009. gada sezonas startā sacensībās Doneckā, Ukrainā kļuva par pirmo sievieti pasaulē, kura pārvarējusi 5,00 m latiņu telpās. Tas tika saniegts Pole Vault Stars sacesībās. Šis bija jau 6. gads, kad Jeļena šajās sacensībās labo pasaules rekordu.  Cīrihē IAAF Zelta līgas sacensībās viņa uzstādīja savu 27. pasaules rekordu un tagad lielākais augstums, kādu sacensībās ar kārti pārlēkusi sieviete ir 5,06 m.

Rezultāti

2004. gads 

 1. vieta — 4,83 m — Pole Vault Stars Donecka, Ukraina
 1. vieta — 4,86 m — Pasaules čempionāts telpās Budapešta, Ungārija
 1. vieta — 4,87 m — IAAF Gateshead Gatesheda, Lielbritānija
 1. vieta — 4,89 m — Birmingham International Meeting Birmingema, Lielbritānija
 1. vieta — 4,90 m — British Grand Prix Londona, Lielbritānija
 1. vieta — 4,91 m — Vasaras Olimpiskās spēles Atēnas, Grieķija
 1. vieta — 4,92 m — Golden League Brussels Brisele, Beļģija
 1. vieta — 4,83 m — 2nd World Atletics Final Montekarlo, Monako

2005. gads 

 1. vieta — 4,87 m — Pole Vault Stars Donecka, Ukraina
 1. vieta — 4,90 m — Eiropas čempionāts telpās Madride, Spānija
 1. vieta — 4,93 m — IAAF Lausanne Lozanna, Šveice
 1. vieta — 4,95 m — Meeting de Madrid Madride, Spānija
 1. vieta — 5,00 m — IAAF London Londona, Lielbritānija
 1. vieta — 4,79 m — IAAF Stockholm Stokholma, Zviedrija
 1. vieta — 5,01 m — Pasaules čempionāts Helsinki, Somija
 1. vieta — 4,93 m — Golden League Brussels Brisele, Beļģija
 1. vieta — 4,74 m — 3rd World Atletics Final Montekarlo, Monako

2006. gads 

 1. vieta — 4,91 m — Pole Vault Stars Donecka, Ukraina
 1. vieta — 4,79 m — Norwich Union Grand Prix Birmingema, Lielbritānija
 1. vieta — 4,72 m — Meeting Gaz de France du Pas-de-Calais Lievina, Francija
 1. vieta — 4,80 m — Pasaules čempionāts telpās Maskava, Krievija
 1. vieta — 4,76 m — IAAF Paris Saint-Denis Parīze, Francija
 1. vieta — 4,90 m — IAAF Lausanne Lozanna, Šveice
 1. vieta — 4,91 m — IAAF London Londona, Lielbritānija
 1. vieta — 4,80 m — Eiropas čempionāts Gēteborga, Zviedrija
 1. vieta — 4,81 m — Golden League Brussels Brisele, Beļģija
 1. vieta — 4,75 m — 4th World Athletics Final Štutgarte, Vācija

2007. gads 

 1. vieta — 4,93 m — Pole Vault Stars Donecka, Ukraina
 1. vieta — 4,91 m — Meeting Gaz de Franc Parīze, Francija
 1. vieta — 4,90 m — Golden League Rome Roma, Itālija
 1. vieta — 4,82 m — Norwich Union Super Grand Prix Londona, Lielbritānija
 1. vieta — 4,80 m — Pasaules čempionāts Osaka, Japāna
 1. vieta — Golden League Brussels Brisele, Beļģija
 1. vieta — 4,87 m — 5th World Athletics Final Štutgarte, Vācija

2008. gads 

 1. vieta — 4,95 m — Pole Vault Stars Donecka, Ukraina
 1. vieta — 4,75 m — Pasaules čempionāts telpās Valensija, Spānija
 1. vieta — 5,03 m — Golden Gala Roma, Itālija
 1. vieta — 5,04 m — Super Grand Prix Montekarlo, Monako
 1. vieta — 5,05 m — Vasaras Olimpiskās spēles Pekina, Ķīna
 1. vieta — 4,88 m — IAAF Zurich Cīrihe, Šveice

2009. gads 

 1. vieta — 5,00 m — Pole Vault Stars Donecka, Ukraina
 1. vieta — 4,82 m — Aviva Grand Prix Birmingema, Lielbritānija
 1. vieta — 4,83 m — ISATF Berlin Berlīne, Vācija
 1. vieta — 4,65 m — Meeting Gaz de France Parīze, Francija
 2. vieta — 4,68 m — Aviva London Grand Prix Londona, Lielbritānija
 bez rezultāta — 2009. gada PČ Berlīne, Vācija
 1. vieta — 5,06 m — IAAF Golden League Cīrihe, Šveice

Lielākie sasniegumi

Sezonu labākie rezultāti

Pasaules rekordi 
Jeļena isinbajeva ir uzstādījusi 28 pasaules rekordus gan telpās (11), gan stadionā (17). Savu pirmo pasaules rekordu stadionā viņa sasniedza Gatehedā, Lielbritānijā, , kad viņa uzvarēja ar rezultātu 4,82 m. Savu pirmo pasaules rekordu telpās viņa sasniedza Doneckā, Ukrainā, , kad viņa uzvarēja ar rezultātu 4,81 m.

Treknrakstā pašreizējie pasaules rekordi.

Atsauces

Ārējās saites 

 Jeļenas Isinbajevas oficiālā mājaslapa 

1982. gadā dzimušie
Krievijas vieglatlētes
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Pasaules rekordisti vieglatlētikā
Ar Goda ordeni apbalvotie
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Volgogradas apgabalā dzimušie
Kārtslēcēji
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā