Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"

Nacionālā Apvienība (saīsinājumā NA), oficiāli Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" (saīsinājumā Nacionālā apvienība VL—TB/LNNK) ir 2011. gadā izveidota nacionāli konservatīva politiskā partija Latvijā. Ar 13 vietām Saeimā, Nacionālā Apvienība ir ceturtā lielākā partija Saeimā.

Partija sākumā veidojusies kā partiju apvienība, kas apvienoja politiskās partijas "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" un "Visu Latvijai!" dalībai 10. Saeimas vēlēšanās, kurās apvienība ieguva 8 vietas Saeimā. 11. Saeimas vēlēšanās partija ieguva 14 vietas Saeimā. 11. Saeimā partija veidoja koalīciju ar citām partijām, izkļūstot no opozīcijas.

Nacionālo apvienību ilgstoši vadīja divi līdzpriekšsēdētāji — Raivis Dzintars un Gaidis Bērziņš, taču kopš 2017. gada 9. decembra tai ir viens priekšsēdētājs — Raivis Dzintars. Nacionālā apvienība strādā Artura Krišjāņa Kariņa valdībā ar trim ministriem — kultūras (Nauris Puntulis), ekonomikas (Ilze Indriksone) un zemkopības (Kaspars Gerhards), tā Saeimā ir pārstāvēta ar 12 deputātiem, bet Eiropas Parlamentā ar 2 deputātiem (Dace Melbārde un Roberts Zīle). Nacionālās apvienības deputāte Ināra Mūrniece, ieņemot Saeimas priekšsēdētājas amatu, ir otra augstākā Latvijas valsts amatpersona.

Nacionālā apvienība vada Ogres (Egils Helmanis), Bauskas (Aivars Okmanis), Siguldas (Uģis Mitrevics), Talsu (Sandra Pētersone) un Smiltenes (Edgars Avotiņš) novadus.

Vēsture

Kā partiju apvienība 
2010. gada maijā tika ziņots, ka TB/LNNK un "Visu Latvijai!" domā par dalību neilgi pirms tam izveidotajā politiskajā apvienībā "Vienotība".  "Vienotība" paziņoja, ka nav vienojusies ar šīm partijām.  TB/LNNK un "Visu Latvijai!" paziņoja par jaunas apvienības izveidi, lai piedalītos tā paša gada rudenī gaidāmajās 10. Saeimas vēlēšanās.  tika paziņots, ka apvienības pilns nosaukums būs "Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"", to vadīs TB/LNNK priekšsēdētājs Roberts Zīle un tās devīze būs "Vienoti latviskai Latvijai".  notika dibināšanas kongress, kurā apvienības izveidi atbalstīja visi 300 delegāti.  četri deputāti no bijušās TB/LNNK frakcijas un bijušais neatkarīgais deputāts, "Visu Latvijai!" biedrs Visvaldis Lācis izveidoja apvienības Saeimas frakciju.  apvienība paziņoja, kas būs tās vēlēšanu sarakstu līderi, bet  reģistrēja sarakstu vēlēšanām.

10. Saeimas vēlēšanās apvienība ieguva 7,67% balsu un 8 deputātu vietas.  pēc skandāla ar meitas nodarbināšanu un dzīvokļa īri no Nacionālās apvienības Saeimas frakcijas izstājās Visvaldis Lācis. Saskaņā ar TV3 raidījuma "Nekā personīga" 2011. gada pētījumu Nacionālā apvienībā bija balsojumu dalības ziņā visaktīvākā 10. Saeimas frakcija. 1394 atklātajos balsojumos bija reģistrēti tikai 370 Nacionālās apvienības deputātu nebalsošanas gadījumi.

2011. gada pavasarī Nacionālā apvienība rīkoja parakstu vākšanu par grozījumiem Satversmē, lai visās valsts skolās pakāpeniski pārietu uz mācībām tikai valsts valodā. Lai gan tika savākti 120 433 paraksti, ar tiem nebija pietiekami, lai ierosinātu referendumu. Šī iniciatīva kalpoja par iemeslu parakstu vākšanai referendumam par krievu valodu kā otro valsts valodu, kas tika uzsākta 2011. gada 4. martā un noveda pie 2012. gada referenduma par grozījumiem Satversmē. , vienā dienā ar referendumu par 10. Saeimas atlaišanu, "Visu Latvijai!" un TB/LNNK apvienojās vienā partijā, kura tika nosaukta tāpat kā iepriekš veidotā apvienība, bet par partijas līdzpriekšsēdētājiem tika ievēlēti Raivis Dzintars un Gaidis Bērziņš. 11. Saeimas vēlēšanās Nacionālā apvienība ieguva 13,88% balsu un 14 deputātu vietas, tādējādi dubultojot savu pārstāvniecību Saeimā. Nacionālā apvienība bija vienīgā partija, kuras visi 10. Saeimas deputāti tika pārvēlēti arī 11. Saeimā.

Pēc vēlēšanām Nacionālā apvienība iesaistījās Valda Dombrovska valdībā kopā ar Vienotību un (Zatlera) Reformu partiju, panākot, ka ārpus valdības tika atstāts vēlēšanās uzvarējušais Saskaņas centrs. Šajā valdībā Nacionālo apvienību pārstāvēja kultūras ministre Žaneta Jaunzeme-Grende un tieslietu ministrs Gaidis Bērziņš, bet papildus tam Nacionālā apvienība uzņēmās cīņu par uzlabojumiem demogrāfijā un pret termiņuzturēšanās atļauju tirdzniecību. , pēc konflikta ar Ministru prezidentu Valdi Dombrovski jautājumā par holokausta laikā zaudēto ebreju kopienas īpašumu kompensāciju, tieslietu ministrs Gaidis Bērziņš atkāpās no ministra amata un viņu šajā amatā nomainīja Jānis Bordāns, kurš pēc tam iestājās Nacionālo apvienību veidojošajā TB/LNNK.

, lai uz biedrības Demokrātiskie patrioti bāzes veidotu jaunu partiju, no Nacionālās apvienības Saeimas frakcijas izstājās deputāts Dāvis Stalts. 2013. gada pašvaldību vēlēšanās Nacionālā apvienība trīskāršoja savu pārstāvniecību pašvaldību domēs, iegūstot vairāk kā 150 deputātu mandātus vairāk kā 50 pašvaldībās un mēra amatus Bauskas, Engures, Kocēnu, Krustpils, Priekules un Saulkrastu novados, bet Rīgas domē kļūstot par plašāk pārstāvēto no t.s. "latviešu partijām". Tā kā biedrība "Demokrātiskie patrioti" bija paziņojusi par partijas veidošanu un Jānis Bordāns aktīvi iesaistījās tās darbībā, 1. novembrī TB/LNNK izslēdza viņu no savām rindām un Nacionālā apvienība atsauca Jāni Bordānu no tieslietu ministra amata.

Kā partija 
Kongresā 2013. gada 7. decembrī "Visu Latvijai!" un TB/LNNK pabeidza apvienošanos vienā partijā. Laimdotas Straujumas valdībā Nacionālo apvienību pārstāvēja kultūras ministre Dace Melbārde, tieslietu ministre Baiba Broka un vides un reģionālās attīstības ministrs Einārs Cilinskis, kuru pēc atlaišanas par dalību 16. marta Leģionāru piemiņas dienas gājienā nomainīja Romāns Naudiņš, Eināram Cilinskim kļūstot par ministrijas parlamentāro sekretāru. 8. Eiropas Parlamenta vēlēšanās 2014. gada 24. maijā Nacionālā apvienība ieguva 14,25% balsu (otru lielāko balsu skaitu aiz Vienotības) un 1 no 8 Latvijas deputātu vietām. Pārvēlēts tika jau 6. un 7. Eiropas Parlamenta sasaukumā strādājošais Roberts Zīle. 28. jūlijā tieslietu ministre Baiba Broka paziņoja par demisiju, un viņas vietā Saeima par ministru ievēlēja Gaidi Bērziņu.

Nacionālā apvienība piedalījās 12. Saeimas vēlēšanās ar 7. kārtas numuru.

2017. gada 9. decembrī notikušajā kongresā partija atteicās no līdzpriekšsēdētāja amata un par vienīgo partijas vadītāju ievēlēja Raivi Dzintaru.

Ideoloģija 
Daži autori, piemēram, ekonomists Daunis Auers, vēsturnieks Andress Kasekamps (Andres Kasekamp) un politologs Roberts Paušs partijas ideoloģiju raksturojuši kā „labējo populismu un galēji labēju”, tomēr politisko zinātņu doktore Ilze Balcere pētījumā „Populisms Latvijas politisko partiju diskursā laika periodā no 1993. līdz 2011. gadam” VL—TB/LNNK 10. un 11. Saeimas priekšvēlēšanu programmās populisma klātbūtni nav konstatējusi.

"VL—TB/LNNK" ideoloģiju savukārt kritizējis galēji labējās Latvijas Nacionālās frontes priekšsēdētājs Aivars Garda, kurš partiju nosaucis par "remdenajiem".

Partija deklarē latviešu nacionālo interešu aizstāvību, formulējot mērķi "panākt labklājību, taisnīgumu un drošību nacionālā — latviskā Latvijā". Tāpat partija atbalsta pretrunīgi vērtēto Leģionāru piemiņas dienu, kā arī ir izvirzījusi vairākus valodas likumus, kas vērsti uz latviešu valodas lietojuma palielināšanu. 2017. gada Rīgas domes vēlēšanu laikā partijas sauklis bija "Latvijas simtgadē — latvisku Rīgu!" Tāpat tiek izvirzīti kreisajiem spēkiem raksturīgi mērķi, kā sociālā atbalsta palielināšana. Partija iestājas par Latvijas piederību Rietumu pasaulei un NATO.

Apvainojumi sadarbībā ar labējiem radikāļiem 

Partijas biedri vairākkārt apvainoti sadarbībā ar neonacistiem un citiem radikāļiem, taču nekāda faktiska sadarbība nav konstatēta. Publiski 2011. gada priekšvēlēšanu kampaņā ielās tika izlīmēti prezidentam adresēti plakāti, kuros partijas vadītājs Raivis Dzintars gadsimta sākumā redzams kopā ar krievu radikāļu — "barkašoviešu" — līderi Jevgeņiju Osipovu (vēlāk startēja vēlēšanās kopā ar PCTVL), bet citos šīs fotosesijas kadros Osipovs un viņa palīgs demonstrē nacistu žestu un stilizētu simboliku.

Savukārt partijas ģenerālsekretāru Raivi Zeltītu vaino par to, ka no 2012. līdz 2014. gadam viņam bijis aktīvs konts Lielbritānijas radikāli labējā forumā Iron March, kurā viņš norādījis, ka vēlas iepazīties ar citiem nacionālistiem, bet nevēlās kontaktēties ar tiem, kuri sludina baltādaino pārākumu. Arī mūsdienās Zeltīts uzsver, ka viņam nav pieņemamas totalitārās ideoloģijas, ieskaitot nacismu. Ar foruma vadītāju Reimondu, radikāli labējās partijas National Action dibinātāju, viņš saglabājis kontaktus arī pēc foruma slēgšanas un vienlaikus ar to piedalījies 2015. gada Leģionāru piemiņas gājienā. Arī šajā gadījumā nekādi kompromitējoši fakti par šo vizīti vai tās ietekmi nav zināmi, izņemot pašu vizītes faktu. National Action vēlāk, 2016. gada beigās, tika aizliegta Lielbritānijā ar apvainojumu neonacismā un terorismā, nenorādot, kādus teroristiskus aktus tā varētu būt veikusi.

Tradīcijas 

Nacionālā apvienība kā "Visu Latvijai!" pēctece ir pārņēmusi arī vairumu no tās aizsāktajām tradīcijām, starp kurām ir 18. novembra lāpu gājiens, 16. marta — Leģionāru piemiņas dienas — karogu aleja pie Brīvības pieminekļa, 15. maija "Vienības brauciens", 23. augusta Svecīšu ugunsceļš par godu Baltijas ceļam un citas.

Dalība vēlēšanās

Dalība Saeimas vēlēšanās

Eiropas Parlamenta

Pašvaldību

Atsauces

Ārējās saites 
 Nacionālās apvienības oficiālais Twitter profils
 Nacionālās apvienības oficiālā Facebook lapa
 Nacionālās apvienības oficiālā Draugiem.lv lapa

Latviešu nacionālistiskās partijas
Latvijas konservatīvās partijas
Visu Latvijai