1601. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1601. gada notikumi pašreizējās Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes un Zemgales novadi atradās Kurzemes hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales novadi Pārdaugavas hercogistes sastāvā (Žečpospoļitas province). Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, bet dienviddaļā Grobiņas apgabals, kuri nebija pakļauti Kurzemes hercogistei. Šajā gadā šeit notika karadarbība starp Zviedijas un Polijas spēkiem.

Notikumi Latvijas teritorijā

Nezināms laiks vai visa gada laikā 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa. Pārdaugavas hercogistes daļu uz kādu laiku bija iekarojis zviedru karaspēks un pakļāvis Zviedrijas karalim Kārlim IX. 

 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

 Lietuviešu karaspēks atbrīvoja Koknesi, kuru bija aplencis zviedru karaspēks un N. Radzivila vadībā zviedrus atspiež līdz Raunai.

 Kaujā pie Raunas poļu—lietuviešu karaspēks cieta smagu skāvi un bija spiests atkāpties uz Rīgu.

 Karadarbības rezultātā Vidzemē izcēlās liels bads. Vidzemes bada cietēji devās uz Rīgu pēc maizes, tomēr Rīga palīdzēt nebija spējīga. Rīgas ārpilsetā tika atjaunots Jura hospitālis, kur izsniedza ēdienu bada cietējiem, taču šī palīdzība nespēja mazināt badu, un Rīgas piepilsētās no bada nomira daudz cilvēku.

 Bauskas pilī tika rīkots Kurzemes hercogistes landtāgs (muižnieku delegātu sapulce), kurā tika apspriesti svarīgākie hercogistes jautājumi. 

 Kurzemnieku Bruņniecības vadītāja (Ritterschaftshauptmann) amatu atstāja Jēkabs Šverins (Jacob von Schwerin) un viņa vietā stājās Johans Nolde (Johann von Nolde).

 Saira Rīgas humānistu pulciņš. Rīgu atstāja humānisti—Dāvids Hilhens un Georgs Cīglers. Epidēmijā nomira Daniels Hermanis.

 Jakobs Rābs pabeidza Rīgas Doma baznīcas ērģeļu prospekta būvi. Šis renesances stilā būvetais ērģeļu prospekts ir viens no vecākajiem saglabātajiem ērģeļu prospektiem Eiropā.

 Mollīna tipogrāfija izdeva 6 jaunas grāmatas.

Janvāris 
 7. janvāris — 3000 vīru liela zviedru armijas vienība pie Cēsīm cieta smagu sakāvi pret poļu un lietuviešu spēkiem.

Marts 
 Marts — zviedri ieņēma Krimuldas un Turaidas pilis un novadu, Bartolds Vihmans pārgāja zviedru pusē.

 7. marts — Ventspilī iebrukušie zviedri Kuldīgas tirgus laukumā sodīja ar nāvi Ventspils birģermeistaru Hansu Jungi.

Maijs 
 Kārlis IX nosūtīja savas propozīcijas Vidzemes bruņniecības un muižniecības kārtām, kuras sevi turēja atbildīgas par zemes valdīšanu, par tā sauktajiem padošanās noteikumiem kā arī par to programmu, kādu Zviedrija cēla priekšā. Padošanās noteikumi iekļāva arī punktus par zemnieku bērnu skološanu, kā arī zemnieku tiesību noteikšanu.

 21. maijs — Daugavā pie Rīgas iebrauca zviedru karakuģi.
 31. maijs — zviedru karakuģi atstāja Rīgu un atgriezās Zviedrijā

Jūnijs 
 9. jūnijs — zviedru kuģi vēlreiz ieradās pie Rīgas, taču drīz vien atgriezās atpakaļ.

Jūlijs 
 5. jūlijs — zviedru karakuģi ieradās Daugavā atkal un sāka karadarbību pret Rīgu, taču nesekmīgi.

Augusts 
 19. augusts — Hercogs Kārlis ar zviedru karaspēku nonāca līdz Rīgai. Notika karaspēku sadursmes pie Rīgas vaļņiem, tika apšaudīta Rīga, taču Rīgu ieņemt zviedri nespēja. Tomēr tika nodedzinātas Rīgas priekšpilsētas un izcirsti augļu dārzi.

Septembris 
 18. septembris — pēc nesekmīgām zviedru cīņām ar poļiem Vidzemē, Kārlis atteicās no Rīgas aplenkšanas, un zviedru kuģi galīgi atstāja Rīgu.
 Septembris — poļu apdraudētie zviedri izdedzināja Krimuldas pili un atstāja tās novadu.

Dzimuši 
 Turaidas Maija (Roze), par kuru vēlāk tika izveidota leģenda par Turaidas Rozi (mirusi 1620.)

Miruši 
 1601 gada nogale — Daniels Hermanis, Rīgā dzīvojošs humānists un dzejnieks, vairāku grāmatu autors.  (dzimis 1543.)

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada