joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Madagaskaras pingvīni (filma)

"Madagaskaras pingvīni" () ir 2014. gada ASV spiegu animācijas filma, kas veidota kā atvasinājums Madagaskaras filmu sērijai. Filmas režisori ir Ēriks Darnels un Saimons Dž. Smits. Galvenās lomas ierunājuši Toms Makkgrets, Kriss Millers, Kristofers Naitss, Konrāds Vernons, Benedikts Kamberbačs un Kens Džongs. Filmas pirmizrāde notika  Ķīnā.

Pingvīni Skipers, Kovaļskis, Riko un Privets apvieno savus spēkus ar slepenu organizāciju The North Wind, lai apturētu nelietīgo doktoru Oktāviusu Brainu no pasaules iznīcināšanas.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
20th Century Fox animācijas filmas
DreamWorks Animation filmas
Turbo (filma)

"Turbo" () ir 2013. gada ASV sporta animācijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Deivids Sorens. Galvenās lomas ierunājuši Raiens Renoldss, Pols Džamati, Maikls Penja, Snoop Dogg, Maija Rūdolfa, Mišela Rodrigesa un Semjuels Džeksons. Filmas pirmizrāde notika  Barselonā.

Turbo ir parasts dārza gliemezis, kurš sapņo kļūt par pasaules ātrāko gliemezi un uzvarēt Indy 500 sacīkstēs. Negadījuma rezultātā Turbo kļūst ļoti ātrs, līdz ar to viņš dodas piepildīt sapni par Indy 500.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
20th Century Fox animācijas filmas
DreamWorks Animation filmas
Zemteka

Zemteka jeb ārstniecības veronika (Veronica officinalis) ir daudzgadīga ceļteku dzimtas lakstaugu suga. Tam ir ložņājošs stublājs, pretēji sakārtotas eliptiskas vai olveida lapas, skraji sīku, gaišzilas ziedkopas ķekari. Vainaglapas gaišzilas ar tumšākām dzīslām. Stublājs zaru vietās sakņojas. Tā auglis ir pogaļa. Aug priežu mežos, mežmalās, izcirtumos un smilšainās ceļmalās.

Sastopams Eiropā un Ziemeļamerikā, bieži visā Latvijas teritorijā. Ārstniecības augs. Vienīgā veroniku suga Latvijā, kas veido klājeniskas audzes smilšainos biotopos. Zied no jūnija līdz augustam.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Veronikas
Ceļteku dzimta
Panātru rinda
Latvijas flora
Ārstniecības augi
AFC Eskilstuna

AFC Eskilstuna (pilnais nosaukums — Athletic Football Club Eskilstuna) ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Eskilstūnas. Klubs pašlaik spēlē Superettan, Zviedrijas futbola otrajā spēcīgākajā līgā. Mājas spēles aizvada Tunavallen stadionā, kura ietilpība ir 7800 skatītāju vietu.

2005. gadā, apvienojoties diviem Stokholmas klubiem Väsby IK un FC Café Opera, tika izveidots klubs Väsby United. Klubs Athletic FC tika nodibināts 2007. gadā. 2012. gada beigās tas pārņēma Väsby United, mainot nosaukumu uz AFC United. Komanda aizvadīja mājas spēles Skytteholms IP stadionā Stokholmas priekšpilsētā Solnā. Pirms 2017. gada sezonas klubs nolēma pārcelties uz Eskilstūnu, mainot nosaukumu uz AFC Eskilstuna.

Sasniegumi 
 Superettan
 Vicečempioni (1): 2016
 1. divīzijas Ziemeļu grupa
 Uzvarētāji (1): 2014
 2. vieta (2): 2007, 2011

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 Kluba profils vietnē soccerway.com 

Zviedrijas futbola klubi
Pugačova vadītā sacelšanās

Pugačova sacelšanās (), arī Pugačova dumpis (Пугачёвский бунт), Zemnieku karš Jemeļjana Pugačova vadībā (Крестьянская война под предводительством Емельяна Пугачёва) vai Pugačovščina (Пугачёвщина), bija Žajikas kazaku aizsākta sacelšanās, kas no nemieriem 1773. gadā pārgāja karā, kas ilga līdz 1775. gadam, un kurā kazaki, zemnieki, Urālu un Pievolgas tautas vērsās pret Krievijas impērijas ķeizarieni Katrīnu II. Krievijas impērijas armijas vienības komandēja arī vācbaltiešu ģenerāļi Johans Klapje de Kolongs (Деколонг), Magnuss Ferdinands fon Freimans (Фрейман), Johans fon Mihelsons (Михельсон).

Norise 
1772. gadā Žajikas pilsētā (mūsdienās Orala) uzliesmoja kazaku nemieri pret Krievijas Impērijas armijas vadītājiem. Tā tika apspiesta, bet kazaki ar to nebija mierā. 1772. gadā Donas kazaks Jemeļjans Pugačovs pasludināja sevi par Krievijas caru Pēteri III, kurš 1762. gadā izglābies no nāves. Pugačovu arestēja, tomēr viņš izbēga un sāka pulcēt neapmierinātos kazakus. 

 Pugačova vadībā sākās sacelšanās Orenbugas guberņā (Urālu kalnos, Kamas upes apkārtnē, Baškīrijā) un Sibīrijas guberņas rietumos. Nemierniekiem piebiedrojās Urālu rūpnīcu zemnieki un Krievijas impērijas mazākumtautības (baškīri, kalmiki, tatāri, kazahi, čuvaši). Sacelšanās aptvēra Urālus, Baškīriju, Sibīrijas rietumdaļu, Pievolgu. 1774. gada jūlijā nemiernieki ieņēma Kazaņas kremli, tomēr 1774. gada augustā cieta sakāvi pie Caricinas. 

8. septembrī Pugačova vienības kazaki, vēlēdamies paglābties no represijām, viņu sagūstīja un nodeva varas iestādēm. Pugačovs tika aizvests uz Maskavu, kur viņu sodīja ar nāvi.

Piemiņa 
Pugačova sacelšanās notikumus Aleksandrs Puškins aprakstījis romānā “Kapteiņa meitiņa” (Капитанская дочка, 1836).

Sacelšanās Krievijas Impērijā
Kazaki
Vladislavs Artemjevs

Vladislavs Artemjevs (; dzimis  Omskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2014).

Biogrāfija 
Vairākkārtējais Krievijas jauniešu un junioru šaha čempionātu laureāts, tajā skaitā 2013. gadā uzvarējis Krievijas junioru šaha čempionātā U21 vecuma grupā. Regulāri pārstāvējis Krieviju Pasaules un Eiropas jauniešu šaha čempionātos, kuros labāko panākumu guvis 2011. gadā, kad Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā izcīnījis bronzas medaļu. 

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Tjumeņā (2011, 2012), Kirišos (2012, 2013), Maskavas šaha festivāla Moscow Open F turnīrā (2014), Taškentā (2015).

2019. gada martā Skopjē uzvarējis Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2019. gada augustā Iževskā dalījis 5.-8. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2020. gada decembrī Maskavā dalījis 5.-6. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 16. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2022. gada septembrī Čeboksaros dalījis 3.-5. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules jauniešu U16 komandu šaha olimpiādēs piedalījies 2 reizes (2012, 2013). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2012) un sudraba (2013) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis sudraba (2012) medaļu.
 Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2019. gadā un izcīnījis zelta medaļas komandu un individuālajā vērtējumā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2012. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2014. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Omskas apgabalā dzimušie
Krievijas šahisti
Irina Merleni

Irina Merleni (, pirms laulībam Meļņika; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu brīvā stila cīkstone, olimpiskā, pasaules un Eiropas čempione, Ukrainas Nopelniem bagātā sporta meistare.

Biogrāfija 
Ar sportu nodarboties Irina sāka četru gadu vecumā. 1997. gadā uzsāka brīvās cīņas treniņus. Bet sekciju apmeklēja vien divas nedēļas. Tēvs redzēdams, ka meitai ir spēks un dotības, sāka ar to nodarboties individuāli, un pēc gada Irina Meļņika ieguva savu pirmo medaļu. No 1998. līdz 2003. gadam viņas treneris bija Nikolajs Taradajs. 1999. gadā pēc skolas beigšanas Hmeļnickā, viņa mācības turpināja Ļvovā. 2002. gadā aizbrauca uz Grieķiju, pieņēma uzvārdu Merleni un kā Grieķijas pilsone piedalījās dažādās sacensībās. Daži avoti vēsta ka viņa fiktīvi apprecējās, bet viņa pati to noliedz.

2004. gada sākumā viņa atgriezās dzimtenē, lai no Ukrainas piedalītos olimpiskajās spēlēs. Starts Atēnās bija veiksmīgs un Irina Merleni kļuva par olimpisko čempioni.

2006. gada februāri viņa apprecējās ar Andreju Mikuļčinu, kas arī bija cīkstonis — sporta meistars brīvajā cīņā. Pēc laulībām Irina pārgāja vīra uzvārdā — Mikuļčina, bet sacensībās izmantoja uzvārdu Merleni, ar kuru cīņas sportā viņa sasniegusi vairums uzvaru un ir vairāk pazīstama.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Ordenis "Par nopelniem" 3. pakāpe ().
 Kņazienes Olgas ordenis 3. pakāpe ().
 Iekļauta Starptautiskās cīņas federācijas Slavas zālē.

Atsauces

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Ukrainas cīkstoņi
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Ukrainas Nopelniem bagātie sporta meistari
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Pasaules čempiones brīvajā cīņā
Olimpiskie zelta medaļnieki cīņas sportā
Olimpiskie bronzas medaļnieki cīņas sportā
Kontakts (filma)

"Kontakts" () ir 1997. gada ASV zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Karla Sagana tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Roberts Zemekis. Galvenās lomas atveido Džodija Fostere, Metjū Makonahijs, Džeimss Vudss, Džons Hērts, Toms Skerits un Andžela Baseta. Filmas pirmizrāde notika .

Ellija Eroveja pēc vairākus gadus ilgiem meklējumiem atrod pārliecinošus pierādījumus intelektam uz citām planētām un mēģina sākt kontaktēties ar šo atradumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Roberta Zemeka filmas
EDtv

EDtv ir 1999. gada ASV satīriska komēdija, kas balstīta uz Kvebekas filmu Louis 19, King of the Airwaves. Filmas režisors un viens no producentiem ir Rons Hauards. Galvenās lomas atveido Dženna Elfmana, Metjū Makonahijs, Vudijs Harelsons, Elena Didženeresa, Sallija Kirklenda un Mārtins Lando. Filmas pirmizrāde notika .

Video veikala darbinieks Eds piekrīt tam, ka viņa dzīvi 24 stundas diennaktī filmēs televīzijas šovam.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Rona Hauarda filmas
U-571 (filma)

U-571 ir 2000. gada kara filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Džonatans Mostovs. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Bills Pakstons, Hārvijs Keitels, Džons Bon Džovi, Džeiks Vēbers, Ēriks Paladino, Metjū Setls un Deivids Kīts. Filmas pirmizrāde notika .

Vācu zemūdeni ir ieņēmuši maskējušies amerikāņi, kuri cenšas iegūt vācu Enigmas šifrēšanas mašīnu.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gada filmas
ASV filmas
Francijas filmas
Killer Joe

Killer Joe ir 2011. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kas balstīta uz Treisija Letsa tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors ir Viljams Frīdkins. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Emīls Hiršs, Džuno Templa, Džīna Geršona un Tomass Heidens Čērčs. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Kad parāds sāk apdraudēt 22 gadus vecā Krisa Smita dzīvību, viņš sāk domāt, kā nogalināt savu māti, lai iegūtu viņas dzīvības apdrošināšanu.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Viljama Frīdkina filmas
Rheinpark stadions

Rheinpark stadions () ir nacionālais futbola stadions Vaducā, Lihtenšteinā, Reinas upes labajā krastā, pie robežas ar Šveici. Celts 1998. gadā, renovēts 2006. gadā. Ietilpība - 7584 skatītāju, no tām 5873 sēdvietas. Stadionā bāzējas Lihtenšteinas futbola izlase un futbola klubs FC Vaduz.

Ārējās saites

Futbola stadioni Lihtenšteinā
Lihtenšteina
Reibumā un neziņā

"Reibumā un neziņā" () ir 1993. gada kinokomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Ričards Linkleters. Galvenās lomas atveido Džeisons Londons, Metjū Makonahijs, Bens Afleks, Milla Jovoviča, Kols Hauzers un Pārkere Posija. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādīti dažādu Teksasas jauniešu pēdējā skolas diena 1976. gada maijā.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Ričarda Linkletera filmas
Laiks nogalināt

"Laiks nogalināt" () ir 1996. gada krimināldrāma, kas balstīta uz Džona Grišama tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Džoels Šūmahers. Galvenās lomas atveido Sandra Buloka, Semjuels Džeksons, Metjū Makonahijs, Kevins Speisijs, Brenda Frikere, Olivers Plets un Čārlzs S. Datons. Filmas pirmizrāde notika .

Kantonā, Misisipi štatā bezbailīgs jauns advokāts Džeiks Briganss un viņa palīgs aizstāv Billiju Reju Kobu, kuru apsūdz par divu vīriešu nogalināšanu; šie vīrieši pirms tam izvaroja un mēģināja nogalināt Billija 10 gadus veco meitu.

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Amistada

"Amistada" () ir 1997. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Džona Grishema tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Stīvens Spīlbergs. Galvenās lomas atveido Morgans Frīmens, Entonijs Hopkinss, Naidžels Hotorns, Metjū Makonahijs, Džimons Honsū, Deivids Peimers, Pīts Postlvaits un Stellans Skašgords. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas sižets notiek 1839. gadā. Mendes cietumnieku sacelšanās uz Spānijas īpašumā esoša kuģa izraisa lielu strīdu Amerikas Savienotajās valstīs pēc tam, kad kuģi aiztur pie Longailendas krasta. Tiesai ir jāizlemj, vai cietumnieki ir vergi, vai viņi tomēr ir juridiski brīvi.

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kāzu rīkotāja

"Kāzu rīkotāja" () ir 2001. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir Ādams Šenkmens. Galvenās lomas atveido Dženifere Lopesa, Metjū Makonahijs, Bridžete Vilsone-Samprasa, Džastins Čamberss, Džūdija Grīra, Alekss Roko, Džoanna Glīsone un Čārlzs Kimbro. Filmas pirmizrāde notika .

Mērija Fiora ir Sanfrancisko veiksmīgākā kāzu rīkotāja, kura zina gan visus trikus, gan visus noteikumus. Tomēr kādu dienu viņa pārkāpj vissvarīgākajam noteikumam: viņa iemīlas līgavainī.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Septiņas dzīves

"Septiņas dzīves" () ir 2008. gada drāma, kuras režisors ir Gabriels Mačino. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Rozārio Dousone, Maikls Īlijs, Berijs Pepers, Oktāvija Spensere un Vudijs Harelsons. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenais varonis dodas neparastā ceļojumā, lai mainītu septiņu cilvēku dzīves.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV romantikas filmas
Drāmas
Relativity Media filmas
Ečmiadzinas katedrāle

Ečmiadzinas katedrāle () ir Armēņu apustuliskās baznīcas galvenā baznīca. Atrodas Vagaršapatā. Šī bija pirmā uzceltā katedrāle Senajā Armēnijā, kā arī tiek uzskatīta par vienu no pasaulē senākajām katedrālēm.

Oriģinālā baznīca uzcelta 4. gadsimta pašā sākumā, pēc tam, kad kristietība tika pieņemta kā valsts reliģija. Uzcelta pagānu tempļa vietā, simbolizējot pāreju no pagānisma uz kristietību. Mūsdienās esošā baznīca pamatā uzcelta 483.-484. gadā pēc vecās baznīcas izpostīšanas. Nozīmīga loma Armēnijā ne vien reliģiski, bet arī politiski un kulturāli. Nozīmīgs svētceļojumu galamērķis, viens no populārākajiem tūrisma objektiem valstī. 2000. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kopā ar citām netālu esošajām viduslaiku baznīcām.

Atsauces 

Armēnija
Katedrāles
Piramidene

Piramidene () vai Piramida () ir pamests kalnraču ciemats Svalbārā. Izvietojies arhipelāgā lielākās salas Špicbergenas vidusdaļā Diksona Zemē, Billes fjorda austrumu krastā 50 km no Longjērbīenes. Ciematu saskaņā ar Svalbāras līgumu pārvalda Krievijas valsts uzņēmums Arktikugol. Piramidene kopš 1998. gada ir pamesta, bet iekonservēta. Tā pēdējos gados ir populārs tūrisma galamērķis un tūristiem ir atjaunota un pieejama daļa no ciemata infrastruktūras — viesnīca, ēdnīca, bārs, veikals u.c. Savu nosaukumu ciemats ieguvis no piramidālās formas kalna, kuram līdzās tas uzbūvēts.

Vēsture 
1910. gadā koncesiju akmeņogļu ieguvei Mimerdālenes ziemeļaustrumos ieguva Zviedrijas kompānija Spetsbergens Svenska Kolfalt. 1911. gadā sākās šahtas un kalnraču apmetnes izbūve Petuniabuktas un Mimerbuktas krastā. Raktuves vairākkārt mainīja īpašnieku, līdz 1931. gadā tās nonāca PSRS tresta Arktikugol īpašumā. Šahtas un ciemata izbūve sākās 1939. gadā, bet, sākoties 2. pasaules karam, infrastruktūra pirms evakuācijas tika iznīcināta. Būvniecība atsākās 1946. gadā. 1960.—1980. gados ciematā bija ap 1000 iedzīvotāju, tika uzbūvētas daudzstāvu dzīvojamās mājas, bibliotēka, sporta komplekss, baseins, ziemas dārzs, elektrostacija, tika ierīkota osta ogļu iekraušanai. Ciematam bija sava ferma un siltumnīcas. Padomju laikā lielākā daļa ciemata iedzīvotāju bija ukraiņi no Donbasa un Volīnijas.

Šahta tika slēgta 1998. gadā sakarā ar pieaugošajām ieguves pašizmaksām. Ieguvi apgrūtināja arī sarežģītie ģeoloģiskie apstākļi, kā arī izdevumi 1970. gadā sākušā endogēnā pazemes ugunsgrēka lokalizēšanai. Kopš 2007. gada ciematā kompānija Arktikugol attīsta tūrismu, kura galvenā tēma ir padomju laikmeta kultūrvēsturiskā vide.

Atsauces 

Norvēģijas apdzīvotās vietas
Svalbāra
Mihails Ņesterovs

Mihails Vasiļevičs Ņesterovs (, dzimis , miris ) bija Krievijas Impērijas un Padomju Savienības gleznotājs, no 1889. gada Peredvižņiku biedrības loceklis. 1886. gadā beidzis Maskavas glezniecības, tēlniecības un arhitektūras skolu. 1941. gadā ieguva Staļina prēmiju, bet 1942. gadā atzīts par Krievijas PFSR nopelniem bagātu mākslas darbinieku.

Ņesterova gleznas

Ārējās saites 

1862. gadā dzimušie
1942. gadā mirušie
Krievijas gleznotāji
Peredvižņiki
Ufā dzimušie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Staļina prēmijas laureāti
Marija Stadņika

Marija Stadņika (; dzimis ) ir Azerbaidžānas, bijusī Ukrainas, cīkstone, 2008., 2012., 2016. un 2020. gada vasaras olimpisko spēļu medaļas ieguvēja, Azerbaidžānas Nopelniem bagāta sporta meistare.

Biogrāfija 
2006. gadā Marija Stadņika, startējot no Ukrainas uzvarēja Eiropas čempionātā Maskavā, bet tika diskvalificēta dopinga dēļ. 2007. gadā diskvalifikāciju atcēla, taču Ukrainā viņai teica, ka šajā olimpiskajā ciklā cīkstonēm svara kategorijā līdz 48 kg pirmais numurs būs Irina Merleni. Marijai tika atņemtas iespējas iekļūt Ukrainas olimpiskajā komandā, tādēļ viņa pieņēma Azerbaidžānas piedāvājumu. Rezultātā 2008. gada olimpiskajās spēlēs Marija Stadņika un Irina Merleni izcīnija bronzas medaļas un apbalvošanas ceremonijā uz pjedestāla pakāpiena stāvēja blakus.

2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Marija Stadņika pirmajā cīņā zaudēja Kanādas cīkstonei Kerolai Huiņai. Tomēr, kad kanādiete iekļuva finālā, Marija ieguva tiesības piedalīties gandarījuma cīņās par bronzas medaļu. Pirmajā gandarījuma cīņā viņa uzveica korejieti Kimu Hjundžu, pēc tam cīņā par bronzu arī Kazahstānas cīkstoni Tatjanu Bakatjuku.

Pēc šī sasnieguma Stadņika uzvarēja astoņos Eiropas čempionātos (2008, 2009, 2011, 2014, 2016, 2017, 2018, 2021) un 1. (2015) un 2. (2019) Eiropas spēlēs , kļuva par 2009. un 2019. gadā pasaules čempioni, kā arī izcīnīja pasaules čempionāta trīs sudraba (2011, 2015, 2018) un vienu bronzas (2014) medaļu.

2012. gada olimpiskajās spēlēs Londonā Stadņika pusfinālā beidzot tikās ar Merleni, uzvarēja un iekļuva finālā, kur zaudēja japānietei Hitomi Obarai, iegūstot sudraba medaļu.

Arī 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro Marija ieguva sudraba medaļu, šoreiz finālā zaudējot citai japānietei Eri Tosakai.

2021. gada augustā Tokijā Stadņika piedalījās 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur svara kategorijas līdz 50 kg turnīra pusfinālā zaudēja nākamajai čempionei japāņu cīkstonei Jui Susaki, bet pēc tam uzvarēja cīņā par trešo vietu un ieguva bronzas medaļu.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Medaļa "Progress".
 Ordenis "Slava".
 Ordenis "Par kalpošanu Tēvzemei", 2. pakāpe.

Atsauces

Ārējās saites 

 Marijas Stadņikas biogrāfiskie dati  

1988. gadā dzimušie
Ukrainas cīkstoņi
Azerbaidžānas cīkstoņi
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Azerbaidžānas Nopelniem bagātie sporta meistari
Dopinga lietas sportā
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Pasaules čempiones brīvajā cīņā
Ļvivā dzimušie
Olimpiskie bronzas medaļnieki cīņas sportā
Olimpiskie sudraba medaļnieki cīņas sportā
Miro Heiskanens

Miro Heiskanens (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Heiskanens pārstāv NHL komandu Dalasas "Stars". Iepriekš Heiskanens ir spēlējis Somijas hokeja līgas komandā HIFK.

Somijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā. 2022. gada Pasaules čempionātā izlases sastāvā izcīnīja zelta medaļu.

Ārējās saites

Atsauces 

1999. gadā dzimušie
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Dalasas "Stars" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Valsts ienaidnieks

"Valsts ienaidnieks" () ir 1998. gada asa sižeta trilleris, kura režisors ir Tonijs Skots. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Džīns Hekmens, Džons Voits, Redžīna Kinga, Lorēns Dīns, Džeiks Burijs, Barijs Pepers un Gabriels Bairns. Filmas pirmizrāde notika .

Advokāts Roberts Kleitons Dīns kļūst par korumpēta politiķa un viņa padoto mērķi pēc tam, kad Dīns nejauši iegūst nopietnus pierādījumus politiska rakstura slepkavībai.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Tonija Skota filmas
Ramils Gulijevs

Ramils Gulijevs (; dzimis ) ir Azerbaidžānā dzimis Turcijas vieglatlēts, startē sprinta distancēs, lielākos panākumus guvis 200 m distancē, kur ir bijis pasaules un Eiropas čempions.

Karjeras sākumā pārstāvējis dzimto Azerbaidžānu. Kļuva par Universiādes, un Eiropas junioru čempionu 200 m distancē. 2013. gadā sāka pārstāvēt Turciju starptautiskajās sacensībās.

2016. gada Eiropas čempionātā 200 m distancē izcīnījis sudraba medaļu. 2017. gada pasaules čempionātā kļuva par čempionu 200 m distancē, kļūstot par pirmo Turcijas sportistu, kas pasaules čempionātā izcīnījis zelta medaļu. Šo panākumu atkārtoja arī nākamajā gadā notikušajā Eiropas čempionātā, kur kopā ar komandas biedriem izcīnīja sudraba medaļu arī 4x100 m stafetē.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Azerbaidžānas vieglatlēti
Turcijas vieglatlēti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Sprinteri
Mežonīgie rietumi (filma)

"Mežonīgie rietumi" () ir 1999. gada asa sižeta vesterns, kas balstīts uz 20. gadsimta 60. gadu tāda paša nosaukuma televīzijas seriālu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Barijs Zonnenfelds. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Kevins Klains, Kenets Brana, Salma Hajeka un Teds Levains. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filmas galvenie varoņi ir ASV Slepenā dienesta aģenti Džeimss T. Vests un Artēmuss Gordons, kuriem jāizglābj prezidents Grānts no ļauna izgudrotāja.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV vesterni
Kinokomēdijas
Tiesības uz laimi

"Tiesības uz laimi" () ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Krisa Gārdnera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir Gabriels Mačino. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Džeidens Smits un Tendija Ņūtone. Filmas pirmizrāde notika .

Pārdevējs pieņem aizbildniecībā savu dēlu laikā, kad viņš ir gatavs mainīt savu karjeru un dzīvi.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Biogrāfiskas filmas
Drāmas
Relativity Media filmas
Henkoks (filma)

"Henkoks" () ir 2008. gada komēdija, kuras režisors ir Pīters Bergs. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Šarlīze Terona un Džeisons Beitmens. Filmas pirmizrāde notika  Parīzē.

Henkoks ir supervaronis, kura sliktā uzvedība regulāri rada miljoniem dolāru lielus zaudējumus. Henkoks sāk mainīties pēc tam, kad cilvēks, kuru viņš izglābj, palīdz Henkokam uzlabot savu publisko tēlu.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Relativity Media filmas
Argolidas nome

Argolidas nome (gr. Νομός Αργολίδας) ir viena no Peloponēsas perifērijas nomēm, kas atrodas Peloponēsas pussalas ziemeļaustrumos. Ziemeļos tā robežojas ar Korintijas nomi, dienvidrietumos ar Arkādijas nomi, bet ziemeļaustrumos ar Atikas perifērijas Pirejas nomi. Ziemeļos tai ir izeja pie Saronika līča, bet dienvidos to apskalo Argolidas līcis. Argolidas nomes administratīvais centrs ir Nauplija. Argolidas nome iekļauj sevī Argolidas vēsturisko apgabalu, kurā bronzas laikmetā atradās Mikēnu civilizācija, bet vēlāk tādi nozīmīgi senās Grieķijas kultūras centri kā Argosa, Epidaura, Troizēna u.c.

Administratīvais iedalījums 

Argolīdas nome ir sadalīta četrās pašvaldībās jeb dēmos: 

 Nauplijas dēms
 Argosas-Mikēnu dēms
 Epidauras dēms
 Ermionīdas dēms

Grieķijas administratīvais iedalījums
Katoļu iela (Jelgava)

Katoļu iela ir viena no Jelgavas ielām, kas sākas pie krustojuma ar Lielo ielu, ved gar Jelgavas katoļu katedrāli, tālāk turpinās līdz Sudrabu Edžus ielai. 
Otrā pasaules kara laikā 1944. gada augustā visa ielas apbūve tika iznīcināta, mūsdienās to veido nedaudzas senākas ēkas un lielākoties Latvijas PSR laikā celtas ēkas.

Ievērojamas celtnes 
 Jelgavas Latviešu biedrības nams (celts 1909., sagrauts 1944. gadā) uz tagadējā Katoļu un Driksas ielas stūra (mūsdienās skvērs bijušā Jelgavas universālveikala priekšā)
 Jelgavas Bezvainīgās Jaunavas Marijas Romas katoļu katedrāle, Katoļu iela 11

Ielu savienojumi 
Katoļu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Lielā iela
 Driksas iela
 Raiņa iela
 Sudrabu Edžus iela

Vēsture 
17. gadsimta Jelgavas kartēs iela saukta par Ķēniņu ielu. Iela sākās krustojumā ar Lielo ielu pie Tirgus laukuma un beidzās pie pilsētas vaļņiem Annas vārtu apkaimē, aiz kuriem sākās Kalves lielceļš (Kalwensche Straße, tagadējā Lietuvas šoseja).
1645. gadā hercoga Jēkaba valdīšanas laikā šajā ielā uzcēla Svētā Jura baznīcu, kas no 1783. gada līdz Kurzemes un Zemgales hercogistes likvidācijai bija Inflantijas un Piltenes bīskapa rezidence. 
Ielu pārdēvēja par Katoļu ielu (). Tagadējā katedrāles ēka uzcelta 1906. gadā pēc arhitekta Kārļa Strandmaņa projekta. 1909. gadā uz Jelgavas latviešu biedrības priekšnieka Jāņa Čakstes gruntsgabala pēc arhitekta Paula Eplē projekta uzcēla jaunu namu 1885. gadā nodegušā nama vietā. Pirmā pasaules kara Kurzemes ofensīvas laikā 1915. gadā sagrāva Katoļu ielas dienvidu galā esošās ēkas.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 27. augustā to pārdēvēja par Lietuvas ielu.
Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1990. gada 26. aprīlī tai atjaunoja Katoļu ielas nosaukumu.

Seni attēli

Atsauces 

Ielas Jelgavā
Korintijas nome

Korintijas nome (gr. Νομός Κορινθίας) ir viena no Peloponēsas perifērijas nomēm, kas atrodas Peloponēsas pussalas ziemeļos. Dienvidos tā robežojas ar  Arkādijas un Argolīdas nomi, rietumos ar Rietumgrieķijas perifērijas Ahajas nomi, bet ziemeļaustrumos ar Atikas perifērijas Rietumatikas nomi. Austrumos tai ir izeja pie Saronika līča, bet ziemeļos to apskalo Korintas līcis. Abi līči šeit ir savienoti ar Korintas kanālu. Korintijas nomes administratīvais centrs ir Korinta. Korintijas nome iekļauj sevī Korintijas vēsturisko apgabalu, kur atradās tādi nozīmīgi senās Grieķijas kultūras centri, kā senā Korinta ar Akrokorintu un savām ostām Lehaju un Kenhreju, Istmija, Nemeja, Sikiona u.c.

Administratīvais iedalījums 

Argolīdas nome ir sadalīta sešās pašvaldībās jeb dēmos: 

 Korintas dēms
 Velo-Voksas dēms
 Lutraki-Agio Teodoru dēms
 Nemejas dēms
 Ksilokastro-Evrostinas dēms
 Sikionas dēms

Korintija
Grieķijas administratīvais iedalījums
Arkādijas nome

Arkādijas nome () ir Grieķijas Peloponēsas perifērijas nome, kas atrodas Peloponēsas pussalas centrālajā daļā un austrumos. Dienvidos tā robežojas ar  Lakonijas nomi, dienvidrietumos ar Mesēnijas nomi, ziemeļaustrumos ar Argolīdas nomi, ziemeļos ar Korintijas nomi, kā arī ar Rietumgrieķijas perifērijas Ahajas nomi, bet rietumos ar Rietumgrieķijas perifērijas Elīdas nomi. Austrumos to apskalo Egejas jūras Argolīdas līča ūdeņi. Arkādijas nomes administratīvais centrs ir Tripole.

Arkādijas nomē ir Arkādijas vēsturiskais apgabals, kur bija vairāki nozīmīgi senās Grieķijas kultūras centri, piemēram, Tegeja, Mantineja, Orhomena, Megalopole un citi. Arkādijas vēsturiskais apgabals bija vienīgais Peloponēsas apgabals bez izejas pie jūras. Mūsdienu Arkādijas nomē bez senās Arkādijas ir iekļauts arī Kinurijas vēsturiskais apgabals, kā arī daļa no Argolīdas un Lakonijas vēsturiskajiem apgabaliem.

Administratīvais iedalījums 

Arkādijas nome ir sadalīta piecās pašvaldībās jeb dēmos: 

 Tripoles dēms
 Ziemeļkinurijas dēms
 Gortinijas dēms
 Dienvidkinurijas dēms
 Megalopoles dēms

Arkādija
Grieķijas administratīvais iedalījums
Breidijs Tkačuks

Breidijs Tkačuks (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2022) Tkačuks pārstāv NHL komandu Otavas "Senators". Viņa brālis Metjū Tkačuks arī ir hokejists, tāpat kā viņa tēvs Kīts Tkačuks.

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
ASV hokejisti
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Otavas "Senators" spēlētāji
Mesinijas nome

Mesinijas nome (gr. Νομός Μεσσηνίας) ir viena no Peloponēsas perifērijas nomēm, kas atrodas Peloponēsas pussalas dienvidrietumos. Austrumos tā robežojas ar Lakonijas nomi, ziemeļaustrumos ar Arkādijas nomi, bet ziemeļos ar Rietumgrieķijas perifērijas Elīdas nomi. Rietumos to apskalo Jonijas jūra, bet dienvidos Mesiniks. Mesinijas nomes administratīvais centrs ir Kalame. Mesinijas nome iekļauj sevī Mesinijas vēsturisko apgabalu, kur atradās tādi nozīmīgi senās Grieķijas kultūras centri, kā Mesine, Pila, Bassa u.c. Šeit atrodas arī Nestora pils, kas ir viens no nedaudzajiem Mīnojas civilizācijas pieminekļiem kontinentālajā Grieķijā.

Administratīvais iedalījums 

Mesinijas nome ir sadalīta sešās pašvaldībās jeb dēmos: 

 Kalames dēms
 Rietummani dēms
 Mesines dēms
 Ihalijas dēms
 Pilas-Nestoras dēms
 Trifilijas dēms

Grieķijas administratīvais iedalījums
Grenlandes Universitāte

Grenlandes Universitāte (, ) ir 1987. gadā dibināta universitāte Grenlandes galvaspilsētā Nūkā. Mācības notiek pamatā dāniski, vairāki priekšmeti grenlandiski, bet apmaiņas pasniedzēju kursi - angļu valodā. Apmaiņas pasniedzēji parasti ir speciālisti tieši Grenlandes jautājumos, kas uz vietas veic pētniecisko darbu.

Universitāte piešķir bakalaura, maģistra un doktora zinātniskos grādus. 

Tā sastāv no četriem institūtiem:
Pedagoģijas institūts
Medmāsu un veselības zinātņu institūts
Sociālo zinību, ekonomikas un žurnālistikas institūts
Kultūras, valodas un vēstures institūts

Ārējās norādes 
 
 

Universitātes Dānijā
Grenlande
Celtnes un būves Grenlandē
Dāvana (filma)

"Dāvana" () ir 2015. gada psiholoģisks trilleris, kura režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Džoels Edžertons. Citas lomas atveido Rebeka Hola un Džeisons Beitmens. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Saimona un viņa sievas Robinas dzīve apgriežas kājām gaisā pēc tam, kad Saimona sens paziņa Gordo sāk abiem sūtīt noslēpumainas dāvanas, bet gaismā nāk vairāk nekā 20 gadus sens, šausminošs noslēpums.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Austrālijas filmas
Sliktie vārdi

"Sliktie vārdi" () ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Džeisons Beitmens. Citas lomas atveido Ketrīna Hāna, Rohans Čandrs, Bens Falkons, Filips Beikers Hols un Elisona Džennija. Filmas pirmizrāde notika  Toronto filmu festivālā.

40 gadus vecais Gajs Trilbijs, kurš nepabeidza astoto klasi, atrod nepilnības nacionālā burtošanas čempionāta nolikumā un izdomā čempionātā piedalīties.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Identitātes zagle

"Identitātes zagle" () ir 2013. gada komēdija, kuras režisors ir Sets Gordons. Galvenās lomas atveido Džeisons Beitmens, Melisa Makkārtija, Džons Favro, Amanda Pīta, Dženesisa Rodrigesa, Moriss Čestnats un T.I.. Filmas pirmizrāde notika .

Biznesmenis Sendija Patersons dodas no Denveras uz Floridu, lai stātos pretī kādai sievietei Daienai, kura nozagusi Sendija identitāti un tērē viņa naudu.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Relativity Media filmas
Ielu advokāts

"Ielu advokāts" () ir 2011. gada trilleris, kas balstīts uz Maikla Konelija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Breds Furmans. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Marisa Tomei, Raiens Filipe, Džošs Lūkass, Džons Legisamo, Maikls Penja un Boba Gantons. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Advokāts, kurš aizstāv bagātu cilvēku, sāk ticēt tam, ka viņa klients ir vainīgs vairāk nekā tikai vienā noziegumā.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada filmas
ASV filmas
Mads (filma)

"Mads" () ir 2012. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Džefs Nikolss. Galvenās lomas atveido Metjū Makonahijs, Tajs Šeridans, Džeikobs Loflends, Sems Šeperds un Rīza Viterspūna. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Divi 14 gadus veci zēni, Elliss un Nekbouns, satiek Madu, kuram dzen pēdas. Elliss un Nekbouns noslēdz paktu, lai palīdzētu Madam izbēgt no sekotājiem, kā arī atrast viņa draudzeni Džuniperu.

Atsauces

Ārējās saites 

2012. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Luhanskas tautas republika

Luhanskas tautas republika (LTR) (), arī “Luganskas tautas republika” (), bija pašpasludināts daļēji atzīts valstisks veidojums Ukrainas austrumos, kuru 2022. gada 30. septembrī anektēja Krievijas Federācija.

Izveide 
LTR līdzās DTR izveidoja 2014. gada pavasarī; abām “tautas republikām” bija piedāvāts apvienoties, izveidojot Jaunkrieviju. 2014. gada 6. aprīlī starp Ukrainas bruņotajiem spēkiem un Krievijas atbalstītajiem LTR separātistiem sākās Donbasa karš. 

Līdz 2019. gadam LTR bija atzinušas vienīgi Dienvidosetija un DTR, kas pašas nebija starptautiski atzītas valstis. Dažas dienas pirms 2022. gada iebrukuma sākuma Ukrainā 21. februārī LTR atzina arī Krievijas Federācija, Sīrija un Ziemeļkoreja.

Aneksija 
Ukrainas karaspēka pretuzbrukuma laikā 20. septembrī Doneckas, Hersonas, Luhanskas un Zaporižjas apgabalu okupētajās daļās steidzami izsludināja viltus referendumus par pievienošanos Krievijas Federācijai. LTR iedzīvotājiem sagatavoja balsošanas zīmes ar jautājumu krievu valodā "vai jūs atbalstāt Luhanskas Tautas Republikas iekļaušanu Krievijas Federācijas sastāvā ar Krievijas Federācijas subjekta tiesībām?".
Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba pauda pārliecību, ka Krievijas rīkotie viltus referendumi neko nemainīs un Ukraina turpinās atbrīvot savu teritoriju. 

Pēc šķietamā referenduma, kas notika no 23. līdz 27. septembrim, 28. septembrī Krievijas puse pavēstīja, ka par pievienošanos Krievijai Luhanskas apgabalā nobalsojuši 98,4% vēlētāju.
29. septembrī ANO ģenerālsekretārs Antoniu Guterrešs nosodīja Krievijas plānus anektēt okupētās Ukrainas daļas, norādot, ka tā ir bīstama eskalācija, kam nav vietas mūsdienu pasaulē.

30. septembrī Maskavas kremlī Vladimirs Putins kopā ar okupēto Ukrainas reģionu vietvalžiem parakstīja līgumus par četru apgabalu iekļaušanu Krievijas Federācijas sastāvā. Krievijas prezidents savā uzrunā apgalvoja, ka miljoniem "krievu pasaules" iemītnieku sapņojot atgriezties savā "īstajā dzimtenē", no kuras tika nošķirti pēc PSRS sabrukuma 1991. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

 
L
Pauls Eplē

Pauls Eplē (Paul Éplée, 1882—1937) bija vācbaltiešu arhitekts, projektējis vairākus namus Jelgavā.

Dzīvesgājums 

Dzimis 1882. gada 26. aprīlī galdnieku meistara Hermaņa Eplē un viņa sievas Evelīnas, dzimušas Beidorfas (Beudorff) ģimenē. Viņa tēvs bija dzimis 1851. gadā Bērstelē. Pēc arhitektūras studijām ārzemēs Pauls Eplē atgriezās Jelgavā un kopš 1908. gada ieguva vairākus pasūtījumus sabiedrisko celtņu projektiem dzimtajā pilsētā.
Pēc Pirmā pasaules kara nodarbojās ar nelielu ēku projektēšanu Jelgavā un Bauskā, rakstīja dzeju, bet 1933. gadā sacerēja opereti.  
Miris 1937. gada 24. decembrī Jelgavā, apglabāls Rīgas Lielajos kapos.
Viņa projektētie nami sagrauti Jelgavas nopostīšanas laikā 1944. gadā.

Eplē projektētās ēkas 

 Jelgavas Latviešu biedrības nams (1909) Katoļu ielā, sagrauts Otrā pasaules kara laikā
 Pils teātris Jelgavā Pils ielā (1913-1914), sagrauts Otrā pasaules kara laikā
 Jelgavas Kredītbankas nams Akadēmijas ielā (uz Pils ielas stūra), sagrauts Otrā pasaules kara laikā
 Evaņģēliskās jauniešu savienības ēka (1909) Svētes ielā 25, sagrauta Pirmā pasaules kara laikā 
 Latviešu lauksaimnieku ekonomiskās sabiedrības nams Katoļu ielā, sagrauts Pirmā pasaules kara laikā

Literatūra 
 Architect Paul Eplee. Rigasche Rundschau, 1937, Nr. 238, 5. lpp (nekrologs)

Atsauces 

1882. gadā dzimušie
1937. gadā mirušie
Latvijas arhitekti
Es esmu leģenda

"Es esmu leģenda" () ir 2007. gada zinātniskās fantastikas šausmu filma, kas balstīta uz Ričarda Matesona tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Frānsiss Lorenss. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Alise Braga un Dešs Mihoks. Filmas pirmizrāde notika .

2009. gadā gēnu inženierijas rezultātā izveidots vīruss nogalina lielāko daļu cilvēces, bet otru daļu pārvērš briesmoņos. Trīs gadus vēlāk Roberts Nevils, ASV armijas medicīnas ārsts un zinātnieks, kā arī vienīgais šajā epidēmijā izdzīvojušais, cenšas atrast vīrusa pretlīdzekli.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Šausmu filmas
Sliktie puiši 2

"Sliktie puiši 2" () ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Maikls Bejs. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Mārtins Lorenss, Žordi Molā, Gabriela Uniona, Pīters Stormars, Terēze Rendla un Džo Pantoliano. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "Sliktie puiši".

Astoņus gadus pēc pirmās filmas notikumiem Markuss un Maiks izmeklē lietu, kurā no Kubas narkotiku karteļiem Floridā ieplūst ekstazī.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Sliktie puiši

"Sliktie puiši " () ir 1995. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Maikls Bejs. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Mārtins Lorenss, Tea Leoni, Terēze Rendla un Džo Pantoliano. Filmas pirmizrāde notika . 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "Sliktie puiši 2".

Detektīvi Markuss Burnets un Maiks Lourijs aizsargā slepkavības liecinieku, tajā pašā laikā izmeklējot gadījumu, kad no policijas iecirkņa pierādījumu glabātuves tika nozagts heroīns.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Es, Robots

"Es, Robots" () ir 2004. gada asa sižeta zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Alekss Projass. Galvenās lomas atveido Vills Smits, Bridžeta Moinehena, Brūss Grīnvuds, Džeimss Kromvels, Alans Tudaiks un Čī Makbraids. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Filmas sižets norisinās 2035. gadā, kad cilvēkiem līdzīgi roboti ir pakļauti cilvēcei. Tehnofobisks policists izmeklē noziegumu, ko, iespējams, veicis robots, tādējādi radot draudus cilvēcei no robotu puses.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Šezam!

"Šezam!" () ir 2019. gada amerikāņu supervaroņu filma, kuras režisors ir Devids F. Sandbergs. Filma ir balstīta uz DC Comics tāda paša nosaukuma tēlu. Šī ir DC Extended Universe septītā daļa.

Galvenās lomas filmā atveido Zaharijs Levi, Ašers Endžels, Marks Strongs, Džeks Dilans Greizers un Džimons Honsū. Filmas pirmizrāde notika  Toronto.

Sižets 
Billijs Batsons ir bārenis, kuru adoptē Vaskēzu ģimene. Kādu dienu Billijs aizstāv vienu no saviem audžubrāļiem, kā rezultātā Šezams viņu izvēlas kā jauno čempionu, kam savas jauniegūtās superspējas jāizmanto, cīnoties ar ļauno. Pasakot vārdu "Šezam!", Billijs Batsons nu kļūst par pieaugušu vīrieti, kuram jāiemācās lietot savas spējas, lai cīnītos ar Tadeusu Sivanu, fiziķi, kurš savulaik netika izvēlēts kā Šezama čempions.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2019. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
DC Extended Universe
Romuva (ticība)

Romuva ir lietuviešu neopagānu ticība. Tās pirmsākumi oficiāli meklējami 1930. gadā izveidotajā kopā „Romuva”, ko oficiāli turpināja 1992. gadā kā reliģiska kopa reģistrētā Senās baltu reliģijas kopiena „Romuva” (Senovės baltų religinė bendrija „Romuva“). Kopš 1968. gada viens no kustības galvenajiem dalībniekiem bija Jons Trinkūns.

Saskaņā ar Lietuvas 2001. gada tautskaites datiem, par piederīgiem Romuvai sevi uzskatīja 1270 cilvēku jeb 0,036% Lietuvas iedzīvotāju, bet 2011. gada tautskaitē šādu cilvēku bija jau 5118, padarot Romuvu par sesto lielāko un visstraujāk augušo reliģisko kopienu Lietuvā.

Vēsture 

Romuva par senās baltu ticības atdzimšanu Lietuvā Romuva uzskata Daugavpils iedzīvotāja Jona Ģedimina Beržanska 1905. gadā uz Sanktpēterburgu nosūtīto vēstuli, kurā viņš pieprasīja tiesības izmantot „cara garantēto ticības brīvību” un aicināja Krievijas impērijas varasiestādes oficiāli atzīt viņu par senās lietuviešu ticības pārstāvi, kas pēc 10 gadu ilgas sarakstes vainagojās panākumiem 1915. gadā.

1930. gadā Visomis Šidlausks izveidoja kopu „Romuva” un vērsās pie Lietuvas prezidenta Antana Smetonas ar aicinājumu atzīt viņus par Lietuvas nacionālo reliģiju, tomēr katoļu baznīcas spiediena un toreizējo politisko apstākļu dēļ jautājums tā arī palika neizskatīts.

1967. gadā sākās Romuvas kustības jaunais vilnis, Ķērnavā Trinkūnam ar domubiedriem atsākot tradicionālo vasaras saulgriežu — Rasas svētku — svinēšanu, kuros piedalījās aptuveni 100 cilvēku. Nākamos trīs gadus svinētāju skaits pieauga, līdz padomju varasiestādes pulcēšanos Ķērnavā aizliedza un to svinēšana turpmāk slepus norisinājās citās Lietuvas vietās. 1992. gadā Trinkūns ar domubiedriem reģistrēja Senās baltu reliģijas kopienu „Romuva”.

2018. gada pavasarī Lietuvas parlamenta deputātu grupa aicināja Seimu atzīt Romuvu par netradicionālu reliģisko organizāciju, tomēr jūnija beigās jautājuma izskatīšana tika atlikta. Pēc gada jautājums tika atkārtoti aktualizēts, un Seima pirmajā lasījumā likumprojektu atbalstīja 46 parlamenta deputātu, 19 bija pret, bet 18 atturējās, tomēr Seima otrajā lasījumā ar 40 balsīm par, 31 — pret, bet 15 parlamenta deputātiem atturoties likumprojekts tika noraidīts. „Romuva” vērsās Eiropas Cilvēktiesību tiesā, kas 2021. gadā atzina, ka Seims, nesniedzot pamatotu un objektīvu skaidrojumu kopienas neatzīšanai, pārkapis Eiropas Cilvēktiesību konvenciju.

Skatīt arī 
 Dievturība

Atsauces

Ārējās saites 

 Senās baltu reliģijas kopienas „Romuva” tīmekļa vietne 

Reliģiskās ticības, tradīcijas un kustības
Lietuviešu mitoloģija
Neopagānisms
Tromsø IL

Tromsø IL (Tromsø Idrettslag) ir profesionāls Norvēģijas futbola klubs no Trumses. Klubs ir dibināts 1920. gadā. Pašlaik spēlē Eliteserien, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Mājas spēles komanda aizvada Alfheim stadionā, kura ietilpība ir 6687 vietas. Kluba futbolisti ir divas reizes (1986. un  1996. gadā) ieguvuši  Norvēģijas kausu. Labākais sasniegums līgā — divreiz izcīnīta 2. vieta (1990. un 2011. gadā). Kad spēlēja Eliteserien, Tromsø IL bija vistālāk ziemeļos esošais augstākās līgas futbola klubs pasaulē.

Sasniegumi 
 Eliteserien
 Vicečempioni (2): 1990, 2011
 Norvēģijas kauss
 Kausa ieguvēji (2): 1986, 1996
 Finālisti (1): 2012
 Ziemeļnorvēģijas kauss
 Kausa ieguvēji (3): 1931, 1949, 1956
 Finālisti (2): 1937, 1952

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Kluba profils UEFA vietnē 
 Kluba profils soccerway.com 

Norvēģijas futbola klubi
Lillestrøm SK

Lillestrøm SK (Lillestrøm Sportsklubb) ir profesionāls Norvēģijas futbola klubs no Lillestremas. Klubs ir dibināts 1917. gadā. Pašlaik spēlē OBOS-ligaen, Norvēģijas futbola otrajā pēc spēka līgā. Mājas spēles komanda aizvada Åråsen stadionā, kura ietilpība ir 11 500 vietu. Kluba futbolisti ir piecas reizes izcīnījuši līgas čempiontitulu un sešas reizes ieguvuši Norvēģijas kausu.

Sasniegumi 
 Eliteserien
 Čempioni (5): 1958–59, 1976, 1977, 1986, 1989
 Vicečempioni (8): 1959–60, 1978, 1983, 1985, 1988, 1994, 1996, 2001
 Norvēģijas kauss
 Kausa ieguvēji (6): 1977, 1978, 1981, 1985, 2007, 2017
 Finālisti (7): 1953, 1955, 1958, 1980, 1986, 1992, 2005

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Kluba profils UEFA vietnē 
 Kluba profils soccerway.com 

Norvēģijas futbola klubi
Ranheim Fotball

Ranheim Fotball ir profesionāls Norvēģijas futbola klubs no Tronheimas apkaimes Ranheimas. Tā ir viena no sporta kluba Ranheim IL vienībām. Klubs ir dibināts 1901. gadā. Pašlaik spēlē OBOS-ligaen, Norvēģijas futbola otrajā pēc spēka līgā. Mājas spēles komanda aizvada stadionā EXTRA Arena, kura ietilpība ir 3000 vietu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Kluba profils soccerway.com 

Norvēģijas futbola klubi
Tronheima
Pelnrušķīte (1950. gada filma)

Penrušķīte () ir 1950. gada muzikāla animācijas filma, kas balstīta uz Šarla Pero tāda paša nosaukuma bērnu pasaku. Filmas režisori ir Klaids Džeronīmi, Hamiltons Lasks un Vilreds Džeksons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Ailīna Vudsa, Eleonora Odlija, Verna Feltone, Roda Viljamsa, Džeimss Makdonalds un Luiss van Rūtens.

Sižets 
Pelnrušķīte jau agrā vecumā zaudēja abus vecākus un nu viņai jādzīvo ar savu ļauno pamāti un viņas divām meitām, kuras liek Pelrušķītei darīt visus mājas darbus viņu vietā. Kādu dienu Karalis rīko balli, lai atrastu savam dēlam piemērotu līgavu, tomēr pamāte liedz Pelnrušķītei doties uz balli. Negaidīti Pelnrušķītei palīdz Feju krustmāte, kā arī divas draudzīgas peles Žaks un Guss, kuri pārģērbj Pelnrušķīti. Meitene dodas uz balli, kur Princis viņu pamana un iemīlas no pirmā acu skatiena.

Atsauces

Ārējās saites 

1950. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
ASV romantikas filmas
Alise Brīnumzemē (1951. gada filma)

Alise Brīnumzemē () ir 1951. gada muzikāla animācijas piedzīvojumu filma, kas balstīta uz Lūisa Kerola bērnu grāmatām "Alises piedzīvojumi Brīnumzemē" un "Alise Aizspogulijā, un ko viņa tur redzēja". Filmas režisori ir Klaids Džeronīmi, Hamiltons Lasks un Vilreds Džeksons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Ketrīna Bomonta, Eds Vinns, Ričards Haidns, Stērlings Holovejs, Džerijs Kolona un Verna Feltone.

Sižets 
Kamēr Alises māsa lasa, pati Alise garlaikojas. Pēkšņi Alise ierauga baltu trusi, kurš murmina, ka viņš "steidzoties uz svarīgu satikšanos". Alise trusim seko cauri truša alai un nokļūst Brīnumzemē, kur viņu gaida dažādi dīvaini piedzīvojumi, tajā skaitā satikšanās ar Češīras kaķi un Karalieni, kura vēlas Alisi nogalināt pēc Češīras kaķa joka.

Atsauces

Ārējās saites 

1951. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
ASV piedzīvojumu filmas
Pīters Pens (1953. gada filma)

"Pīters Pens" () ir 1953. gada animācijas piedzīvojumu filma, kas balstīta uz Džeimsa Metjū Berija grāmatu "Pīters un Vendija". Filmas režisori ir Klaids Džeronīmi, Hamiltons Lasks un Vilreds Džeksons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Bobijs Driskols, Ketrīna Bomonta, Hanss Konrīds, Pols Kolinss un Tomijs Lasks.

Sižets 
Džordžs un Mērija Dārlingi pošas uz balli, kamēr viņu bērni Vendija, Džons un Maikls pošas gulētiešanai. Kamēr Dārlingi atrodas ballē, viņu bērnus apciemo Pīters Pens, par kuru Vendija saviem brāļiem bija stāstījusi pasakas. Pīters trijotni aizved uz Nekurnekadzemi, kur viņiem priekšā ir dažādi piedzīvojumi, tajā skaitā tikšanās ar Kapteini Āķi, kurš vēlas Pīteram atriebties par savas kreisās rokas zaudēšanu.

Atsauces

Ārējās saites 

1953. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
ASV piedzīvojumu filmas
Aristokaķi

Aristokaķi () ir 1970. gada ASV muzikāla animācijas piedzīvojumu filma, kas balstīta uz Toma Makgovana un Toma Rova tāda paša nosaukuma stāstu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Volfgangs Rītermans. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Fils Heriss, Eva Gabora, Hermione Badelija, Gerijs Dabins, Dīns Klārks, Stērlings Holovejs, Rodijs Mods-Roksbijs un Liza Ingliša.

Sižets 
Kaķene Dačesa un viņas kaķēni Berliozs, Mērija un Tulūss dzīvo kopā ar izbijušu operas dīvu Madāmu Adelaidi un viņas sulaini Edgaru. Adelaide paziņo, ka viss viņas īpašums nonāks pie viņas kaķiem līdz pat viņu nāvei, bet vēlāk nonāks Edgara rokās. Kad Edgars to izdzird, viņš sāk plānot, kā tikt no kaķiem vaļā, tomēr Tomass O'Mallijs, kaķis, kurš dzīvo savvaļā, palīdz Dačesai un viņas bērniem tikt ar Edgaru galā.

Atsauces

Ārējās saites 

1970. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Walt Disney Animation Studios filmas
Piedzīvojumu filmas
Strømsgodset Toppfotball

Strømsgodset Toppfotball ir profesionāls Norvēģijas futbola klubs no Drammenes. Tā ir viena no sporta kluba Strømsgodset IF, kas ir dibināts 1907. gadā, vienībām. Pašlaik spēlē Eliteserien, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Kopš 1967. gada komanda mājas spēles aizvada Marienlyst stadionā, kura ietilpība ir 8935 vietas. Kluba futbolisti divas reizes (1970. un 2013. gadā) ir izcīnījuši līgas čempiontitulu un piecas reizes ieguvuši Norvēģijas kausu.

2020. gadā klubu neilgu laiku pārstāvēja Latvijas izlases futbolists Jānis Ikaunieks.

Sasniegumi 
 Eliteserien
 Čempioni (2): 1970, 2013
 Vicečempioni (2): 2012, 2015
 Norvēģijas kauss
 Kausa ieguvēji (5): 1969, 1970, 1973, 1991, 2010
 Finālisti (3): 1993, 1997, 2018

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Kluba profils UEFA vietnē 
 Kluba profils soccerway.com 

Norvēģijas futbola klubi