Cēsis

Cēsis ir pilsēta Latvijā, Vidzemes augstienes ziemeļu daļā, Cēsu novada administratīvais centrs. Cēsis atrodas 90 km no Rīgas. Gar pilsētu plūst Gaujas upe. Cēsis ir viena no vecākajām pilsētām Latvijā, Hanzas savienības pilsēta un viena no Livonijas ordeņa mestru rezidencēm (1237—1561). Cēsis ir Latvijas karoga dzimtene.

Vēsture 

Cēsis izveidojās Gaujas ielejas malā starp latgaļu valsts Tālavas un Idumejas zemēm. 11. gadsimtā Cēsīs ieradās vendi, kuri apmetās Riekstu kalnā.
Pēc tam, kad 1206. gadā Cēsu vendi pārgāja kristīgajā ticībā, Zobenbrāļu ordenis vendu pilī izveidoja savu cietoksni karagājieniem uz igauņu zemēm.
1237. gadā pēc zobenbrāļu sagrāves Saules kaujā Cēsu pils kļuva par jaunizveidotā Livonijas ordeņa mestra rezidenci un šeit sākās plaši pils pārbūves darbi.

1271. gadā dokumentā ir minēts, ka Cēsīm ir zīmogs ar Svētās Katrīnas attēlu. 1280. gadā Atskaņu hronikā minēts, ka Cēsu zemessargi Rīgas aizstāvēšanā pret zemgaļiem devušies ar sarkanbaltsarkanu karogu. 1284. gadā tiek iesvētīta Cēsu baznīca kā Livonijas ordeņa Doma baznīca. 1383. gadā Cēsis jau minēta kā pilsēta, kuru aptvēra mūri ar trīs torņiem un četriem vārtiem. Arī ceļotājs Žilbērs de Lanuā 1413. gadā Cēsis aprakstīja kā lielu nocietinātu pilsētu: "No turienes [Siguldas] uz priekšu es vienmēr devos pa minēto Livonijas zemi no vienas pilsētas uz otru, pa starpām arī pa pilīm, nocietinātām vietām un komandantūrām, kas piederēja minētā ordeņa mestram, un es nonācu kādā lielā nocietinātā pilsētā, vārdā Cēsis (une grosse ville fermée nommée Winde), kas ir komandantūra un pils."
Livonijas—Maskavijas karu laikā 1481. gadā uz Cēsu pili no Rīgas ordeņa pils tika pārvests Livonijas arhīvs, zelta, sudraba, dārglietu un citu bagātību krājumi un Cēsis atkal kļuva par pastāvīgo Livonijas ordeņa galvaspilsētu. Cēsu labklājība un uzplaukums turpinājās visu Livonijas ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga valdīšanas laiku — vairāk kā 40 gadus.

Livonijas kara laikā 1559.—1560. gadā Krievijas cara Ivana IV karaspēks nopostīja Cēsu pilsētu, bet pili neieņēma. 1577. gadā Cēsu pilī apmetās Livonijas karalis Magnuss. Lai gan Magnuss Cēsis jau bija apsolījis atdot krievu karaspēkam, pilsētas aizstāvji padoties atteicās. Nevēloties nonākt krievu rokās, Cēsu pili tās aizstāvji, skaitā ap 300, tostarp arī sievietes un bērni, paši uzspridzināja, paliekot aprakti zem tās drupām. 1578. gadā pili atkal aplenca ap 18 000 krievu un tatāru karavīru, bet šoreiz uzvaru guva pils aizstāvji. 1598. gadā Cēsis kļuva par Polijas—Lietuvas kopvalsts pārvaldītās Pārdaugavas hercogistes Cēsu vaivadijas galveno pilsētu.

Poļu-zviedru kara laikā Cēsis 1621. gadā ieņēma Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs. Lielā Ziemeļu kara laikā 1703. gadā pilsētu un pili iekaroja Krievijas karaspēks. 1748. gadā lielā ugunsgrēka laikā gājis bojā pilsētas rātsnams un lielākā daļa pilsētas. 1777. gadā Cēsu pilsmuižu iegādājās Kārlis Eberhards fon Zīverss. 1785. gadā Cēsis kļuva par apriņķa pilsētu.

Pirmā pasaules kara laikā pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas 1918. gada 20. februārī Cēsis ieņēma ķeizariskās Vācijas armija. 1918. gada 18. novembrī pēc Latvijas Republikas nodibināšanas pilsētā tika nodibināta Cēsu rota, kas 8. decembrī kļuva par vienu no pirmajām nacionālā karaspēka vienībām. 1919. gada 6.-23. jūnijā pie Cēsīm latviešu un igauņu karaspēks sakāva uzbrūkošo vācbaltiešu landesvēru (Cēsu kaujas). 1938. gadā uzcelta Cēsu Valsts Draudzīgā aicinājuma ģimnāzijas jaunā ēka. 1941. gada 5. jūlijā pilsētu okupēja nacistiskās Vācijas armija, bet 1944. gada 26. septembrī pilsētu ieņēma Sarkanā armija.
Trešās atmodas laikā Cēsis kļuva par vienu no neatkarības atjaunošanas kustības centriem. 1988. gadā Cēsīs tika nodibināta pirmā Latvijas Tautas frontes nodaļa ārpus Rīgas.

Kultūrvēsturiskie pieminekļi 

 Ordeņa pils bija viens no stiprākajiem Zobenbrāļu, vēlāk Livonijas ordeņa cietokšņiem Baltijā un Livonijas ordeņa mestru rezidence, kuras celtniecība sākta 1207. gadā. Pils stipri cieta 16. un 17. gs. karos, un pēc postījumiem Lielā Ziemeļu kara laikā tā vairs netika atjaunota. Pils gidi tērpušies 16. gs. vidus pils kalpotājiem atbilstošā apģērbā.
 Jaunā pils uzcelta vecās ordeņpils vārtu nocietinājuma vietā 18. gs. beigās. Sākumā tā kalpojusi kā grāfu Zīversu dzimtas dzīvojamā māja, vēlāk tajā darbojusies ūdens dziedinātava, virsnieku klubs un pēc Otrā pasaules kara te tika ierīkoti apmēram 40 dzīvokļi. Kopš 1949. gada pilī atrodas Cēsu Vēstures un mākslas muzejs.
 Sv. Jāņa baznīca ir viena no vecākajām gotiskajām mūra baznīcām Latvijā. 1284. gadā iesvētīta kā Livonijas ordeņa Doma baznīca. Kontrreformācijas laikā no 1582. līdz 1621. gadam tā kļuva par katoļu bīskapa rezidenci, bet 1629. gadā tika atdota luterāņiem. Baznīca degusi 1568., 1607., 1640., 1665., 1671., 1686. 1694., 1746. un 1748. gados. 1853. gadā neogotiskā stilā tika pārbūvēts baznīcas tornis. 1907. gadā tika uzstādītas jaunas ērģeles.
 Rīgas ielas apbūve ir 18. un 19. gs. ielu apbūves paraugs. No viduslaikiem ir saglabājušās pilsētas vārtu paliekas (Raunas vārti) un tirgus laukuma vieta (Līvu laukums). Vērtīgākie nami ir Vecais rātsnams (Rīgas iela 7), Tirgotāja nams (Rīgas iela 16) un Harmonijas nams (Rīgas iela 24).

Kultūra 
Cēsis bija viena no Latvijas pilsētām, kas piedalījās konkursā par Eiropas kultūras galvaspilsētas statusu 2014. gadā, taču  Eiropas Komisijas žūrija ieteica šo statusu Latvijā piešķirt Rīgai. Cēsis ir mājvieta vairākiem populāriem festivāliem — Cēsu mākslas festivālam, sarunu festivālam "Lampa" un čella festivālam "Čello".

Demogrāfija 
No 18 137 Cēsu iedzīvotājiem 15 130 ir latvieši, 2 113 — krievi, 225 — baltkrievi, 194 — poļi, bet pārējie 475 — citas tautības.

Cilvēki 
Cilvēki, kas dzimuši vai auguši Cēsīs:
 Aleksandrs Kīters (1813—1879), ķirurgs un ginekologs
 Johans Rūdolfs Adolfi (1862—1944), ārsts un šahists
 Pauls Valdens (1863—1957), ķīmiķis
 Eduards Veidenbaums (1867—1892), dzejnieks
 Jānis Puriņš (1893—1982), kara ārsts.
 Jānis Poruks (1871—1911), rakstnieks
 Alfrēds Kalniņš (1879—1951), komponists
 Jānis Doreds (1881—1954), kinooperators, fotogrāfs
 Johaness Lecmanis (1885—1971), meteorologs
 Alfrēds Zommers (1888—1954), aktieris, režisors
 Aleksandrs Drēviņš (1889—1938), gleznotājs
 Eduards Erdmanis (1896—1958), komponists
 Kārlis Jansons (1896—1969), tēlnieks
 Nikolajs Skuja (1913—2012), gastroenterologs, endoskopijas aizsācējs Latvijā
 Vladimirs Kaijaks (1930—2013), rakstnieks
 Gunārs Balodis (1934), gleznotājs un filmu mākslinieks
 Rihards Kūlis (1945), filozofs un tulkotājs
 Andris Riekstiņš (1951), komponists, vijolnieks, diriģents
 Haralds Sīmanis (1951), komponists, mūziķis
 Anita Stukāne (1954), tāllēcēja
 Laima Vaikule (1954), dziedātāja
 Aīda Ozoliņa (1957), aktrise
 Andrejs Žagars (1958—2019), aktieris, režisors un uzņēmējs
 Raimonds Macats (1961), komponists, mūziķis
 Juris Žagars (1961), aktieris
 Ritums Ivanovs (1968), gleznotājs
 Linda Feldberga (1979), dziedātāja
 Jānis Bērziņš (1982), biatlonists
 Jānis Karlivāns (1982), desmitcīņnieks
 Mārtiņš Cipulis (1980), hokejists

Izglītība 

Cēsīs pamatizglītību iespējams iegūt kādā no septiņām sākumskolām/pamatskolām: Cēsu 1. pamatskolā, kur iespējams padziļināti apgūt mūziku, Cēsu 2. pamatskolā, ekoskolu kustībā iesaistītajā Cēsu pilsētas Pastariņa sākumskolā, privātajā Cēsu Jaunajā pamatskolā, un Cēsu internātpamatskolā - attīstības centrā.

Vidējo izglītību iespējams iegūt Cēsu pilsētas vidusskolā, Draudzīgā Aicinājumā Cēsu Valsts Ģimnāzijā un Cēsu Valsts ģimnāzijā.

Ekonomika 
Viena no nozīmīgākajām ekonomikas nozarēm Cēsīs ir tūrisms. Vasarās tūristus piesaista daba un mākslas pasākumi, bet ziemā — Baltijā lielākais slēpošanas komplekss. Visa gada griezumā Cēsis apmeklētājus piesaista kā reģionāli nozīmīgs mākslas un kultūras centrs. 2009. gadā Cēsis apmeklēja 405 tūkstoši tūristu. Lielākais rūpniecības uzņēmums Cēsīs ir Cēsu alus.

Sadraudzības pilsētas 
Cēsīm ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 

 Cēsu oficiālā mājaslapa
 Cēsis — Eiropas Kultūras galvaspilsētas 2014 kandidāte 
 Tūrisms Cēsīs
 Cēsu pils komplekss 
 Vietas.lv — Cēsis
 A.Švābe, Tālava, 1936

Hanzas pilsētas
Vidzeme