joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ļuboslavs Penevs

Ļuboslavs Mladenovs Penevs (, dzimis ) ir Bulgārijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Bulgārijas futbola izlases dalībnieks.

Pārstāvējis vairākus klubus Bulgārijā un Spānijā. Iesācis savu karjeru CSKA Sofia, vēlāk pārcēlies uz Spānijas klubu Valencia. 1996. gadā ar Atletico Madrid komandu uzvarējis La Liga turnīrā. Ar CSKA Sofia komandu divas reizes uzvarējis Bulgāijas čempionātā un ieguvis četrus Bulgārijas kausus.

Ar Bulgārijas futbola izlasi piedalījies 1998. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
CSKA Sofia

 Bulgārijas Pirmā profesionālā līga: 1986–87, 1988–89
 Bulgārijas kauss: 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89
 Bulgārijas Superkauss: 1989

Atlético Madrid

 La Liga: 1995–96
 Copa del Rey: 1995–96

Individuālie sasniegumi

 Bulgārijas gada futbolists: 1988

Trenera karjera 
Litex Lovech

 Bulgārijas Pirmā profesionālā līga: 2010–11

CSKA Sofia

 Bulgārijas kauss: 2020–21

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Bulgārijas futbolisti
Bulgārijas izlases futbolisti
Bulgārijas futbola treneri
Valencia CF spēlētāji
Madrides "Atletico" spēlētāji
Bigo "Celta" spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Bulgārijas futbola izlases treneri
Dace Judina

Dace Judina ir latviešu žurnāliste, rakstniece, publiciste, redaktore, režisore, dziesminiece.

Kopš deviņdesmitajiem gadiem darbojas presē, sabiedrisko attiecību un pasākumu jomā.

Intereses — teātris, literatūra, mūzika, autobraukšana, kriminālistika, datori, dzimtu vēstures un radu rakstu pētījumi, ainavu arhitektūra, interjera dizains.

Viena no aizvadītajā desmitgadē izdotās latviešu daiļliteratūras TOP-10 visvairāk lasīto romānu autorēm. Iekļauta Latvijas Simtgades 100 Vērtīgāko grāmatu autoru sarakstā.

Bibliogrāfija

Saites 

 Radošā apvienība "Pūces Māja"
 Facebook: Anna Elizabete fon Berga (Sērijas "Izmeklē Anna Elizabete" galvenais personāžs)
 YouTube: PūčMājas TV — visi ar r/a "Pūces Māja" radošo darbu saistītie video (grāmatu atvēršanas pasākumi, dziesmas u.tml.)
 Lielā lasītāju balva — literatura.lv
 Lielā lasītāju balva ("Dīvainais Līgovakars", 2013) bildēs — zvaigzne.lv
 "Dīvainais Līgovakars" (2013) izdevēja lapā — zvaigzne.lv

Latviešu rakstnieki
Arturs Nīmanis

Arturs Nīmanis ir latviešu Komponists, aranžētājs, dizaineris, dzejnieks, rakstnieks, programmētājs.

Liepājnieks ar jūras vēju matos, sapņiem sirdī un mūziku pirkstu galos.

Muzikālais lauciņš — elektroniskā mūzika. Meditatīvā un filozofiskā.

Intereses — vēsture un politika, pasaules tautu kultūrvēsture, baltu senatne, folklora, daba, cilvēka iekšējā pasaule, māksla, vārdu spēles.

Būdams komponists, programmētājs un dizaineris, nonācis dzīves līkločos, kas saplūduši ar rakstnieces Daces Judinas dzīves gājumu. Arī abu radošās pasaules saplūdušas, kas rezultējies kopīgos izbraukumos pa Latviju, prezentējot pašu grāmatas, lasot to fragmentus un dziedot gan spēka dziesmas, gan tautas dziesmas.

Rakstnieces mudināts komponists uzsāka rakstīt. Tā aizsākās kopīgo darbu saraksts, bet tikmēr rakstniece veido savu dziesmu un balāžu albumu, plānojot to ierakstīt kopā ar vīru.

Pēc sešām kopā ar sievu sarakstītām grāmatām vairs nav īsti skaidrs, kura radošā līnija ir dominējoša — rakstniecība, vai mūzika. Visam paralēli iet māksla jeb dizains. Arturs Nīmanis dizainē grāmatu vākus jau kopš pirmās kopgrāmatas ar sievu 2014. gadā — "Divi. Pusnakts sarunas".

Bibliogrāfija

Diskogrāfija

Saites 

 Radošā apvienība "Pūces Māja"
 Facebook: Arturs Nīmanis Studio — Music & Art
 YouTube: PūčMājas TV — visi ar r/a "Pūces Māja" radošo darbu saistītie video (grāmatu atvēršanas pasākumi, dziesmas, instrumentālo skaņdarbu video versijas u.tml.)
 YouTube: Arthur Neeman — komponista video kanāls.
 Soundcloud: Arthur Neeman — demo mūzika.
 Spotify: Arthur Neeman — gandrīz visi albumi.
 Arturs Nīmanis / Arthur Neeman — komponista mājas lapa, albumu veikals.

Latviešu rakstnieki
Komponisti
Selestīns Babajaro

Selestīns Babajaro (, dzimis ) ir bijušais Nigērijas futbolists, spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā, bijis Nigērijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko karjeras daļu Babajaro pavadīja Anglijas Premjerlīgā, galvenokārt ar Chelsea komandu. Spēlējis arī Newcastle United.

Ar Nigērijas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. un 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Anderlecht

 Beļģijas Pirmā divīzija: 1994–95
 Beļģijas Superkauss: 1995

Chelsea

 UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1997–98
 UEFA Superkauss: 1998
 FA kauss: 1999–2000
 FA Charity Shield: 2000

Nigērija

 Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 1996

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Nigērijas futbolisti
Nigērijas izlases futbolisti
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Enco Šifo

Vinčenco "Enco" Daniele Šifo (, dzimis ) ir Beļģijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Beļģijas futbola izlases dalībnieks.

Savas spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis vairākas Beļģijas, Itālijas un Francijas komandas. Vislielākos panākumus guvis ar Anderlecht, ar ko viņš izcīnīja četrus Beļģijas čempionu titulus. Ar AS Monaco uzvarējis 1997. gada Ligue 1. Četras reizes ticis nominēts Ballon d'Or balvai.

Ar Beļģijas futbola izlasi piedalījies 1986., 1990., 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1984. gada Eiropas čempionātā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis vairākas komandas Beļģijā. Divus gadus bijis Beļģijas U21 izlases treneris.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Anderlecht

 Beļģijas Pirmā divīzija: 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1999-00
 Beļģijas Superkauss: 1985
 Beļģijas Līgas kauss: 2000

Monaco

 Ligue 1: 1996–97

Torino

 Coppa Italia: 1992–93

Individuālie sasniegumi

 Ballon d'Or nominācijas: 1984, 1990, 1992, 1993
 FIFA Pasaules kausa labākais jaunais spēlētājs: 1986
 Ligue 1 labākais ārzemju spēlētājs: 1990
 Beļģijas gada futbolists: 1990–91

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Beļģijas futbolisti
Beļģijas izlases futbolisti
Beļģijas futbola treneri
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Bordo "Girondins" spēlētāji
Torino F.C. spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
1984. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1986. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Pjērs van Hoidonks

Pjērs van Hoidonks (, dzimis ) ir bijušais Nīderlandes futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Van Hoidonks savas karjeras laikā pārstāvēja vairākus Eiropas klubus, kur viņš bija rezultatīvs vārtu guvējs. Vislielākos panākumus guvis ar Feyenoord komandu, ar kuru viņš 2002. gadā ieguva UEFA kausu, kā arī ar Fenerbahçe, ar kuru viņš divas reizes kļuva par Turcijas Superlīgas čempionu. Van Hoidonks tiek uzskatīts par vienu no labākajiem tiešo brīvsitienu izpildītājiem.

Ar Nīderlandes futbola izlasi piedalījies 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2000. un 2004. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Celtic

 Skotijas kauss: 1994–95

Nottingham Forest

 Anglijas futbola līgas Pirmā divīzija: 1997–98

Feyenoord

 UEFA kauss: 2001–02

Fenerbahçe

 Turcijas Superlīga: 2003–04, 2004–05

Individuālie sasniegumi

 Skotijas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 1995–96
 Anglijas futbola līgas Pirmās divīzijas labākais vārtu guvējs: 1997–98
 Nottingham Forest gada labākais spēlētājs: 1997–98
 UEFA kausa labākais vārtu guvējs: 2001–02
 Eredivisie labākais vārtu guvējs: 2001–02
 Nīderlandes gada futbolists: 2001–02

Atsauces

Ārējās saites 

1969. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Celtic F.C. spēlētāji
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
Lisabonas "Benfica" spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Džimijs Floids Haselbainks

Džerels "Džimijs" Floids Haselbainks (, dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Haselbainks ir League One kluba Burton Albion galvenais treneris.

Dzimis Surinamā, vēlāk ar ģimeni pārcēlies uz Nīderlandi. Sākotnēji trenējies vārtsarga pozīcijā, bet vēlāk jau pārgāja uz uzbrucēja pozīciju. Sācis savu karjeru Nīderlandes komandās Telstar un AZ Alkmaar, pirms 1995. gadā pievienojās Portugāles komandai Campomaiorense. Gadu vēlāk viņš pievienojās citai Portugāles komandai Boavista. 1997. gadā izcīnījis Taça de Portugal trofeju. 1997. gada vasarā Haselbainks pievienojās Anglijas komandai Leeds United. 1998–99. gada sezonā kļuvis par Anglijas Premjerlīgas labāko vārtu guvēju. Vēlāk viņš tika pārdots Spānijas komandai Atletico Madrid. Savā pirmajā sezonā klubs izkrita no La Liga turnīra, un Haselbainks atgriezās Anglijā, lai spēlētu Chelsea komandā. Savā pirmajā sezonā viņš otro reizi kļuva par Premjerlīgas rezultatīvāko spēlētāju. 2004. gada vasarā Haselbainks pārcēlās uz Middlesbrough. Spēlējis ar komandu 2006. gada UEFA kausa finālā. 2006. gadā, kā brīvais aģents, viņš pievienojās jau ceturtajai Anglijas Premjerlīgas komandai – Charlton Athletic. Savu karjeru noslēdzis Anglijas čempionāta komandā Cardiff City.

Ar Nīderlandes futbola izlasi piedalījies 1998. gada FIFA Pasaules kausā. Kopumā izlasē nospēlējis 23 mačus un guvis 9 vārtus.

2013. gadā Haselbainks kļuva par Beļģijas Otrās divīzijas kluba Royal Antwerp galveno treneri, kur viņš strādāja vienu sezonu. 2014. gada novembrī viņu apstiprināja par Anglijas League Two kluba Burton Albion treneri. Jau pirmajā sezonā viņš kļuva par līgas uzvarētāju un ieveda komandu pirmo reizi League One. Vēlāk bijis Queens Park Rangers un Northampton Town. 2021. gada 1. janvārī otro reizi kļuvis par Burton Albion treneri.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Boavista

 Taça de Portugal: 1996–97

Chelsea

 FA Charity Shield: 2000

Individuālie sasniegumi

 Copa del Rey labākais vārtu guvējs: 1999–2000
 Anglijas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 1998–99, 2000–01

Trenera karjera 
Burton Albion

 League Two: 2014–15

Atsauces

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Nīderlandes futbola treneri
AZ Alkmaar spēlētāji
Leeds United F.C. spēlētāji
Madrides "Atletico" spēlētāji
Chelsea F.C. spēlētāji
Middlesbrough FC spēlētāji
Cardiff City F.C. spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
ANO Klimata pārmaiņu konference

ANO Klimata pārmaiņu konference ir ikgadēja ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret klimata pārmaiņām. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir Kioto protokols un Parīzes nolīgums.

Pirmā konference notika Berlīnē 1995. gadā.

26. Klimata pārmaiņu konference norisinājās Glāzgovā Skotijā no 2021. gada 31. oktobra līdz 12. novembrim.

Atsauces

Ārējās saites 

Vide
Klimata izmaiņas
ANO
No krēslas līdz rītausmai

"No krēslas līdz rītausmai" () ir 1996. gada ASV šausmu filma. Filmas režisors ir Roberts Rodrigess un scenārija autors ir Kventins Tarantīno. Filmā galvenās lomas attēlo Hārvijs Keitels, Džordžs Klūnijs, Kventins Tarantīno, Džuljeta Lūisa, Čīčs Mārins, Freds Viljamsons un Salma Hajeka.

Filma ir par diviem gangsteriem (Klūnijs un Tarantīno), kuri saņem gūstā ģimeni, lai nokļūtu Meksikā, bet beigās tiek ieslodzīti bārā ar vampīriem.

"No krēslas līdz rītausmai" pirmizrāde notika . Tā saņēma dalītas kritiķu atsauksmes, tomēr tā bija finansiāli veiksmīga. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi — "No krēslas līdz rītausmai 2: Teksasas asiņainā nauda" (From Dusk Till Dawn 2: Texas Blood Money) un "No krēslas līdz rītausmai 3: Bendes meita" (From Dusk Till Dawn 3: The Hangman's Daughter).

Atsauces

Ārējās saites 

1996. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Roberta Rodrigesa filmas
Dāvis Spriņģis

Dāvis Spriņģis (dzimis  Tukumā) ir latviešu bobslejists, stūmējs.

Karjera 
2012. gadā Dāvis Spriņģis kļuvis par Eiropas junioru čempionu karatē, bet jau pēc gada startējis slam dunk konkursā Ghetto Games festivāla ietvaros. 2014. gadā kļuvis par stūmēju bobslejā.

Pasaules kausa sacensībās pirmoreiz startēja  Īglsas trasē četrinieku sacensībās Uģa Žaļima pilotētajā ekipāžā. Vēlāk startējis kopā ar pilotu Ralfu Bērziņu. Pasaules čempionātā debitēja 2019. gadā Vistleras trasē divnieku sacensībās Ralfa Bērziņa  pilotētajā ekipāžā un ieņēma 21. vietu. Karjeras turpinājumā startējis arī ar pilotiem Oskaru Melbārdi  un Oskaru Ķibermani. Ķibermaņa pilotētajā četrinieku ekipāžā 2020. un 2021. gada Pasaules čempionātos ieņēma 4. vietu.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Tukumā dzimušie
Latvijas bobslejisti
Latvijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Ķēriens

"Ķēriens" () ir 2000. gada Apvienotās Karalistes un ASV kriminālkomēdija. Filmas režisors un scenārija autors ir Gajs Ričijs. Filmā galvenās lomas atveido Benisio del Toro, Deniss Farina, Vinnijs Džonss, Breds Pits, Rade Šerbedžija un Džeisons Steitems.

Filmas darbība norisinās Londonā, un tajā ir ietverti divi savstarpēji saistīti sižeti: viens no tiem ir saistīts ar zagta dimanta meklēšanu, bet otrs ir par boksa promoteru, kurš nonāk nepatikšanās, kas iesaistās ar kādu noziedznieku, lai viņš piedalītos sarunātā cīņā.

"Ķēriens" pirmizrāde notika . Tā saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Gaja Ričija filmas
Liene Dambiņa

Liene Dambiņa ir Bērnu slimnīcas fonda un Pusaudžu resursu centra valdes priekšsēdētāja. 2021. gadā ieguva Eiropas Parlamenta (EP) Eiropas Pilsoņu balvu par ilgstoši nozīmīgu, nesavtīgu darbu sabiedrības labā. Ieguvusi Triju zvaigžņu ordeni par sevišķiem nopelniem Latvijas valsts labā.

Studējusi Latvijas Universitātē, Kopenhāgenas Universitātē un ieguvusi maģistra grādu veselības vadībā, absolvējot Rīgas Stradiņa universitātes un RISEBA kopīgi īstenoto programmu. Bērnu slimnīcas fondu vada kopš 2009. gada, bet Pusaudžu resursu centra valdes priekšsēdētājas amatā ir kopš tā dibināšanas 2018. gadā.

Atsauces 

Latviešu sabiedriskie darbinieki
Dejans Savičevičs

Dejans Savičevičs (, dzimis ) ir bijušais Melnkalnes futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2004. gada Savičevičs ir Melnkalnes Futbola asociācijas prezidents.

Savičevičs tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem Melnkalnes un Dienvidslāvijas futbolistiem. Savu karjeru sācis savas dzimtās pilsētas klubā Buducnost. Vēlāk ar Red Star Belgrade komandu izcīnījis trīs Dienvidslāvijas čempionu titulus, kā arī Eiropas kausa trofeju 1991. gadā. 1991. gadā Ballon d'Or balsojumā viņš palika otrajā vietā. Pēc sekmīga snieguma Dienvidslāvijā, viņš pārcēlās uz Itālijas klubu AC Milan, ar ko viņš trīs reizes uzvarēja Itālijas A sērijā, kā arī 1994. gadā ieguva UEFA Čempionu līgas trofeju. Vēlāk viņš uz neilgu laiku atgriezās Red Star Belgrade, bet savu karjeru noslēdza 2001. gadā Austrijas komandā Rapid Wien.

Ar Dienvidslāvijas futbola izlasi piedalījies 1990. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā. Pēc spēlētāja karjeras beigām, no 2001. līdz 2003. gadam, bijis Serbijas un Melnkalnes futbola izlases galvenais treneris.

2004. gadā kļuvis par Melnkalnes Futbola asociācijas prezidentu.

Sasniegumi 
Red Star Belgrade

 Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1989–90, 1990–91, 1991–92
 Dienvidslāvijas kauss: 1989–90
 Eiropas kauss: 1990–91
 Starpkontinentālais kauss: 1991
 Serbijas un Melnkalnes kauss: 1998–99

Milan

 Itālijas A sērija: 1992–93, 1993–94, 1995–96
 Supercoppa Italiana: 1993, 1994
 UEFA Čempionu līga: 1993–94
 UEFA Superkauss: 1994

Atsauces

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Dienvidslāvijas futbolisti
Dienvidslāvijas izlases futbolisti
Melnkalnes futbola treneri
AC Milan spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Sīmens Hegstads Krīgers

Sīmens Hegstads Krīgers (; dzimis ) ir norvēģu distanču slēpotājs.

Pasaules kausa sacensībās debitēja . Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla izcīnīja  Toblahā, Itālijā, izcīnot trešo vietu 10 km brīvā stila distancē, kas bija viens no Tour de Ski posmiem. Pirmo individuālo uzvaru izcīnīja  15 km brīvā stila distancē, kas arī norisinājās Toblahā.

 Phjončhanā izcīnījis divas zelta medaļas (30 km skiatlonā un stafetē), kā arī ieguvis sudraba godalgu 15 km distancē brīvajā stilā. Pasaules čempionātā pirmoreiz piedalījās 2019. gadā Zēfeldē, startēja tikai 50 km distancē brīvajā stilā ar kopēju startu, ieņemot 5. vietu. 2021. gada Pasaules čempionātā Oberstdorfā izcīnīja trīs medaļas — ieguva sudrabu 30 km skiatlonā un 15 km brīvā stila distancē un bronzu 50 km klasiskajā stilā.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Norvēģijā dzimušie
Norvēģijas distanču slēpotāji
Distanču slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Distanču slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki distanču slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki distanču slēpošanā
Vladimirs Jugovičs

Vladimirs Jugovičs (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis klubus Dienvidslāvijā, Itālijā, Spānijā, Francijā, Austrijā un Vācijā. Vislielākos panākumus guvis ar Dienvidslāvijas komandu Red Star Belgrade, ar kuru viņš trīs reizes kļuva par valsts čempionu un 1991. gadā ieguva Eiropas kausa trofeju, kā arī ar Itālijas komandu Juventus, ar kuru viņš 1997. gadā uzvarēja Serie A un 1996. gadā uzvarēja UEFA Čempionu līgā.

Ar Dienvidslāvijas futbola izlasi piedalījies 1998. gada FIFA Pasaules kausā un 2000. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Red Star Belgrade

 Dienvidslāvijas Pirmā līga: 1989–90, 1990–91, 1991–92
 Eiropas kauss: 1990–91
 Starpkontinentālais kauss: 1991

Sampdoria

 Coppa Italia: 1993–94

Juventus

 Itālijas A sērija: 1996–97
 UEFA Čempionu līga: 1995–96
 Starpkontinentālais kauss: 1996
 UEFA Superkauss: 1996

Lazio

 Coppa Italia: 1997–98

Monaco

 Coupe de la Ligue: 2003

Ārējās saites 

1969. gadā dzimušie
Dienvidslāvijas futbolisti
Dienvidslāvijas izlases futbolisti
Dženovas "Sampdoria" spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
Madrides "Atletico" spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Andreass Kepke

Andreass Kepke (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Vācijas klubus un Francijas klubu Marseille. Ar Vācijas futbola izlasi uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā, kur viņš bija izlases pamatvārtsargs.

No 2004. gada līdz 2021. gadam Kepke bija Vācijas futbola izlases vārtsargu treneris.

Sasniegumi 
1. FC Nürnberg

 Vācijas 2. Bundeslīga: 2000–01

Vācija

 FIFA Pasaules kauss: 1990
 Eiropas čempionāts: 1996

Individuālie sasniegumi

 Vācijas gada futbolists: 1993
 Eiropas labākais vārtsargs: 1996

Ārējās saites 

1962. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Vācijas futbola treneri
Berlīnes "Hertha" spēlētāji
1. FC Nürnberg spēlētāji
Frankfurtes "Eintracht" spēlētāji
Marseļas "Olympique" spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1992. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Tomass Helmers

Tomass Helmers (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu karjeras Helmers ir pavadījis Borussia Dortmund un Bayern Munich komandās, piedaloties gandrīz 400 Bundeslīgas mačos 15 sezonās. Ar Vācijas futbola izlasi uzvarējis 1996. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1992. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Borussia Dortmund

 Vācijas kauss: 1988–89
 Vācijas Superkauss: 1989

Bayer Munich

 Vācijas Bundeslīga: 1993–94, 1996–97, 1998–99
 Vācijas kauss: 1997–98
 Vācijas Līgas kauss: 1997, 1998
 UEFA kauss: 1995–96

Vācija

 Eiropas čempionāts: 1996

Ārējās saites 

1965. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
Minhenes "Bayern" spēlētāji
Sunderland A.F.C. spēlētāji
Berlīnes "Hertha" spēlētāji
1992. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Ciklioforas

Ciklioforas (, no  — aplis un φορός — nesošs) ir pirmmutnieku dzīvnieku tips. Tipa izveidošanas brīdī bija zināma tikai viena suga Symbion pandora (Pandoras simbions). Pašlaik ir zināmas divas aprakstītas sugas un vismaz vēl viena, neaprakstīta.

Apraksts 
1995. gadā norvēģu omārā dāņu zinātnieki Reinharts Kristensens un Pēteris Funks konstatēja sīkus (0,3 mm) organismus, kas izrādījās līdz šim nezināmas grupas pārstāvji. Šim jaunajam tipam nosaukums tika dots pamatojoties uz apļveida muti, kuru ieskauj nelielas bārkstiņas.

Vienīgā vieta, kur var sastapt simbionus, ir Kategata šaurumā dzīvojošo norvēģu omāra Nephrops norvegicus mutes daļas. Ciklioforas ir omāru komensāļi, kas pieķeras tiem ar īpašu lipīgu disku ķermeņa aizmugurējā daļā, un tādējādi iegūstot pieeju pie saimniekorganisma barības. Mute un anālā atvere atrodas ķermeņa priekšgalā. Celoma nav.

Neskatoties uz iekšējās uzbūves vienkāršību, simbionu dzīves cikls ir diezgan sarežģīts, īpatnējs un līdz galam neizpētīts. Simbioniem ir zināmas divas dzīves pamatformas:
 Bezdzimuma forma, kas barojas. Šajā stadijā simbioniem nav dzimuma, un tie dzīvo, piestiprinājušies pie saimniekorganisma. Ķermeņa garums 347 μm, platums 113 μm.
 Dzimuma forma, kas nebarojas. Tie ir brīvi peldoši tēviņi un mātītes ap 84 μm gari un 42 μm plati. Tēviņiem nav ne mutes, ne anālās atveres. Mātītēm ir gremošanas sistēma, kas pārtop kāpurā.

Pandoras simbioni spēj vairoties dzimuma un bezdzimuma ceļā. Attīstoties bezdzimuma ceļā, kāpuri attīstās bezdzimuma formas iekšienē, turklāt pārveidojas tās barošanās traktā. Dzimuma vairošanās notiek omāra apvalka mešanas periodā. Tēviņi piestiprinās bezdzimuma formai, kas iekļauj sevī augošu mātīti, un to apaugļo. Apaugļotā mātīte iznāk ārpusē un piestiprinās saimniekorganismam. Jaunās bezdzimuma formas kāpurs attīstās mātītes iekšpusē, kura pēc tam mirst. Simbionu vairošanās unikāla īpašība ir tā, ka gremošanas sistēma tiem ir saistīta ar reproduktīvo sistēmu.

Sistemātika 
Domājams ciklioforu tuvākie radinieki ir entoprokti vai sūneņi, kas arī vairojas pumpurojoties.

Klasifikācija 
Ciklioforu tipā 2019. gada augustā tika iekļautas 2 sugas.
 Klase: Eucycliophora (Funch & Kristensen, 1995)
 Kārta: Symbiida (Funch & Kristensen, 1995)
 Dzimta: Symbiidae (Funch & Kristensen, 1995)
 Ģints: Symbion (Funch & Kristensen, 1995)
 Suga: Symbion americanus (Obst, Funch & Kristensen, 2006)
 Suga: Symbion pandora (Funch & Kristensen, 1995)

Literatūra 
 Funch P., Christensen R. M. Cycliophora is a new phylum with affinities to Entoprocta and Ectoprocta // Nature. — 1995. — Vol. 378. — P. 711—714.
 Obst M., Funch P., Giribet G. Hidden diversity and host specificity in cycliophorans: a phylogeographic analysis along the North Atlantic and Mediterranean Sea // Molecular Ecology. — 2005. — Vol. 14. — P. 4427—4440.
 Neves R. C., da Cunha M. R., Funch P., Wanninger A., Kristensen R. M. External morphology of the cycliophoran dwarf male: a comparative study of Symbion pandora and S. americanus // Helgoland Marine Research. — 2010. — Vol. 64, no. 3. — P. 257—262.

Bilaterāļi
Sofija Godža

Sofija Godža (; dzimusi  Bergamo) ir Itālijas kalnu slēpotāja,  čempione nobraucienā, pasaules čempionātu medaļniece.

Karjera 
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2011. gada decembrī Lincā. 2013. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā, labāko rezultātu sasniedza supergigantā, ieņemot 4. vietu. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla Pasaules kausa posmos izcīnīja  Kilingtonā, ASV, iegūstot trešo vietu milzu slalomā.

2017. gada Pasaules čempionātā Sanktmoricā  izcīnīja bronzas medaļu milzu slalomā. Tā paša gada 4. martā Pasaules kausa sacensībās Dienvidkorejā nobraucienā guva savu pirmo uzvaru PK posmos. Nākamajā dienā viņa izcīnīja uzvaru arī supergigantā. 2016.—2017. gada Pasaules kausa sezonu noslēdza 3. vietā kopvērtējumā.

 nobraucienā izcīnīja olimpisko zelta medaļu. 2018. gadā uzvarēja Pasaules kausa nobrauciena disciplīnas kopvērtējumā. 2019. gada Pasaules čempionātā Orē ieguva sudraba godalgu supergiganta sacensībās. 2020.—2021. gada sezonā izcīnīja savu otro mazo kristāla globusu karjerā, vēlreiz triumfējot nobrauciena disciplīnas kopvērtējumā.

Divas reizes La Gazzetta dello Sport vērtējumā atzīta par Itālijas gada labāko sportisti (2017, 2018).

Atsauces

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Lombardijā dzimušie
Itālijas kalnu slēpotāji
Itālijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Itālijas olimpiskie zelta medaļnieki
Itālijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki kalnu slēpošanā
Mihaels Mats

Mihaels Mats (; dzimis ) ir austriešu kalnu slēpotājs, specializējas slaloma disciplīnā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2013. gada novembrī. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla izcīnīja  Levi, Somijā, ieņemot 2. vietu slalomā. Pirmo uzvaru PK posmos izcīnīja  Slovēnijā.  Phjončhanā izcīnīja bronzas medaļu slalomā un sudrabu komandu sacensībās.

Viņa brālis Mario Mats arī nodarbojās ar kalnu slēpošanu,  kļuva par olimpisko čempionu slalomā. Otrs brālis Andreass Mats ir bijis frīstaila slēpotājs,  sudraba medaļas ieguvējs frīstaila krosā.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Tirolē dzimušie
Austrijas kalnu slēpotāji
Austrijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki kalnu slēpošanā
Ramons Cenheizerns

Ramons Cenheizerns (; dzimis ) ir šveiciešu kalnu slēpotājs, specializējas slaloma disciplīnā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2012. gada novembrī.  Stokholmā paralēlajā slalomā izcīnīja savu pirmo uzvaru PK posmos. Piedalījies divās ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2014. gadā Sočos ieguva 19. vietu slalomā. 2018. gadā Phjončhanā izcīnīja sudraba medaļu slalomā, bet komandu sacensībās kļuva par olimpisko čempionu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2013. gadā. 2019. gada Pasaules čempionātā Orē ieguva zelta medaļu komadu sacensībās. 2020.—2021. gada sezonā izcīnīja 3. vietu PK slaloma disciplīnas kopvērtējumā.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1992. gadā dzimušie
Valē kantonā dzimušie
Šveices kalnu slēpotāji
Šveices sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Agnese Rakovska

Agnese Rozniece, publiski pazīstama kā Agnese Rakovska, ir latviešu mūziķe, dziesmu autore. Darbojas grupā poproka "Triānas Parks". Mūzikas menedžmenta platformā "Zvaigznājs" strādā ar jaunajiem mūziķiem kā mentore.

Latviešu mūziķi
Andreass Mēllers

Andreass Mēllers (, dzimis ) ir Vācijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Vācijas klubus Eintracht Frankfurt, Borussia Dortmund un Schalke 04, kā arī Itālijas klubu Juventus. Ar Borussia Dortmund komandu izcīnījis divus Vācijas Bundeslīgas titulus, UEFA Čempionu līgas trofeju un Starpkontinentālo kausu.

Ar Vācijas futbola izlasi uzvarējis 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Borussia Dortmund

 Vācijas Bundeslīga: 1994–95, 1995–96
 DFB Pokal: 1988–89
 DFL Supercup: 1989, 1995, 1996
 UEFA Čempionu līga: 1996–97
 Starpkontinentālais kauss: 1997

Juventus

 UEFA kauss: 1992–93

Schalke 04

 DFB Pokal: 2000–01, 2001–02

Vācija

 FIFA Pasaules kauss: 1990
 Eiropas čempionāts: 1996

Ārējās saites 

1967. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Rietumvācijas futbolisti
Rietumvācijas izlases futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Vācijas futbola treneri
Frankfurtes "Eintracht" spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Gelzenkirhenes "Schalke 04" spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1992. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Hesenē dzimušie
Štefans Reiters

Štefans Reiters (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists un futbola funkcionārs. Viņš spēlēja aizsarga vai pussarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Reiters ir Vācijas kluba Augsburg ģenerālmenedžeris.

Savas karjeras laikā Reiters ir spēlējis Vācijas klubos 1. FC Nürnberg, Bayern Munich un Borussia Dortmund, kā arī Itālijas klubā Juventus. Ar Borussia Dortmund komandu viņš trīs reizes piedzīvoja uzvaru Bundeslīgā, vienreiz ieguva UEFA Čempionu līgas trofeju un Starpkontinentālo kausu.

Ar Vācijas futbola izlasi Reiters uzvarēja 1990. gada FIFA Pasaules kausā un 1996. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Borussia Dortmund

 Vācijas Bundeslīga: 1994–95, 1995–96, 2001–02
 DFL Supercup: 1995, 1996
 UEFA Čempionu līga: 1996–97
 Starpkontinentālais kauss: 1997

Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 1988–89, 1989–90
 DFL-Supercup: 1990

Rietumvācija / Vācija

 FIFA Pasaules kauss: 1990
 Eiropas čempionāts: 1996

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Rietumvācijas futbolisti
Rietumvācijas izlases futbolisti
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Vācijas futbola treneri
1. FC Nürnberg spēlētāji
Minhenes "Bayern" spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1992. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Bavārijā dzimušie
Derens Andertons

Derens Roberts Andertons (, dzimis ) ir bijušais Anglijas futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks.

Savu lielāko daļu karjeras spēlējis Tottenham Hotspur komandā, kur aizvadījis gandrīz 300 līgas spēles. Spēlējis arī Portsmouth, Birmingham City, Wolverhampton Wanderers un Bournemouth.

Ar Anglijas futbola izlasi piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Tottenham Hotspur

 Anglijas Līgas kauss: 1998–99

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
Hempšīrā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Tottenham Hotspur F.C. spēlētāji
Birmingham City F.C. spēlētāji
Wolverhampton Wanderers F.C. spēlētāji
A.F.C. Bournemouth spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Less Ferdinands

Leslijs Ferdinands (, dzimis ) ir Anglijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Anglijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Ferdinands ir Anglijas kluba Queens Park Rangers sporta direktors.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Anglijas klubus. Anglijas Premjerlīgā pārstāvējis Queens Park Rangers, Newcastle United, Tottenham Hotspur, West Ham United, Leicester City un Bolton Wanderers. Kopumā Premjerlīgā 351 mačā guvis 149 vārtus.

Ar Anglijas futbola izlasi piedalījies 1996. gada Eiropas čempionātā un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

Less ir bijušā Anglijas izlases futbolista Rio Ferdinanda brālēns.

Sasniegumi 
Beşiktaş

 Turcijas kauss: 1988–89

Tottenham Hotspur

 Anglijas Līgas kauss: 1998–99

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Anglijas futbola treneri
Queens Park Rangers F.C. spēlētāji
Stambulas "Beşiktaş" spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
Tottenham Hotspur F.C. spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
Leicester City F.C. spēlētāji
Reading FC spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Mariuss Leketušs

Mariuss Leketušs (, dzimis ) ir Rumānijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rumānijas futbola izlases dalībnieks.

Leketušs ir viens no Steaua București komandas visu laiku labākajiem spēlētājiem. Kopā ar komandu izcīnījis 10 DIvizia A titulus, 6 Rumānijas kausus un Eiropas kausu 1986. gadā, kurā Rumānijas komanda pārspēja Barcelona. No 1994. līdz 1999. gadam bijis arī komandas kapteinis. Ārpus Rumānijas spēlējis Itālijas komandā Fiorentina un Spānijas komandā Real Oviedo.  Leketuša 7 numuru iemūžināja jaunajā Stadionul Steaua stadionā.

Ar Rumānijas futbola izlasi piedalījies 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Steaua București

 Divizia A: 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1996–97, 1997–98
 Rumānijas kauss: 1984–85, 1986–87, 1988–89, 1995–96, 1996–97, 1998–99
 Rumānijas Superkauss: 1994, 1995, 1998
 Eiropas kauss: 1985–86
 UEFA Superkauss: 1986

Atsauces

Ārējās saites 

1964. gadā dzimušie
Brašovas žudecā dzimušie
Rumānijas futbolisti
Rumānijas izlases futbolisti
ACF Fiorentina spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Matiass Almejda

Matiass Hesuss Almejda (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Almejda ir MLS līgas kluba Sanhosē "Earthquakes" galvenais treneris.

Pārstāvējis komandas Argentīnā, Spānijā, Itālijā un Norvēģijā. Ar Lazio komandu Almejda izcīnīja Serie A titulus 2000. gadā, kā arī UEFA Kausu ieguvēju kausu un UEFA Superkausu 1999. gadā. Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Trenējis komandas Argentīnā, Meksikā un ASV.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
RIver Plate

 Argentīnas pirmā divīzija: 1993, 1994, 1996
 Copa Libertadores: 1996

Lazio

 Itālijas A sērija: 1999–2000
 Coppa Italia: 1997–98, 1999–2000
 Supercoppa Italiana: 1998
 UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1998–99
 UEFA Superkauss: 1999

Parma

 Coppa Italia: 2001–02

Argentīna

 Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1996

Trenera karjera 
River Plate

 Primera B Nacional: 2011–12

Banfield

 Primera B Nacional: 2013–14

Guadalajara

 Liga MX: 2017
 Copa MX: 2015, 2017
 Supercopa MX: 2016
 CONCACAF Čempionu līga: 2018

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Buenosairesas provincē dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Argentīnas futbola treneri
Sevilla FC spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
Parma F.C. spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Brescia Calcio spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Roberto Nestors Sensini

Roberto Nestors Sensini (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga vai pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Sensini ir Čīles kluba Everton galvenais treneris.

Lielāko daļu savas karjeras pavadījis Itālijā. Spēlējis tādās komandās kā Udinese, Parma un Lazio. Ar Parma komandu ieguvis divus UEFA kausus un vienu UEFA Superkausu, bet ar Lazio komandu 2000. gadā uzvarējis Serie A un 1999. gadā izcīnījis savu otro UEFA Superkausu.

Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1990., 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā. Ieguvis sudraba medaļu 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Newell's Old Boys

 Argentīnas pirmā divīzija: 1987–88

Parma

 Coppa Italia: 1998–99, 2001–02
 UEFA kauss: 1994–95, 1998–99
 UEFA Superkauss: 1993

Lazio

 Itālijas A sērija: 1999–2000
 Coppa Italia: 1999–2000
 Supercoppa Italiana: 2000
 UEFA Superkauss: 1999

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Santafē provincē dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Argentīnas futbola treneri
Udinese Calcio spēlētāji
Parma F.C. spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Klaudio Lopess

Klaudio Havjers Lopess (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Vislabāk pazīstams no laika Valencia un Lazio komandās. Spēlējis arī Argentīnas, Meksikas un ASV komandās. Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā. Izcīnījis sudraba medaļu 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Sasniegumi 
Valencia

 Copa del Rey: 1998–99
 Supercopa de España: 1999
 UEFA Intertoto kauss: 1998–99

Lazio

 Supercoppa Italiana: 2000
 Coppa Italia: 2003–04

Club América

 Meksikas pirmā divīzija: 2005
 Campeón de Campeones: 2004–05
 CONCACAF Čempionu kauss: 2006

Colorado Rapids

 MLS kauss: 2010

Ārējās saites 

1974. gadā dzimušie
Kordovas provincē (Argentīna) dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Valencia CF spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Abels Balbo

Abels Eduardo Balbo (, dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists un futbola treneris, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā pārstāvējis vairākus Argentīnas un Itālijas klubus. Ar Parma komandu 1999. gadā izcīnījis UEFA kausu, bet ar Roma komandu 2001. gadā uzvarējis Serie A.

Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1990., 1994. un 1998. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Newell's Old Boys

 Argentīnas pirmā divīzija: 1987–88

Parma

 Coppa Italia: 1998–99
 UEFA kauss: 1998–99

Roma

 Itālijas A sērija: 2000–01
 Supercoppa Italiana: 2001

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Santafē provincē dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Argentīnas futbola treneri
Udinese Calcio spēlētāji
AS Roma spēlētāji
Parma F.C. spēlētāji
ACF Fiorentina spēlētāji
1990. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Marselo Galjardo

Marselo Daniels Galjardo (, dzimis ) ir Argentīnas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja uzbrūkošā pussarga pozīcijā, bijis Argentīnas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2014. gada Galjardo ir Argentīnas kluba River Plate galvenais treneris.

Savu karjeru Galjardo sāka River Plate komandā, kur viņš debitēja 17 gadu vecumā. Pēc sešiem gadiem Argentīnas komandā viņš tika pārdots uz Ligue 1 komandu AS Monaco. 2000. gadā viņš tika atzīts par Francijas līgas gada futbolistu. 2003. gadā atgriezies River Plate, bet pēc trīs gadiem pievienojies Paris Saint-Germain. Vēlāk sekoja neilgs laiks D.C. United un River Plate komandās, līdz 2011. gadā Galjardo savu karjeru noslēdza Urugvajas komandā Nacional.

Ar Argentīnas futbola izlasi piedalījies 1998. un 2002. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Divus gadus vadījis Urugvajas komandu Nacional. 2014. gadā kļuvis par Argentīnas kluba River Plate galveno treneri. 2015. un 2018. gadā ar komandu izcīnījis Copa Libertadores. Viņš tiek uzskatīts par vienu no River Plate visu laiku veiksmīgākajiem treneriem.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
River Plate

 Argentīnas pirmā divīzija: 1993,1994, 1996, 1997, 2004
 Copa Libertadores: 1996
 Supercopa Sudamericana: 1997

Monaco

 Division 1: 1999–2000
 Trophée des Champions: 2000
 Coupe de la Ligue: 2003

Paris Saint-Germain

 Coupe de la Ligue: 2008

Nacional

 Urugvajas pirmā līga: 2010–11

Argentīna

 Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1996

Individuālie sasniegumi

 Francijas Division 1 gada labākais spēlētājs: 2000

Trenera karjera 
Nacional

 Urugvajas pirmā līga: 2011–12

River Plate

 Copa Sudamericana: 2014
 Recopa Sudamericana: 2015, 2016, 2019
 Copa Libertadores: 2015, 2018
 Copa Argentina: 2015–16, 2016–17, 2018–19
 Supercopa Argentina: 2017, 2019

Atsauces

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Buenosairesas provincē dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Argentīnas futbola treneri
AS Monaco FC spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Santa Hirša

Santa Hirša (dzimusi 1988. gada 17. decembrī) ir mākslas zinātniece un kritiķe, Normunda Naumaņa balvas laureāte.

Biogrāfija 
Santa Hirša (dzimusi Mičule) beigusi Rēzeknes mākslas vidusskolu (2008). Bakalaura grādu ieguvusi Latvijas Mākslas akadēmijā (2012), maģistra grādu - Greifsvaldes Universitātē Vācijā (2014). No 2015. gada studējusi Latvijas Mākslas akadēmijas doktorantūrā.   

Bijusi Baltijas laikmetīgās mākslas interneta žurnāla Echo Gone Wrong redaktore. Pievērsusies laikmetīgās vizuālās kultūras procesu analīzei un vēro tās ietekmi uz plašākām sociālajām norisēm, pētījusi padomju modernisma izpausmes vizuālajā mākslā. Recenzējusi mākslas izstādes žurnālā "Studija". Sarakstījusi apceri par mākslinieku Krišu Salmani (2018) un monogrāfiju "Gaismas konstruktors. Andris Breže" (2020). Pirmoreiz nominēta Normunda Naumaņa balvai mākslas kritikā 2018. gadā, ieguvusi šo balvu par 2020. gada publikācijām.

Ārējās saites 
 Santa Hirša: Kultūras kritiķis ir izmirstoša profesija. Satori.lv

1988. gadā dzimušie
Kampotas piparkrūms

Kampotas piparkrūms (, ) ir Kambodžas Kampotas un Kepas provincē audzēta melnā piparkrūma kultūršķirne. Līdz 20. gadsimta sākumam, kad Kambodža atradās Franču Indoķīnas sastāvā, kultūršķirnes nosaukums bija Indoķīnas piparkrūms (poivre Indochine). Pirmās rakstiskās liecības par piparu audzēšanu šajā apvidū ir no 13. gadsimta beigām, ķīniešu diplomāta Džou Daguaņa sarakstītā grāmatā par Khmeru Impērijā pavadītajiem 11 mēnešiem.

Kampotas piparkrūmam ir mazo lapu (កំចាយ, Kamchay) un lielo lapu (Lampong vai Belantoeung) paveids. No tā augļiem iegūst četrus piparu veidus — zaļos, melnos, baltos un sarkanos Kampotas piparus. 2010. gadā Kampotas pipariem piešķirta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde Kambodžā, bet 2016. gadā — arī Eiropas Savienībā. 2020. gadā Kambodža eksportēja ap 80 tonnas Kampotas piparu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Kampotas piparu audzētāju asociācijas tīmekļa vietne 

Piparu dzimta
Kambodža
Venoms: Būs slaktiņš

"Venoms: Būs slaktiņš" () ir 2021. gada ASV supervaroņu filma par Marvel Comics varoni Venomu, ko producējusi kinokompānija Columbia Pictures sadarbībā ar Marvel. Filmas izplatītājs ir Sony Pictures Releasing, šī ir otrā filma Sony's Spider-Man Universe sērijā un turpinājums filmai "Venoms" (2018). Filmas režisors ir Endijs Serkiss, scenārija autore ir Kellija Mārsela. Galveno lomu atveido Toms Hārdijs, pārējās lomās redzami Mišela Viljamsa, Neomija Herisa, Rīds Skots, Stīvens Grems un Vudijs Harelsons. Filmā Edijs Broks mēģina pielāgoties dzīvei ar citplanētiešu saimnieka simbiotu Venomu, kamēŗ sērijveida slepkava Klētuss Kesedijs (Harelsons) izmūk no ieslodzījuma pēc tam, kad kļuva par ķermeni citam citplanētiešu simbiotam.

"Venoms" jau sākotnēji bija paredzēts kā jauna kopīga visuma sākums un turpinājuma plānošana sākās jau pirmās filmas ražošanas laikā. Harelsonu izvēlējās, lai viņš atveidotu Kesedija lomu jau pirmās filmas beigās, plānojot vairāk atklāt viņa tēlu filmas turpinājumā. Oficiāli darbs pie turpinājuma sākās 2019. gada janvārī, un Hārdijs un Harelsons apstiprināja, ka viņi atgriezīsies savās lomās, kā arī Mārselu apstiprināja par scenāristi. Serkiss par režisoru apstiprināts augustā, daļēji pateicoties viņa pieredzei darbā ar CGI un kustību uztveršanas tehnoloģiju, kas bija svarīga simbiotu attēlojuma sastāvdaļa filmā. Filmēšana notika Leavesden Studios Anglijā no 2019. gada novembra līdz 2020. gada februārim, un papildu filmēšana norisinājās februārī Sanfrancisko. Filmas nosaukums paziņots 2020. gada aprīlī. Filmas sižetu galvenokārt ietekmējuši komiksu stāstu sērija Maximum Carnage (1993) un 1994. gada "Zirnekļcilvēka" animācijas seriāla sērijas.

Filmas "Venoms: Būs slaktiņš" pirmizrāde norisinājās  Londonā. Filmu ASV kinoteātros sāka demonstrēt , bet Latvijas — 15. oktobrī. Filmas pirmizrādi pārcēla no 2020. gada oktobra sakarā ar COVID-19 pandēmiju. Filmas starptautiskie ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, ierindojot to septītajā vietā starp ienesīgākajām 2021. gada filmām. Trešā sērijas filma ir izstrādes procesā.

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Zirnekļcilvēka filmu sērija
Mehāniskā inženierija

Mašīnbūve ir inženierzinātņu nozare, kas apvieno inženierfizikas un matemātikas principus ar materiālu zinātni, lai izstrādātu , analizētu, ražotu un uzturētu mehāniskās sistēmas . Tā ir viena no vecākajām un plašākajām inženierzinātņu nozarēm .

Mašīnbūves jomā ir nepieciešama izpratne par galvenajām jomām, tostarp mehāniku , dinamiku , termodinamiku , materiālu zinātni , strukturālo analīzi un elektrību . Papildus šiem pamatprincipiem mašīnbūves inženieri izmanto tādus rīkus kā datorizētā projektēšana (CAD), datorizētā ražošana (CAM) un produkta dzīves cikla pārvaldība, lai projektētu un analizētu ražošanas iekārtas , rūpnieciskās iekārtas un iekārtas , apkures un dzesēšanas sistēmas , transporta sistēmas,lidmašīnas , ūdenstransports , robotika , medicīnas ierīces , ieroči un citi. Tā ir inženierzinātņu nozare, kas ietver mašīnu projektēšanu, ražošanu un ekspluatāciju .

Mašīnbūve kā nozare parādījās rūpnieciskās revolūcijas laikā Eiropā 18. gadsimtā; tomēr tā attīstība visā pasaulē meklējama vairākus tūkstošus gadu senā pagātnē. 19. gadsimtā fizikas attīstība izraisīja mašīnbūves zinātnes attīstību. Joma ir nepārtraukti attīstījusies, iekļaujot tajā sasniegumus; mūsdienās mašīnbūves inženieri turpina attīstīties tādās jomās kā kompozītmateriāli , mehatronika un nanotehnoloģijas . Tas pārklājas arī ar kosmosa inženieriju , metalurģijas inženieriju , civilo inženieriju , elektrotehniku ,ražošanas inženierija , ķīmiskā inženierija , rūpnieciskā inženierija un citas inženierzinātņu disciplīnas dažādos apjomos. Mašīnbūves inženieri var strādāt arī biomedicīnas inženierijas jomā , īpaši ar biomehāniku , transporta fenomeniem , biomehatroniku , bionanotehnoloģiju un bioloģisko sistēmu modelēšanu.
Slāvu iela (Rīga)

Slāvu iela ir iela Rīgā, Latgales priekšpilsētā, Dārzciemā un Maskavas forštatē. Iela pamatā stiepjas pāri Slāvu tiltam, sākoties no Dienvidu tilta un beidzoties krustojumā ar Slāvu rotācijas apli.

2021. gadā ielā atradās 18 adreses.

Vēsture 
Iela izveidojās 19. gadsimta otrajā pusē blakus Kuzņecova porcelāna un fajansa fabrikai. 1899. gadā tai tika dots nosaukums Slavjanskaja. No 1923. līdz 1950. gadam tās nosaukums bija Kuzņecova iela, no 1950. līdz 1990. gadam – Stahanoviešu iela. 1970. gadā pāri dzelzceļa līnijai Rīga — Krustpils tika atklāts satiksmes pārvads, kurš pārņēma ielas nosaukumu. Kopš 1990. gada ielai atjaunots Slāvu ielas nosaukums.

Ielu savienojumi 
Slāvu iela Slāvu rotācijas aplī savienojas ar Dārzciema ielu un Lubānas ielu, Dienvidu tilta pusē – ar Maskavas ielu un Krasta ielu.

Atsauces 

Ielas Dārzciemā
Ielas Maskavas forštatē
Latgales priekšpilsēta