1939. gads

1939 () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi

Marts 
 2. marts — Vatikāns. Par pāvestu kļūst Pijs XII.
 14. marts — Slovākija pasludina neatkarību. Jozefs Tiso kļūst par Slovākijas prezidentu.
 15. marts — Vācijas bruņotie spēki okupē Bohēmiju un Morāviju. Čehoslovākija beidz eksistēt.
 16. marts — Ungārija okupē Čehoslovākijai piederējušo Karpatu Rutēniju.
 20. marts — Vācijas ārlietu ministrs Joahims fon Ribentrops uzstāda ultimātu Lietuvas ārlietu ministram par Klaipēdas apgabala atdošanu Vācijai.
 22. marts — Vācija okupē Klaipēdas apgabalu.
 28. marts — Spānijas pilsoņu karš: ģenerālisimusa Fransisko Franko vadītais nacionālistu karaspēks ieņem Madridi.

Aprīlis 
 1. aprīlis — ģeneralisimuss Fransisko Franko paziņo par Spānijas pilsoņu kara beigām, kad ir padevušies pēdējie republikāņu spēki.
 4. aprīlis — beidzas Slovākijas—Ungārijas karš. Slovākija ir spiesta atdot Ungārijai daļu savas teritorijas.
 7. aprīlis — Itālija iebrūk Albānijā.

Maijs 
 21.—28. maijs — Lietuvā notika Eiropas čempionāts basketbolā.

Jūnijs 
 7. jūnijs — Berlīnē paraksta neuzbrukšanas līgumu starp Latviju un Vāciju un arī starp Igauniju un Vāciju.

Augusts 
 23. augusts — Molotova—Ribentropa pakts starp Vāciju un PSRS: Hitlers un Staļins noslēdz neuzbrukšanas līgumu, kā arī slepenprotokolos vienojas par Austrumeiropas sadalīšanu savā starpā.

Septembris 
 1. septembris:
 ar Polijas kampaņu aizsākas Otrais pasaules karš.
 nodibināts Dzelzs krusta Bruņinieka krusts.
 8. septembris — izveidota Venecuēlas Centrālā banka.

Oktobris 
 5. oktobris — Maskavā tika parakstīts Savstarpējās palīdzības pakts starp Latviju un PSRS, saskaņā ar kuru PSRS varēja ievest Latvijā 25 000 vīru lielu karaspēka kontingentu un ierīkot sauszemes, gaisa un jūras karaspēka bāzes.

Novembris 
 30. novembris — sākas Ziemas karš.

Decembris 
 17. decembris — Otrais pasaules karš: norisinājās Riverpleitas kauja.
 20. decembris — PSRS pirmo reizi piešķirts Sociālistiskā Darba Varoņa nosaukums.

Nezināms datums 
 izveidota Afganistānas Banka.

Dzimuši 
 3. janvāris — Bobijs Halls (Bobby Hull), Kanādas hokejists
 3. februāris — Maikls Čimino (Michael Cimino), ASV kinorežisors (miris 2016. gadā)
 12. februāris — Rejs Manzareks (Ray Manczarek), ASV mūziķis (miris 2013. gadā)
 29. janvāris — Žermēna Grīra (Germaine Greer), Austrālijas rakstniece
 13. februāris — Valērijs Roždestvenskis (Валерий Рождественский), PSRS kosmonauts (miris 2011. gadā)

 25. marts — Ians Makellens (Ian McKellen), britu aktieris
 7. aprīlis:
 Deivids Frosts (David Frost), angļu žurnālists (miris 2013. gadā)
 Frānsiss Fords Kopola (Francis Ford Coppola), ASV kinorežisors
 13. aprīlis:
 Šeimuss Hīnijs (Seamus Heaney), īru dzejnieks (miris 2013. gadā)
 Pols Sorvino (Paul Sorvino), ASV aktieris un mūziķis (miris 2022. gadā)
 25. aprīlis — Tarčīzjo Burničs (Tarcisio Burgnich), Itālijas futbolists un futbola treneris (miris 2021. gadā)
 5. maijs — Amoss Ozs (עמוס עוז), ebreju rakstnieks
 13. maijs — Hārvijs Keitels (Harvey Keitel), ASV aktieris
 18. maijs — Peters Grīnbergs (Peter Grünberg), vācu fiziķis (miris 2018. gadā)
 11. jūnijs — Džekijs Stjuarts (Jackie Stewart), britu autosportists
 13. jūnijs — Zigfrīds Fišbahers (Siegfried Fischbacher), Vācijas, ASV iluzionists un dzīvnieku dresētājs (miris 2021. gadā)
 21. jūnijs — Salome (Salomé), spāņu dziedātāja
 22. jūnijs — Ada Jonata (עדה יונת), Izraēlas bioķīmiķe un kristalogrāfe
 30. jūlijs — Pīters Bogdanovičs (Peter Bogdanovich), ASV režisors un scenārists (miris 2022. gadā)
 31. jūlijs — Ignasio Soko (Ignacio Zoco), Spānijas futbolists (miris 2015. gadā)
 2. augusts — Vess Kreivens (Wes Craven), ASV kinorežisors, scenārists un aktieris (miris 2015. gadā)
 9. augusts — Romāno Prodi (Romano Prodi), Itālijas politiķis
 16. augusts — Valērijs Rjumins (Валерий Рюмин), PSRS, Krievijas kosmonauts (miris 2022. gadā)
 21. augusts — Festuss Mogae (Festus Mogae), Botsvānas politiķis
 29. augusts — Džoels Šūmahers (Joel Schumacher), ASV kinorežisors un scenārists (miris 2020. gadā)
 7. oktobris — Harolds Kroto (Harold Kroto), britu ķīmiķis (miris 2016. gadā)
 14. oktobris — Ralfs Lorēns (Ralph Lauren), ASV modes mākslinieks
 16. oktobris — Amansio Amaro (Amancio Amaro), Spānijas futbolists
 18. oktobris — Lī Hārvijs Osvalds (Lee Harvey Oswald), ASV prezidenta slepkava (miris 1963. gadā)
 24. oktobris — F. Marijs Ābrahams (F. Murray Abraham), ASV aktieris
 27. oktobris — Džons Klīzs (John Cleese), britu komiķis
 2. decembris — Harijs Rīds (Harry Reid), ASV politiķis (miris 2021. gadā)
 26. decembris — Fils Spektors (Phil Spector), ASV mūzikas producents (miris 2021. gadā)

Miruši 
 2. janvāris — Romāns Dmovskis (Roman Dmowski), poļu politiķis (dzimis 1864. gadā)
 28. janvāris — Viljams Batlers Jeitss (William Butler Yeats), īru dzejnieks un dramaturgs (dzimis 1865. gadā)
 4. februāris — Edvards Sapīrs (Edward Sapir), ASV antropologs (dzimis 1884. gadā)
 10. februāris — Pijs XI (Pius PP. XI), Romas pāvests (dzimis 1857. gadā)
 11. februāris — Francis Šmits (Franz Schmidt), Austrijas komponists, čellists un pianists (dzimis 1874. gadā)
 22. februāris — Aleksandrs Jegorovs (Александр Ильич Егоров), PSRS maršals (dzimis 1883. gadā)
 27. februāris — Nadežda Krupska (Надежда Константиновна Крупская), Ļeņina sieva (dzimusi 1869. gadā)
 6. marts:
 Prospērs Brigemans (Prosper Bruggeman), beļģu airētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (dzimis 1870. gadā)
 Ferdinands fon Lindemanis (Ferdinand von Lindemann), vācu matemātiķis (dzimis 1852. gadā)
 3. maijs — Vilhelms Grēners (Wilhelm Groener), vācu politiķis (dzimis 1867. gadā)
 24. aprīlis — Luijs Truseljē (Louis Trousselier), franču riteņbraucējs (dzimis 1881. gadā)
 11. maijs — Jevgeņijs Millers (Евгений Карлович Миллер), Latvijā dzimis Krievijas armijas ģenerālis (dzimis 1867. gadā)
 19. maijs — Kārlis Radeks, padomju politiķis (dzimis 1885. gadā)
 22. maijs — Ernsts Tollers (Ernst Toller), vācu dzejnieks, dramaturgs, politiķis un revolucionārs (dzimis 1893. gadā)
 27. maijs — Jozefs Rots (Joseph Roth), austriešu rakstnieks (dzimis 1894. gadā)
 14. jūlijs — Alfonss Muha (Alfons Mucha), čehu mākslinieks (dzimis 1860. gadā)
 31. jūlijs — Hedviga Rozenbaumova (Hedwiga Rosenbaumová), Bohēmijas tenisiste, divu olimpisko bronzas medaļu ieguvēja (dzimusi 1864. gadā)
 11. augusts — Zīgfrīds Flešs (Siegfried Flesch), austriešu paukotājs (dzimis 1872. gadā)
 23. augusts — Eižens Anrī Gravlots (Eugène-Henri Gravelotte), franču paukotājs un pirmais olimpiskais čempions paukošanā ar floreti (dzimis 1878. gadā)
 9. septembris — Artūrs Rekems (Arthur Rackham), angļu mākslinieks (dzimis 1867. gadā)
 11. septembris — Frederiks Steipltons (Frederick Stapleton), angļu ūdenspolo spēlētājs un peldētājs (dzimis 1877. gadā)
 18. septembris — Kārlis Lēle (Karl Lehle), vācu airētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (dzimis 1872. gadā)
 23. septembris — Zigmunds Freids (Sigmund Freud), austriešu ārsts, psihoanalīzes pamatlicējs (dzimis 1856. gadā)
 28. novembris — Džeimss Neismits (James Naismith), ASV basketbola aizsācējs (dzimis 1861. gadā)
 29. novembris — Filips Šeidemanis (Philipp Scheidemann), vācu politiķis (dzimis 1865. gadā)
 23. decembris — Antons Fokers (Anton Fokker), nīderlandiešu/vācu aviokonstruktors (dzimis 1890. gadā)