joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
OUFTI-1

OUFTI-1 (Orbital Utility For Telecommunication Innovation) ir Beļģijas studentu pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada aprīlī.
Pavadoni izgatavoja Ljēžas universitātes studenti.

OUFTI-1 ar masu aptuveni 1 kg veidots CubeSat 1U formā. Kosmiskā aparāta korpuss izgatavots uzņēmumā Pumpkin.
Ar pavadoni tiek pārbaudīts radioamatieru datu pārraides protokols D-STAR, pirmo reizi tas tiek izmēģināts kosmosā. Sekundārais mērķis ir testēt saules batraijas.

OUFTI-1 palaišana notika Eiropas Kosmosa aģentūras studentu nanopavadoņu palaišanas projekta Fly Your Satellite! (FYS) ietvaros.

Lidojuma gaita 
OUFTI-1 tika palaists  21:02:13 UTC ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST/Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā. Tas bija sekundārā krava Eiropas Zemes tālizpētes pavadonim Sentinel-1B. Kopā ar to palaisti arī pavadoņi MICROSCOPE, AAUSAT4, e-st@r-II. 23:50:24 UTC no raķetes atdalīti e-st@r-II, AAUSAT4 un OUFTI-1.

Atsauces

Ārējās saites 
 OUFTI-1 Université de Liège
 OUFTI-1 ESA eoportal
 OUFTI 1 Gunter's Space page

Beļģijas kosmiskie aparāti
CubeSat pavadoņi
Radioamatieru pavadoņi
Studentu pavadoņi
Boks

Boks var būt:

 Fedors fon Boks (Fedor von Bock; 1880―1945) ― vācu ģenerālfeldmaršals; 
 Fridrihs-Vilhelms Boks (Friedrich-Wilhelm Bock; 1897―1978) ― vācu virsnieks, SS oberfīrers.

Uzvārdi
Karrāra

Karrāra (, ) ir pilsēta Itālijā, Toskānas reģionā. Tā ir otra lielākā pilsēta Masas-Karrāras provincē. 2015. gadā Karrārā dzīvoja 63,4 tūkstoši iedzīvotāju.

Karrāra ievērojama ar to, ka netālu no tās iegūst baltu un zilganpelēku marmoru. Tas ir izmantots Panteona un Trajāna kolonnas celtniecībā Romā. Senās Romas laikā pilsēta bija zināma ar latīņu nosaukumu Carraria.

Toskānas pilsētas
Korinta

Korinta (, ) ir pilsēta Grieķijā, Peloponesas reģionā. Tas ir Korintijas administratīvais centrs. 2011. gadā Korintā dzīvoja 58,2 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir trešā lielākā pilsēta Peloponesas reģionā pēc iedzīvotāju skaita.

1858. gadā Korintu nopostīja 6,5 balles stipra zemestrīce. Pilsēta ir uzcelta no jauna, tāpēc to dēvē par Jauno Korintu (), savukārt pilsētu, kas pastāvēja pirms tam, tagad dēvē par Seno Korintu (). Korinta atrodas 78 km uz rietumiem no Atēnām pie Korintas zemesšauruma.

Grieķijas pilsētas
Jānis Lieknis

Jānis Lieknis (1883—1941) bija latviešu skolotājs un vēsturnieks. Latvijas Republikas Izglītības ministra biedrs Kirhenšteina valdībā (1940).
Tautas Saeimas deputāts (1940), pēc Latvijas aneksijas Latvijas PSR Augstākās padomes deputāts (1940—1941), Latvijas PSR Izglītības tautas komisariāta skolu departamenta vicedirektors, Latvijas PSR Vēstures institūta direktors (1940).

Dzīves gājums 
Dzimis 1883. gada 4. martā Lielezeres pagastā. O. Jesenas-Lerhas proģimnāzijas skolotājs, Skolu muzeja bibliotēkas pārzinis (1913). Latvijas SPR laikā bija Rīgas pilsētas padomes izpildkomitejas Tautas izglītības nodaļas vadītājs (1919). Latvijas Skolotāju savienības aktīvists.
1921. gadā apprecējās ar Emmu Vitenbergu-Traubergu, kas tolaik bija Rīgas pilsētas 3. ģimnāzijas direktore (1919–1934, 1940—1941). Strādāja par Raiņa strādnieku jaunatnes ģimnāzijas direktoru līdz 1934. gada 15. maija apvērsumam.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūnijā iecelts par Kirhenšteina valdības izglītības ministra biedru. 
Pēc Latvijas inkorporācijas Padomju Savienībā bija Latvijas PSR Augstākās padomes deputāts (1940—1941), Latvijas PSR Vēstures institūta direktors (1940).

Nacistiskās vācu okupācijas laikā palicis Latvijā, Vēstures institūta 8. jūlija valdes sēdē nodeva institūta atslēgas. Apcietināts un 1941. gada 23. oktobrī nošauts Biķernieku mežā. Nošauti tika arī viņa sieva Emma Liekne (1886–1942) un dēls Laimdots Jānis Lieknis (1922–1942).

Atsauces 

Saldus novadā dzimušie
1883. gadā dzimušie
1941. gadā mirušie
Nacistiskās Vācijas represiju upuri
Tautas Saeimas deputāti
Latīna

Latīna (, ) ir pilsēta Itālijā, Lacio reģionā. Tas ir Latīnas provinces administratīvais centrs. 2016. gadā Latīnā dzīvoja 126 tūkstoši iedzīvotāju. Tā ir otra lielākā Lacio reģiona pilsēta pēc iedzīvotāju skaita uzreiz aiz Romas.

Latīnu 1932. gadā dibināja Benito Musolīni. Tās sākotnējais nosaukums bija Litorija (Littoria). Pirms tam šajā vietā bija purvs, kas tika nosusināts. Par Latīnu tā tika nosauka 1946. gadā, pēc Otrā pasaules kara beigām.

Lacio pilsētas
Ceplīši (Lendžu pagasts)

Ceplīši, arī Cepleiši, ir ciems Rēzeknes novada Lendžu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 4 km no pagasta centra Lendžiem, 13 km no novada centra Rēzeknes un 250 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie vietējā autoceļa V567 (Krieviņi_Lendži).

Ciemā atrodas keramiķu Vogulu darbnīca. Darbnīcu un cepli 1976.gadā uzbūvējis keramiķis Voldemārs Voguls,

Atsauces
Glenna Klouza

Glenna Klouza (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise un producente. Par lomām televīzijas seriālos ieguvusi trīs Emmy balvas un divas Zelta globusa balvas. Par teātra lomām Brodvejā ieguvusi trīs Tony balvas. Klouza sešas reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

Biogrāfija 
Glenna Klouza piedzima 1947. gada 19. martā Griničā, Konektikutā. Viņas tēvs bija ķirurgs Viljams Klouzs, vēlāk pazīstams kā ārsts, kas strādājis klīnikā Beļģu Kongo, daudzus gadus bijis Kongo Demokrātiskās Republikas militārā diktatora un prezidenta Mobutu Sese Seko personīgais ārsts, kā arī devis ieguldījumu cīņā ar Ebolas vīrusslimību Zairā 1976. gadā. Māte Betine Mūra Klouza bija sabiedrībā pazīstama kā filantrope.

Kad Glennai Klouzai bija 7 gadi, viņas vecāki pievienojās garīgo un morālo vērtību atbalsta grupai MRA (Moral Re-Armament). Ģimene dzīvoja komunālajos centros. 1960. gados Klouza piedalījās MRA grupas rīkotajos šovos, ceļoja kopā ar dziedātāju grupu Up With People. Kādu laiku Klouza mācījās Šveicē, bet 1965. gadā pabeidza privātskolu Konektikutā. 22 gadu vecumā Klouza pameta MRA grupu un uzsāka mācības Viljama un Marijas koledžā (College of William & Mary), otrajā vecākajā ASV augstskolā pēc Hārvarda Universitātes. Koledžas teātra mākslas nodaļā Klouza apguva aktiermākslu, piedalījās koledžas izrādēs.

Profesionālo teātra aktrises karjeru Klouza uzsāka 1974. gadā, tēlojot lomas gan Brodvejā, gan citos teātros.  Vēlāk sāka arī filmēties televīzijas seriālos un kinofilmās. Par otrā plāna lomu savā pirmajā filmā "Garpa pasaule" (1982) Klouza tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai. Karjeras laikā pavisam sešas reizes nominēta šai balvai — trīs reizes kā labākā aktrise otrā plāna lomā filmās "Garpa pasaule" (1982), The Big Chill (1983), "Dabiskais" (The Natural, 1984), kā arī trīs reizes kā labākā aktrise galvenajā lomā filmās "Liktenīgais valdzinājums" (1987), "Bīstamie sakari" (Dangerous Liaisons, 1988), "Alberts Nobbs" (Albert Nobbs, 2011).

Klouza saņēmusi trīs Emmy balvas, divas Zelta globusa balvas, trīs Tony balvas. 2009. gadā Klouzai piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

Filmogrāfija

Atsauces

Ārējās saites 

 

1947. gadā dzimušie
Konektikutā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
ASV kinoproducenti
Tony balvas ieguvēji
Zelta globusa balvas ieguvēji
Emmy balvas ieguvēji
Zeltainās pupiņas

Zeltainās pupiņas jeb mungo pupiņas (Vigna radiata) ir tauriņziežu dzimtas suga. Šī suga ietilpst Vigna ģintī. Agrāk tā tika klasificēta kā pupiņu ģints (Phaseolus) suga. Kārlis Linnejs tās nosauca par Phaseolus radiatus, un joprojām diezgan bieži šī suga tā tiek dēvēta. Kā dārzenis tās plaši tiek kultivētas Indijā, Ķīnā un Dienvidaustrumāzijā. Zeltainās pupiņas tiek izmantotas daudzu Āzijas valstu virtuvēs.

Atsauces 

Tauriņziežu dzimta
Dārzeņi
Būdas ezers

Būdas ezers (arī Būdu ezers)  ir Aumeisteru ezeru grupā ietilpstošs ezers Valkas novada Zvārtavas pagasta centrālajā daļā uz ziemeļiem no Cirgaļiem.

Atsauces 

Valkas novada ezeri
Zvārtavas pagasts
Aima

Aima  ir Gaujas kreisā krasta pieteka Smiltenes un Valkas novados.

Izteka - no Stirnu purva. Tek ziemeļu virzienā, pamazām sagriežoties uz ziemeļaustrumiem. Lielākā pieteka - Meļu upīte. Ietek Gaujā augšpus Kaģumciema. Upi šķērso valsts autoceļš P23 (Valka—Vireši), tās krastos nav lielu apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Valkas novada upes
Smiltenes novada upes
Apes novada upes
Gaujas baseina upes
Gaujas pietekas
Ivāns Farago

Ivāns Farago (; dzimis  Budapeštā) ir Ungārijas starptautiskais lielmeistars šahā (1976).

Biogrāfija 
1980. gados bijis viens no spēcīgākajiem Ungārijas šahistiem. Ungārijas šaha čempionāta finālā pirmo reizi piedalījies 1965. gadā. Divas reizes kļuvis par Ungārijas čempionu šahā: 1981. gadā kopā ar Lajošu Portišu un 1986. gadā. 1984. gada Ungārijas šaha čempionātā dalījis 2.-4. vietu.

Daudzu starptautisko šaha turnīru uzvarētājs: Halle (1978), Kečkemēta (1979), Svendborga un Albena (abi 1983), Veikanzē (1987). 1982. gadā Ungārijas komandas Spartacus Budapest sastāvā uzvarējis Eiropas klubu šaha kausā.
 Par panākumiem turnīros FIDE Farago 1974. gadā piešķīra starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Pārstāvējis Ungārijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1980. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 4 reizes (1977-1989). Komandu vērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1977, 1980) un bronzas (1983) medaļas;
 Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 1985. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu;
 Pasaules studentu šaha čempionātā piedalījies 5 reizes (1964, 1966-1967, 1969, 1972). Komandu vērtējumā izcīnījis sudraba (1972) un bronzas (1964) medaļas, bet individuālajā vērtējumā izcīnījis zelta (1967) medaļu.

Atsauces

Ārējās saites 

1946. gadā dzimušie
Budapeštā dzimušie
Ungārijas šahisti
Midlsbro

Midlsbro (, ) ir pilsēta Apvienotajā Karalistē, Anglijā. Pilsēta atrodas Nortjorkšīras grāfistē Tīsa upes krastā. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 144 tūkstoši iedzīvotāju, savukārt tās aglomerācijā iedzīvotāju skaits sasniedz 175 tūkstošus.

Tāpat kā visā Anglijā, Midlsbro ļoti populārs ir futbols. Slavenākais Midlsbro futbola klubs ir Middlesbrough FC. Midlsbro lepojas ar to, ka tur ir dzimis slavenais jūrasbraucējs Džeimss Kuks. Viņš piedzima Martonā, kas mūsdienās ir Midlsbro daļa.

Anglijas pilsētas
Marjanovičs

Marjanovičs (, no personvārda Marjans (Марјан/Marjan); sieviešu dzimtē Marjanoviča) ir serbu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Bobans Marjanovičs (Бобан Марјановић, Boban Marjanović; 1988) — serbu basketbolists;
 Slavoļubs Marjanovičs (Славољуб Марјановић; 1955) — Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā.

Serbu uzvārdi
1996. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

1996. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss bija 41. Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas notika  Oslo, Spektrum arēnā, Norvēģijā. Konkursa vadītāji bija Ingvilda Brina un Mortens Harkets. Konkursā piedalījās 23 valstis. Pēc galīgā balsojuma uzvaru ieguva Eimāra Kvinna no Īrijas ar dziesmu "The Voice" ("Balss"). Dziesmas autors bija Brendans Grahams, viens no 1994. gada konkursa uzvarētāju dalībniekiem. Tā bija septītā uzvara Īrijai, pēdējā līdz šim.

Šajā Eirovīzijas dziesmu konkursā pirmo reizi kopš 1993. gada konkursa tika rīkota atlases kārta, lai samazinātu fināla dalībnieku skaitu. Tajā piedalījās 29 dalībnieki, no kuriem tika atlasīti 23. Šī atlases kārta netika pārraidīta televīzijā. Vācijai, Izraēlai, Dānijai, Ungārijai, Krievijai, Maķedonijai un Rumānijai neizdevās kvalificēties finālam. Tādējādi 1996. gada konkurss joprojām ir vienīgais Eirovīzijas vēsturē, kura finālā nepiedalījās Vācija.

Atsauces 

Eirovīzijas dziesmu konkursi pēc gada
Stena Line

Stena Line ir viena no lielākajām prāmju kompānijām pasaulē, veic kravas un pasažieru pārvadājumus Īrijā, Lielbritānijā, Francijā, Nīderlandē, Vācijā, Dānijā, Zviedrijā, Somijā, Polijā un Latvijā. Dibināšanas brīdī viens no kompānijas īpašnieka Stena Alana Olsona izgudrojumiem bija duty free tirdzniecība braucienos, kas ļāva nopelnīt papildu naudu flotes attīstībai.

Maršruti 
Stena Line kopumā veic pasažieru un kravu pārvadājumus 18 līnijās, tajā skaitā divas līnijas atiet no Latvijas: no Liepājas uz Trāvemindi (Lībeku, Vācija) un no Ventspils uz Nīneshamnu (Zviedrija). Līnija starp Ventspili un Nīneshamnu. Šajos maršrutos pārsvarā tiek piegādātas kravas.

Stena Line darbība Latvijā 
Stena Line uzsāka darbību Latvijā 2012. gada maijā, pārņemot maršrutus no Scandlines. Darījums oficiāli noslēdzies 2012. gada 11. oktobrī. 

2014. gada aprīlī Stena Line prezentēja integrēto sauszemes un prāmja pakalpojumu izstādē "Transrussia'2014" Maskavā, piedāvājot apvienot dzelzceļa un autotransporta pārvadājumus ar prāmi. Rezultātā būtiski palielinājās pieprasījums pēc pārvadājumiem uz Skandināviju, un kompānija 2014. gada oktobrī palielināja reisu skaitu maršrutā Ventspils - Nīneshamna no sešiem līdz astoņiem nedēļā, bet 2017. gada sākumā līdz 12 nedēļā.

2015. gadā Stena Line nodrošināja militāro kravu pārvadāšanu saskaņā ar NATO karaspēka rotāciju Baltijas valstīs. "Konkursā par šādu pārvadājumu veikšanu var piedalīties tikai prāmju līnijas, jo tās ir universālas: uz to klāja iespējams izvietot ro-ro aprīkojumu, dzīvojamos konteinerus (pārvietojamās mājas), kā arī cilvēkus," teica Stena Line reģionālais direktors Oskars Osis.

2020. gada oktobrī Stena Line paziņoja, ka 2021. gadā esošie kuģi "Scottish Viking" un "Stena Flavia" maršrutā Nīnashamna — Ventspils tiks aizstāti ar diviem pagarinātiem RoPax prāmjiem Stena Lagan un Stena Mersey, tādējādi palielinot maršruta kravu pārvadājumu apjomu par 30 %.
2021. gada 1. februārī Stena Line un Noord Natie Ventspils Terminals parakstīja līgumu uz 20 gadiem, vienojoties par pastāvīgu prāmju satiksmi starp Ventspils brīvostu un Nīnashamnu.

Atsauces 

Kuģniecības
Zviedrijas uzņēmumi
Prāmji
Jūrniecība
Tranzīts
Gemini 9A

Gemini 9A jeb Gemini IX-A bija ASV NASA programmas Gemini kosmosa kuģa Gemini pilotējams lidojums. Palaists 1966. gada jūnijā. Veica trīs dienu lidojumu.

Apkalpe 
Kuģa Gemini apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Sākotnēji Gemini 9A pamatapkalpē bija apstiprināti Eliots Sī (komandējošais pilots) un Čārlzs Basets (pilots). 1966. gada 28. februārī Sī un Basets lidoja uz Sentluisu, lai inspicētu kosmosa kuģi Gemini 9. Sliktu laikapstākļu dēļ lidlaukā bija ierobežota redzamība, un nolaižoties lidmašīna ietriecās montāžas ēkā. Abi astronauti gāja bojā.
Par Gemini 9 jauno apkalpi kļuva dublieru apkalpe Tomass Stefords un Jūdžīns Sernans. Savukārt dublieru apkalpe pārcelta no Gemini 10.

Dublieru apkalpe:
 Džeims Lovels, komandējošais pilots
 Edvins Oldrins, pilots

Mērķi 
Gemini 9 bija plānots saslēgties ar Agena Target Vehicle (ATV). Šāda saslēgšanās jau bija veikta misijā Gemini 8, bet toreiz neizdevās izpildīt visus uzdevumus ATV vadības sistēmas kļūdas dēļ.

Otrs galvenais uzdevums bija pilotam veikt iziešanu kosmosā. Tās laikā vajadzētu izmēģināt astronauta manevrēšanas ierīci AMU.

Lidojuma gaita 

Gemini 9 saslēgšanās mērķis Agena Target Vehicle GATV 5004 tika palaists 1966. gada 17. maijā, bet nesējraķetes kļūmes dēļ tas nesasniedza orbītu. Līdz ar to tika atcelts Gemini 9 starts, kas bija plānots pēc 100 minūtēm.

Lai varētu izpildīt plānotos uzdevumus, ATV vietā McDonnell Aircraft izstrādāja jaunu saslēgšanās mērķi Augmented Target Docking Adapter (ATDA). Gemini 9 misija tika pārveidota par Gemini 9A. ATDA tika palaists orbītā 1. jūnijā. Pēc starta telemetrija rādīja, ka raķetes plūsmvirzis nav pareizi atvēries.

Aptuveni 100 minūtes pēc ATDA palaišanas bija jāstartē Gemini 9A. Pirmsstarta atskaites laikā radās problēmas ar starta kontroles iekārtām, un kosmosa kuģa palaišana tika atlikta par 48 stundām.
Gemini 9A tika palaists  13:39:33 UTC ar nesējraķeti Titan II GLV no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma LC-19.

Gemini 9A veica manevru sēriju un pietuvojās ATDA. Astronauti ieraudzīja, ka tas lēni rotē ar neatdalījušos raķetes plūsmvirzi, kas atgādināja atvērtu žokli. Viņi to nodēvēja par "dusmīgo aligatoru". Tika secināts, ka saslēgšanās ar ATDA var būt bīstama kosmosa kuģim. Tā vietā tika veikti manevri, simulējot Mēness moduļa tuvošanos.

Trešajā dienā Jūdžīns Sernans veica iziešanu kosmosā. Viņam bija jāizmēģina mugursomas veida manevrēšanas ierīce AMU. Tā bija izvietota kosmosa kuģa pakaļgalā, tāpēc Sernanam bija jādodas tai pakaļ. Pārvietošanās viņam sagādāja grūtības un pulss sasniedza 180 sitienus minūtē. Viņš svīda un aizmiglojās sejas aizsargstikls. Sernans bija noguris, un bija risks turpināt ar AMU izmēģinājumiem. Stefords pavēlēja viņam atgriezties priekšlaicīgi.

Nolaišanās notika  14:00:23 UTC Atlantijas okeānā, 700 metrus no aprēķinātās nosēšanās vietas.

Iziešana atklātā kosmosā

Atsauces

Ārējās saites 

 Gemini-IX-A (9)  NASA
 On The Shoulders of Titans: A History of Project Gemini
 Gemini 9A Encyclopedia Astronautica
 Gemini 9 Encyclopedia Astronautica

9A
Čudova

Čudova () ir pilsēta Krievijā, Novgorodas apgabala ziemeļu daļā, Čudovas rajona centrs pie Kerestas upes.

Vēsture
Čudovas ciems rakstos pirmoreiz minēts 1539. gadā. 1849. gadā netālu no ciema tika uzcelta Pēterburgas - Maskavas dzelzceļa līnija un pie stacijas sāka veidoties mūsdienu Čudova. 1871. gadā Čudova kļuva par dzelzceļa mezglu, jo Čudova kļuva par Novgorodas - Čudovas šaursliežu dzelzceļa līnijas galastaciju. 1923. gadā pilsēta kļuva par pilsētciematu, bet 1937. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Otrā pasaules kara laikā pilsēta no 1941. gada 20. augusta līdz 1944. gada 29. janvārim atradās vācu okupācijā. Pēc Čornobiļas AES katastrofas 1986. gadā no radiācijas zonas uz Čudovu pārcēlās ievērojams skaits romu. 2006. gadā pilsētā bija 218 romu mājsaimniecību.

Cilvēki
Čudovā no 1871. līdz 1876. gadam vasaras pavadīja dzejnieks Nikolajs Ņekrasovs (Николай Алексеевич Некрасов, 1821 — 1877). Mūsdienās dzejnieka mājā iekārtots muzejs.

Atsauces

Ārējās saites 

Čudova enciklopēdijā "Mana pilsēta" 
Ņekrasova muzejs
Klētenes ezers

Klētenes ezers  ir Aumeisteru ezeru grupā ietilpstošs ezers Valkas novada Zvārtavas pagasta centrālajā daļā uz ziemeļrietumiem no Cirgaļiem.

Krasti - zemi. Notece uz Gauju.

Atsauces 

Valkas novada ezeri
Zvārtavas pagasts
Mutazs Isa Beršims

Mutazs Isa Beršims (, Muʿtazz ʿĪsā Baršim; dzimis ) ir Kataras vieglatlēts, startē augstlēkšanas sacensībās.

Karjeras laikā kļuvis par Āzijas un divkārtēju Āzijas spēļu čempionu, uzvarējis arī pasaules čempionātā telpās.  Londonā izcīnījis bronzas medaļu, pēc gada pasaules čempionātā Maskavā augstlēkšanas sacensībās ieņēmis 2. vietu. Beršimam ir otrs visu laiku labākais personiskais rekords augstlēkšanā, pasaules rekordists Havjers Sotomajors ir lēcis 2,45 m augstumā.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Kataras vieglatlēti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Augstlēcēji
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Olimpiskie sudraba medaļnieki vieglatlētikā
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Frīdrihs Georgs fon Bunge

Frīdrihs Georgs fon Bunge (, ; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes krievu/vācu tiesībvēsturnieks. Botāniķa Aleksandra Bunges brālis.

Studējis tiesības Tartu Universitātē, kur vēlāk strādāja par pasniedzēju. 1826. gadā aizstāvēja doktora grādu Heidelbergas Universitātē.

1864. gadā Krievijas impērijas ķeizars Aleksandrs II oficiāli apstiprināja Bunges sastādīto Baltijas provinču tiesību kodifikācijas privāttiesību nodaļu – Livonijas, Igaunijas un Kurzemes privāttiesības (, ). Latvijā šis likumu sakopojums darbojās līdz 1938. gada Latvijas Republikas Civillikuma ieviešanai, kurš koncentrētā un modernizētā veidā turpināja šī likumu sakopojuma pamatprincipus.

1865. gadā Bunge pārcēlās uz Vāciju, iesākumā uz Gotu, vēlāk Vīsbādeni, kur turpināja likumdošanas vēstures pētījumus.

Ārējās saites 

Frīdrihs Georgs fon Bunge Erik-Amburger-Datenbank

Atsauces 

1802. gadā dzimušie
1897. gadā mirušie
Vācbaltieši
Kijivā dzimušie
1960. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

1960. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss bija piektais Eirovīzijas dziesmu konkurss. Tas norisinājās  Londonā, kas iepriekšējā gada konkursā bija ieguvusi otro vietu. Nīderlande, iepriekšējā gada konkursa laureāte, atteicās rīkot šo konkursu. Kā konkursa vadītāju BBC izvēlējās Katrīnu Boilu. 1960. gada konkursā uzvarēja Francija ar dziesmu "Tom Pillibi", kuru izpildīja Žaklīna Boijera. Tā bija Francijas otrā uzvara konkursā.

Norises vieta 

1960. gada konkurss tika rīkots Londonā, "Karaliskajā Festivālu Hallē" Royal Festival Hall, šajā koncertzālē tajā laikā bija 2900 sēdvietu.

Konkursā uzvarēja Francija, kura bija ieguvusi 32 punktus, otrajā vietā palika Lielbritānija ar 25 punktiem un trešo vietu ieguva Monako ar 15 punktiem. Iepriekšējā gadā Monako piedalījās konkursā pirmo reizi, taču ieguva pēdējo vietu.

Konkursa dalībvalstis 
Interese par konkursu sāka pieaugt, dalībvalstu skaits šajā konkursā sasniedza 13. Šis bija Norvēģijas debijas gads. Kā arī konkursā atgriezās Luksemburga, kura bija izlaidusi vienu konkursu.

Diriģenti 
Orķestra diriģentu uzskaitījums:
  — Ēriks Robinsons
  — Tors Ērlings
  — Eric Robinson
  — Kajs Mortensens
  — Henrijs Zegers
  — Oivind Bergs
  — Roberts Stols
  — Raimonds Lefevrē
  — Cedriks Dumonts
  — Dolfs van der Lindens
  — Francs Jozefs Brūvers
  — Činiko Andželīni
  — Franks Pūrcels

Atsauces 

Eirovīzijas dziesmu konkursi pēc gada
Kristīna Radzikovska

Kristīna Radzikovska (dzimusi Holuja; ;  Ļvova — ) bija Polijas starptautiskā lielmeistare šahā (1984).

Biogrāfija 
Šahu iemācījusies spēlēt deviņu gadu vecumā, taču nopietni ar to sākusi nodarboties desmit gadu vēlāk, jo uzskatījusi, ka galvenais ir pabeigt izglītību. Pēc vidusskolas beigšanas Glivicē iestājusies Silēzijas Politehnikumā (Politechnika Śląska), kuru beigusi 1955. gadā ar inženiera maģistra grādu. Pēc augstskolas beigšanas daudzus gadus strādājusi Glivices Kalnu projektu birojā.

1951. gadā pirmo reizi kļuvusi par Polijas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāju. Vēlākajos gados kļuvusi par Polijas sieviešu šaha čempionāta rekordisti: finālos piedalījusies 24 reizes un izcīnījusi 17 medaļas, tajā skaitā 9 zelta (1951, 1952, 1953, 1955, 1956, 1957, 1959, 1966, 1969), 2 sudraba (1968, 1976) un 6 bronzas (1954, 1958, 1972, 1973, 1975, 1978).

1955. gadā Maskavā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīrā, kurā dalījusi 15.-16. vietu. 1971. gadā Ohridā Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla starpzonu turnīrā dalījusi 7.-8. vietu.

Vairākkārt pārstāvējusi Polijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 5 reizes (1957-1972). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (1957) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1955. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 1984. gadā — starptautiskās lielmeistares (WGM) goda nosaukumu.

No 1975. gada piedalījusies korespondencšaha turnīros. 4. Korespondencšaha olimpiādē sievietēm (1992-1997) Polijas izlases sastāvā izcīnījusi bronzas medaļu, bet 6. Pasaules čempionātā korespondencšahā sievietēm (2000–2005) ieņēmusi 9. vietu.

Atzīmējot Kristīnas Radzikovskas nopelnus Polijas šaha attīstībā, kopš 2011. gada notiek viņas vārdā nosauktie starptautiskie piemiņas turnīri. Pirmie divi notika Varšavā, bet pārējie - Vroclavā. Turnīri notiek pēc riņķa sistēmas, un tajos parasti piedalās 10-12 dalībnieces.

Atsauces

Ārējās saites 

1931. gadā dzimušie
2006. gadā mirušie
Ļvivā dzimušie
Polijas šahisti
Žaks Bosiē

Žaks Beniņs Bosiē (; dzimis , miris ) bija franču bīskaps un teologs.

Bosiē bija bijam viens no sava laika izcilākajiem oratoriem un sprediķu teicējiem. Būdams karaļa Luija XIV galma garīdznieks, Bosiē aizstāvēja absolūtismu un karaļu izredzētību no dieva. Bija karaļa dēla Luija Lielā Dofina skolotājs.

Ārējās saites 
 

1627. gadā dzimušie
1704. gadā mirušie
1995. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

1995. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss bija 40. Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas notika  Dublinā, Punkta Teātrī, Īrijā. Konkursa vadītāji bija Marija Kenedija. Konkursā piedalījās 23 valstis. Pēc galīgā balsojuma uzvaru ieguva Secret Garden no Norvēģijas ar dziesmu "Nocturne" ("Noktirne"). Tā bija otrā uzvara Eirovīzijā Norvēģijai.

EBU samazināja dalībnieku skaitu atpakaļ līdz 23 dalībvalstīm, lai pārliecinātos, ka konkurss nebūs ilgāks par 3 stundām. 5 no 6 dalīvalstīm atgriezās sacensībās, pēc iepriekšējā gadā izstāšanās no konkursa.

Eirovīzijas dziesmu konkurss
Eirovīzijas dziesmu konkursi pēc gada
Gemini 10

Gemini 10 jeb Gemini X bija ASV NASA programmas Gemini kosmosa kuģa Gemini pilotējams lidojums. Palaists 1966. gada jūlijā. Veica trīs dienu lidojumu, kura laikā saslēdzās ar modificētu raķešpakāpi un pietuvojās citam mērķim; veiktas divas iziešanas kosmosā.

Apkalpe 
Kuģa Gemini apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublieru apkalpe:
 Elans Bīns, komandējošais pilots
 Kliftons Viljamss, pilots

Lidojuma gaita

Pirmā diena 

Gemini 10 saslēgšanās mērķis Agena Target Vehicle GATV 5005 tika palaists 1966. gada 18. jūlijā 20:39:46 UTC.
Gemini 10 tika palaists 100 minūtes vēlāk, 22:20:26 UTC ar nesējraķeti Titan II GLV no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma LC-19.

Gemini 10 veica manevru sēriju un pietuvojās ATV. Saslēgšanas ar to notika 19. jūlijā 04:13:03 UTC. Pēc tam ar Agena dzinēju orbīta tika paaugstināta (294 × 763 km).

Otrā diena 
Pēc miega perioda 20:58 UTC veikts manevrs ar Agena dzinēju, lai orbīta (380 km) būtu tāda pati kā Gemini 8 izmantotā Agena Target Vehicle.
19. jūlijā 21:44 Kolinss sāka iziešanu kosmosā. Viņš gan neatstāja kuģi, bet gan tikai izliecās no lūkas un veica fotografēšanu. Darbības atklātā kosmosā ilga 49 minūtes.

Trešā diena 
20. jūlijā 19:00 UTC Gemini atvienojās no GATV 5005 un gatavojās tuvoties Gemini 8 izmantotajam mērķim GATV 5003. Tai kosmosa kuģis pietuvojās 3 metru attālumā. 
20. jūlijā 23:01 Kolinss sāka otro iziešanu kosmosā. Viņš no Gemini 10 sāna noņēma mikrometeorītu savākšanas paketi S-12. Vēlāk gan šī pakete aizpeldēja prom un tika zaudēta.
Kolinss ar rokā turamu manevrēšanas ierīci HHMU pārvietojās uz tuvumā esošo Agena Target Vehicle, kur noņēma mikrometeorītu savākšanas paketi S-10 un vadu paraugus. Pēdējais viņa uzdevums bija HHMU izmēģinājumi, bet ierīce vairs nestrādāja, un nācās pārtraukt ārpuskuģa aktivitātes.

Nolaišanās notika 21. jūlijā 21:07:05 UTC Atlantijas okeānā, 5,6 km no aprēķinātās nosēšanās vietas.

Iziešana atklātā kosmosā

Ārējās saites 

 Gemini-X (10) NASA
 On The Shoulders of Titans: A History of Project Gemini
 Gemini 10 Encyclopedia Astronautica

10
Negevs

Negevs (, ; ) ir tuksnesis un pustuksnesis Izraēlas dienvidos, gandrīz visā Dienvidu apgabalā. Negeva platība ir aptuveni 13 tūkstoši km2, kas ir vairāk nekā puse no Izraēlas teritorijas. Rietumos to ierobežo Aravas ieleja, aiz kuras atrodas Jordānijā esošie Šera kalni, savukārt austrumos atrodas Ēģiptei piederošā Sīnāja pussala. Liela daļa no Negeva ir 600—800 metrus virs jūras līmeņa. Reģiona lielākā pilsēta ir Beerševa, kas atrodas Negeva ziemeļos. Dienvidos pie Akabas līča atrodas kūrortpilsēta Elata.

Tuksneša nosaukums ir radies no ivrita un nozīmē ‘sauss’, ‘sausums’. Bībelē Negevs ir izmantots kā apzīmējums virzienam uz dienvidiem.

Izraēlas ģeogrāfija
Āzijas tuksneši
Žūrenes ezers

Žūrenes ezers (arī Rogas ezers, Zurenes ezers, Žarenes ezers)  ir Aumeisteru ezeru grupā ietilpstošs ezers Valkas novada Zvārtavas pagasta dienvidrietumu daļā, uz dienvidaustrumiem no Garūļa, ar kuru savienots pa strautu.

Atsauces 

Valkas novada ezeri
Zvārtavas pagasts
Zvaigžņu ceļš: Bezgalība

"Zvaigžņu ceļš: Bezgalība" () ir 2016. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Džastins Lins. Tās scenārists ir Saimons Pegs. Šī ir 13. filma "Zvaigžņu ceļa" filmu sērijā. Šis ir turpinājums 2013. gada filmai "Tumsā: Zvaigžņu ceļš".

Filmā galvenās lomas atveido Džons Čo, Saimons Pegs, Kriss Pains, Zaharijs Kvinto, Zoja Saldana un Karls Urbans. Šī ir pēdējā "Zvaigžņu ceļa" filma, kurā Pāvela Čehova lomu attēlo Antons Jeļčins. Filmas pirmizrāde notika .

Ārējās saites 
 

2016. gada filmas
ASV filmas
Zvaigžņu ceļš
Žagatas (Kalncempju pagasts)

Žagatas, izloksnē Žogotas, ir ciems Alūksnes novada Kalncempju pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Kalncempjiem, 20 km no novada centra Alūksnes un 199 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V419.

Netālu atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis Žagatu senkapi.

Atsauces
Spoku mednieki

"Spoku mednieki" () ir 1984. gada amerikāņu zinātniskās fantastikas komēdija, kuras režisors ir Aivans Raitmans. Filmā galvenās lomas atveido Bills Marijs, Dens Ekroids, Sigurnija Vīvere un Harolds Reimis. Dens Ekroids un  Harolds Reimis ir arī filmas scenāristi.

Ārējās saites 
 

1984. gada filmas
ASV filmas
Jānis Gustsons

Jānis Gustsons (1906—1991) bija Latvijas PSR Tautas komisāru padomes Meža rūpniecības tautas komisārs, tad Mežrūpniecības ministrs (1940—1949). Līgatnes papīrfabrikas direktors (1959-1966), 17 latviešu komunistu vēstules atbalstītājs (1969).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1906. gadā Valmierā galdnieka Jāņa Gustsona ģimenē. Mācījās Krišjāņa Valdemāra jūrskolā, pēc kuras beigšanas strādāja par kravas kuģu stūrmani. 1936. gadā Jānis Gustsons organizēja kuģa matrožu streiku, prasot uzlabot darba apstākļus, par to atlaists no darba un bija spiests strādāt par ostas strādnieku. 1937. gadā iestājies Latvijas Komunistiskajā partijā (LKP), 1939. gada beigās tika kooptēts (pieaicināts) LKP CK sastāvā.

Pēc Latvijas okupācijas un pēc Latvijas inkorporācijas Padomju Savienībā iecelts par Latvijas PSR Meža rūpniecības tautas komisāru. 1941. un 1946. gadā viņš atkārtoti kļuva par PSRS Augstākās Padomes deputātu.

Nacionālkomunistu ietekmes laikā 1959. gada martā Jānis Gustsons tika iecelts par Līgatnes papīrfabrikas direktoru, šajā amatā viņš 1966. gadā pensionējās. Pēc PSRS sabrukuma kļuva zināms, ka viņš bijis viens no 1969. gadā uzrakstītās tā sauktās "17 latviešu komunistu vēstules" atbalstītājiem.

Perestroikas laikā Gustsons atsāka aktīvi piedalīties sabiedriskajā darbībā. 1988. gada 8. jūlijā viņš uzstājās Latvijas PSR Partijas vēstures institūta un Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures institūta zinātnisko padomju kopīga paplašinātajā sēdē ar savu skaidrojumu par 1940. gada okupācijas notikumiem. 1989. gada 28. jūlijā – ar Latvijas PSR Augstākās Padomes lēmumu viņu iekļāva komisijā, kas izvērtēja politiskās un tiesiskās sekas, kādas Latvijai izraisīja 1939. un 1940. gadā starp PSRS un Vāciju noslēgtās vienošanās.

Miris 1991. gada 29. aprīlī Līgatnē.

Atsauces 

1906. gadā dzimušie
PSKP biedri
Tautas Saeimas deputāti
Valmierā dzimušie
1991. gadā mirušie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar Sarkanās Zvaigznes ordeni apbalvotie
Gemini 11

Gemini 11 jeb Gemini XI bija ASV NASA programmas Gemini kosmosa kuģa Gemini pilotējams lidojums. Palaists 1966. gada septembrī. Veica trīs dienu lidojumu, kura laikā vairākkārt saslēdzās ar modificētu raķešpakāpi, tai skaitā savienojot abus objektus ar trosi; veiktas divas iziešanas kosmosā.

Apkalpe 
Kuģa Gemini apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublieru apkalpe:
 Nīls Ārmstrongs, komandējošais pilots
 Viljams Anderss, pilots

Lidojuma gaita 

Gemini 11 saslēgšanās mērķis Agena Target Vehicle GATV 5006 tika palaists 1966. gada 12. septembrī 13:05:01 UTC.
Gemini 11 tika palaists 100 minūtes vēlāk 14:42:26 UTC ar nesējraķeti Titan II GLV no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma LC-19.

Gemini 11 saslēgšanas ar GATV 5006 notika 94 minūtes pēc starta, 16:16 UTC. Kosmosa kuģis saslēdzās un atvienojās četras reizes (katrs kosmonauts to veica gan dienas gaismā gan ēnā). Pēc tam vēl pietika degvielas neplānotai piektajai saslēgšanās reizei.

13. septembrī 14:44 UTC Gordons sāka iziešanu kosmosā. Ar 30 m trosi Gemini tika savienots ar Agena Target Vehicle, lai vēlāk veiktu pasīvās stabilizācijas eksperimentu. Veicot šo darbu, Gordona skafandra dzesēšanas sistēma nespēja tikt galā ar uzdevumu, un aizsargstikls aizsvīda. Iziešana pārtraukta priekšlaicīgi. Darbības atklātā kosmosā ilga 33 minūtes.

14. septembrī 07:12:41 UTC ar GATV 5006 veikts 25 sekunžu manevrs, paaugstinot orbītas apogeju līdz 1374,1 km. Pēc diviem Zemes apriņķojumiem uz 22,5 sekundēm iedarbināts Agena dzinējs, atgriežot abu kosmisko aparātu kompleksu orbītā 287 × 304 km. Pēc 15:00 UTC Gemini 11 atvienojās no GATV 5006, paliekot sasaistīts ar trosi.
Pēc tam veikts pasīvās stabilizācijas eksperiments, ar Agena piesietu trosē uz leju (vērstu pret Zemi). Trose nenostiepās kā gaidīts, pēc Zemes gravitācijas gradienta. Savukārt izdevās radīt mākslīgo gravitāciju 0,00015 g, iedarbinot sāna dzinējus, tādējādi lēni rotējot abiem objektiem.

14. septembrī 16:15 UTC Gordons sāka 2 stundu 29 minūšu ilgu otro darbību atklātā kosmosā. Viņš neatstāju kuģi, bet tikai izliecās no lūkas, fotografējot Zemi, mākoņus un zvaigznes.

Nolaišanās notika 15. septembrī 13:59:35 UTC Atlantijas okeānā, 2,4 km no aprēķinātās nosēšanās vietas. Tā bija pirmā pilnībā automātiska, datora vadīta nolaišanās.

Iziešana atklātā kosmosā

Ārējās saites 

 Gemini-XI (11)  NASA
 On The Shoulders of Titans: A History of Project Gemini
 Gemini 11 Encyclopedia Astronautica

11
Šrīnagara

Šrīnagara (, Srī Nagar, Śrīnagar; , Sirī Nagar; ) ir pilsēta Indijā, Džammu un Kašmīras štata vasaras administratīvais centrs (ziemas aministratīvais centrs ir Džammu). Pilsēta atrodas Kašmīras ielejā. Pilsēta ir slavena ar saviem dārziem, mājām uz ūdens, kā arī ar kašmīriešu amatnieku izstrādājumiem.

Indijas pilsētas
In Your Eyes

In Your Eyes (Tavās acīs) ir dziesma, kuru izpildīja Niama Kavanaha 1993. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Tā pārstāvēja Īriju. Finālā dziesma ieguva 187 punktus un 1. vietu. 

Kavanaha ar dziesmu ieguva Īrijai otro uzvaru pēc kārtas. Iepriekšējā gadā uzvarēja īru dziedātāja Linda Mārtina ar dziesmu Why Me?, kuras autors ir Džonijs Logans — vienīgais cilvēks, kurš uzvarējis konkursā divas reizes. Arī 1994. gada konkursā uzvarēja Īrija, uzstādot Eirovīzijas rekordu ar vislielāko uzvaru pēc kārtas skaitu. Konkursā tā tika izpildīta 14. pēc kārtas, pēc zviedru dziedātājas Arvingarnas, pēc Īrijas uzstājās Luksemburgu pārstāvošā grupa Modern Times. Balsošanas beigās dziesma bija ieguvusi 187 punktus, gūstot uzvaru.

Šī dziesma bija vispārdotākais 1993. gada singls Īrijā. Lielbritānijas mūzikas topos tā sasniedza 24. pozīciju.

Niama Kavanaha atgriezās Eirovīzijas dziesmu konkursā 2010. gadā, iegūstot 23. vietu finālā.

Atsauces

Ārējās saites 
Informācija par dziesmu

Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāju dziesmas
Dziesmas angļu valodā
1993. gada singli
Īrijas Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas
1993. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas
Vaithorsa

Vaithorsa (, ) ir pilsēta Kanādas ziemeļrietumos, Jukonas administratīvais centrs. Tā ir Jukonas vienīgā pilsēta, kā arī lielākā apdzīvotā vieta pēc iedzīvotāju skaita. 2011. gadā Vaithorsā dzīvoja 23,3 tūkstoši iedzīvotāju. Tā atrodas Jukonas upes krastos, Aļaskas maģistrāles malā. Šī iemesla dēļ Vaithorsa ir nozīmīgs transporta mezgls. Attīstīta kalnrūpniecība (iegūst varu) un kokapstrāde. Vaithorsai bija liela nozīme Klondaikas zelta drudža laikā.

Galerija

Atsauces

Ārējās saites 

Kanādas pilsētas
Alfrēds Nurža

Alfrēds Nurža (1905—1943) bija Latvijas PSR Tautas komisāru padomes sociālās apdrošināšanas tautas komisārs (1940—1941).

Dzīves gājums 
Dzimis 1905. gadā Rīgā. 1925. gadā pabeidza Rīgas amatnieku skolu. 1930. gadā iestājies nelegālajā Latvijas Komunistiskajā partijā, bijis Centrālkomitejas loceklis (1940). Trīs reizes apcietināts un cietumā pavadījis vairāk kā četrus gadus. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 21. jūnijā atbrīvots no cietuma.
Pēc Latvijas inkorporācijas Padomju Savienībā iecelts par Latvijas PSR sociālās apdrošināšanas tautas komisāru (1940—1941).

Piedalījies Otrā pasaules kara kaujās kā Sarkanās armijas politdarbinieks, kritis 1943. gada 7. janvārī kaujā pie Staraja Rusas.

Atsauces 

1905. gadā dzimušie
PSKP biedri
Rīgā dzimušie
Tautas Saeimas deputāti
1943. gadā mirušie
Margareta Pervoznika

Margareta Pervoznika (; dzimusi kā Kovali ()  Čerņivcos) ir Rumānijas starptautiskā meistare šahā (1967).

Biogrāfija 
Piedzimusi tagadējās Ukrainas pilsētā Černovcos, kas līdz 1940. gadam ietilpa Rumānijas sastāvā. Viņas tēvs bijis rumānis, bet māte - poliete. Pēc tam, kad Sarkanā armija 1940. gadā Černovcus pievienoja Ukrainas PSR, Margareta tika atdalīta no ģimenes un ievietota bērnu namā, no kurienes viņu izglāba vecmāmiņa un pārcēla uz Rumāniju. Margaretas tēvs tika izsūtīts uz Sibīriju, kur gājis bojā, bet māte atgriezās mājās tikai pēc vairākiem ieslodzījumā Irkutskā pavadītiem gadiem.

Šahu iemācījusies spēlēt 1950. gados, bet 1960. gados kļuvusi par vienu no vadošajām Rumānijas šahistēm. Trīs reizes izcīnījusi medaļas Rumānijas sieviešu šaha čempionātā: zeltu (1962), sudrabu (1961) un bronzu (1960). 1967. gadā piedalījusies Pasaules šaha čempiones izcīņas cikla pretendentu turnīrā un ierindojusies 11. vietā. Pārstāvējusi Rumānijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (1963-1966). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (1966) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1967. gadā Pervoznikai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu. Pazīstama arī kā šaha trenere un korespondencšahiste. 1979. gadā Rumānijas izlases sastāvā ieguvusi 6. vietu Korespondencšaha olimpiādē.

Atsauces

Ārējās saites 

1936. gadā dzimušie
Čerņivcos dzimušie
Rumānijas šahisti
Galaca

Galaca (, ) ir pilsēta Rumānijas dienvidaustrumos, Galacas žudeca administratīvais centrs. Galaca ir lielākā ostas pilsēta Donavas krastos. Tā atrodas 80 km attālumā no Melnās jūras. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 306 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir astotā lielākā Rumānijas pilsēta. Tuvākā pilsēta ir Breila, kas atrodas 15 km uz dienvidiem no Galacas.

Rumānijas pilsētas
Vanderlejs Kordeiru di Lima

Vanderlejs Kordeiru di Lima (; dzimis ) ir bijušais Brazīlijas vieglatlēts, startējis maratonā.

Izcīnījis divas zelta medaļas Panamerikas spēlēs. Trīs reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (, , ). 2004. gadā Atēnās maratona distances laikā, Limam kā līderim veicot 35. km, viņam uzbruka īru priesteris Nīls Horans. Pēc brīža Limam atgriezties distancē palīdzēja skatītājs. Lima beigās izcīnīja bronzas medaļu. Vēlāk saņēmis Pjēra de Kubertēna medaļu.

 Lima iededza Olimpisko lāpu.

Ārējās saites 

1969. gadā dzimušie
Paranā dzimušie
Brazīlijas vieglatlēti
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Garo distanču skrējēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Stīvs Džobss (filma)

"Stīvs Džobss" () ir 2015. gada amerikāņu biogrāfiskā drāma. Filmas režisors ir Denijs Boils, scenārija autors Ārons Sorkins. Filma veidota pēc Valtera Aizeksona tāda paša nosaukuma grāmatas motīviem un Sorkina veiktajām intervijām. Filma ir sadalīta trīs daļās, kas ietver personālo datoru novatora un viena no Apple Inc. dibinātāja Stīva Džobsa dzīves četrpadsmit gadu posmu (1984—1998), katra filmas daļa ir veltīta kāda nozīmīga produkta izveidei — Apple Macintosh, NeXT Computer un iMac. Džobsa lomu tēlo Maikls Fasbenders, pārējās lomas atveido Keita Vinsleta, Sets Rogens, Ketrīna Voterstone, Maikls Stūlbargs un Džefs Danielss.

Filmas "Stīvs Džobss" pirmizrāde notika  Teluraidas kinofestivālā, bet Amerikas kinoteātros to sāka demonstrēt tikai tā paša gada 9. oktobrī, Latvijā — 27. novembrī. Keita Vinsleta par lomu šajā filmā ieguva Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu, par labāko scenāriju Sorkins ieguva Zelta globusa balvu. Fasbenders par galvenās lomas tēlojumu un Vinsleta par otrā plāna lomas tēlojumu tika nominēti 88. Kinoakadēmijas balvai.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2015. gada filmas
ASV filmas
Denija Boila filmas
Bigelow Expandable Activity Module

Bigelow Expandable Activity Module jeb BEAM ir ASV uzņēmuma Bigelow Aerospace izstrādāts izplešams orbitālās stacijas modulis. To finansē NASA programmā Advanced Exploration Systems. Modulis Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS) nogādāts 2016. gada aprīlī.

BEAM ir eksperimentāls modulis, ar to tiek pārbaudītas izplešamas dzīvojamās telpas tehnoloģijas. Tas nav apdzīvojams, un lūka tiek turēta aizvērta. Trīs līdz četras reizes gadā tas tiek atvērts, lai paņemtu gaisa un virsmu mikrobioloģiskos paraugus, nomainītu radiācijas monitorus, nolasītu sensoru datus.

Vēsture 
NASA piepūšamu kosmosā dzīvojamu telpu ideju apsvēra 1960. gados. 1990. gados tika izstrādāta izplešama moduļa TransHab koncepcija, bet šis projekts tika atcelts 2000. gadā. Privāts uzņēmums Bigelow Aerospace no NASA nopirka patentus, lai izveidotu privātu kosmisko staciju. 2006. un 2007. gadā Bigelow orbītā palaida demonstrācijas moduļus Genesis I un Genesis II.

NASA atsāka analizēt izplešama moduļa izgatavošanas iespējas. Tika izskatīti vairāki varianti, līdz pieņemts Bigelow piedāvājums. 2012. gada 20. decembrī NASA noslēdza līgumu ar Bigelow Aerospace par 17,8 miljoniem USD par Bigelow Expandable Activity Module moduļa izgatavošanu. Saslēgšanās mehānismu Common Berthing Mechanism par 2 miljoniem dolāru izgatavoja uzņēmums Sierra Nevada Corporation.

Lidojuma gaita 

BEAM orbītā tika palaists  20:43:32 UTC. Tas atradās kravas kuģa SpaceX CRS-8 Dragon nehermētiskā kravas sekcijā. Dragon SKS sasniedza 10. aprīlī.
16. aprīlī 06:15 UTC ar Canadarm2 no Dragon kravas nodalījuma tika izņemts BEAM. Tas pārvietots uz Tranquility moduļa aizmugurējo pieslēgvietu. Pieslēgšana pabeigta 09:36 UTC.

Pirmais mēģinājums moduli izplest notika 2016. gada 26. maijā. Process tika pārtraukts tad, kad konstatēts augstāks gaisa spiediens BEAM iekšienē nekā paredzēts, bet modulis bija izpleties tikai nedaudz. Tika secināts, ka 10 mēnešu laikā, kad moduļa palaišana kosmosā kavējās, auduma slāņi bija salipuši. 28. maijā BEAM tika izplests pilnībā. 
6. jūnijā Džefrijs Viljamss un Oļegs Skripočka atvēra moduļa lūku un devās tajā iekšā, lai savāktu gaisa paraugus un noņemtu sensoru datus.

Uzbūve 
BEAM ir veidots no divām metāla starpsienām, alumīnija struktūras un daudziem elastīgiem slāņiem, kurus atdala iekšējo ierobežotāju un kameru sistēma. Slāņi izgatavoti no dažādiem materiāliem, piemēram, vinila polimēra, oglekļa šķiedrām, kevlara. Modulim nav iluminatoru un tas nav paredzēts dzīvošanai. Tā masa ir 1413 kg. Saliktā stāvoklī tas ir cilindra formā 2,16 m augstumā un 2,36 m diametrā. Izplestā stāvoklī BEAM ir 4,01 m augstumā un 3,23 m diametrā. Tā iekšējais tilpums ir 16 m³.

Atsauces

Ārējās saites 
 BEAM Bigelow Aerospace
 BEAM NASA
 BEAM Gunter Dirk Krebs

Bigelow Aerospace
Starptautiskā kosmiskā stacija
Amaranti

Amaranti () jeb kaķastes ir viengadīgu amarantu dzimtas lakstaugu ģints. Ģintī ietilpst aptuveni 60 sugas. Dažas amarantu sugas kultivē kā krāšņumaugus. Radniecīgākie augi ir celozijas (Celosia). Amarantu nosaukums ir celies no grieķu vārda  (amarantos), kas nozīmē ‘nevīstošs’.

Latvijā ir sastopamas tikai 10 amarantu sugas, kas ir ievazātas no Ziemeļamerikas. Pastāvīgi atrodamas ne vairāk par piecām sugām. Latvijā var sastapt balto amarantu, balandu amarantu, astaino amarantu, liekto amarantu un dzeloņaino amarantu.

Sugu uzskaitījums 

 astainais amarants (Amaranthus caudatus, arī skarainais amarants)
 baltais amarants (Amaranthus albus)
 balandu amarants (Amaranthus blitoides)
 dzeloņainais amarants (Amaranthus spinosus)
 liektais amarants (Amaranthus retroflexus, arī atliektais amarants)
 trejkrāsu amarants (Amaranthus tricolor)
 zilganais amarants (Amaranthus blitum)
 Amaranthus acanthochiton
 Amaranthus acutilobus
 Amaranthus anderssonii
 Amaranthus arenicola
 Amaranthus australis
 Amaranthus bigelovii
 Amaranthus brownii
 Amaranthus californicus
 Amaranthus cannabinus
 Amaranthus chihuahuensis
 Amaranthus crassipes
 Amaranthus crispus
 Amaranthus cruentus
 Amaranthus deflexus
 Amaranthus dubius
 Amaranthus fimbriatus
 Amaranthus floridanus
 Amaranthus furcatus
 Amaranthus graecizans
 Amaranthus grandiflorus
 Amaranthus greggii
 Amaranthus hybridus
 Amaranthus hypochondriacus
 Amaranthus interruptus
 Amaranthus minimus
 Amaranthus mitchellii
 Amaranthus muricatus
 Amaranthus obcordatus
 Amaranthus palmeri
 Amaranthus polygonoides
 Amaranthus powellii
 Amaranthus pringlei
 Amaranthus pumilus
 Amaranthus scleranthoides
 Amaranthus scleropoides
 Amaranthus standleyanus
 Amaranthus thunbergii
 Amaranthus torreyi
 Amaranthus tuberculatus
 Amaranthus viridis
 Amaranthus watsonii
 Amaranthus wrightii

Atsauces 

Amarantu dzimta
Krāšņumaugi
Riteņbraukšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grupas brauciens vīriešiem

Vīriešu šosejas riteņbraukšanas grupas brauciena sacensības 2016. gada olimpiskajās spēlēs norisinājās 6. augustā, sākoties un noslēdzoties Kopakabanas fortā. Sacensībās uzvarēja Gregs Van Avermāts no Beļģijas.

Pirmssacensību favorīti 
Sacensību distances grūtības dēļ par medaļu favorītiem tika uzskatīti braucēji ar spējām braukt kalnā un labām prasmēm nobraucienos. Favorītu sarakstā bieži tika minēti Kriss Frūms, Alehandro Valverde, Vinčenco Nibali, Mihals Kvjatkovskis, Rui Košta un Romēns Bardē.

Distance
Vīriešu grupas brauciena distance bija 241,6 km gara. Tā sākās Kopakabanas fortā, tālāk virzoties uz rietumiem gar Ipanemas, Barras un Maripendi rezervāta pludmalēm pa krasta ceļiem 24,8 km Grumari apļa virzienā.  Pēc četriem apļiem Grumari sektorā (99,2 km no 241,5 km) distance virzījās austrumu virzienā pa tiem pašiem krasta ceļiem uz 25,7 km garo Vista Chinesa apli, kas bija jāveic trīs reizes  (77,1 km no 241,5), pēc tam finišējot Kopakabanas fortā. Kā visas sacensības olimpiskajās spēlēs, sportistus pavadīja kārtības sargi, lai norobežotu satiksmi un skatītājus. Šajās olimpiskajās spēlēs to veica Brazīlijas Federālā lielceļu policija (PRF).

Distances kartes

Rezultāti 

Olimpiskais grupas brauciens vīriešiem

Atsauces 

grupas brauciens
Sporta veidi 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
2016. gads riteņbraukšanā
Dāvids Golts

Dāvids Golts, pēc uzvārda maiņas Dāvids Zeltiņš (1867—1943) bija latviešu aktieris, grāmatizdevējs, sabiedrisks darbinieks. Tautas padomes biedrs no Latviešu Demokrātiskās partijas.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1867. gada 24. augustā Jērcēnu pagastā lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Ēveles draudzes skolā. 1892. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, Darbojās Andreja Jurjāna teātra trupā, vasarās uzstājās Arkādijas dārzā. Trupas vajadzībām sarakstīja lugas "Saites" (1897), "Apstākļu varā". 1897. gadā nopirka  grāmatu veikalu un lasāmbibliotēku Tērbatas ielā 20, Rīgā. 1903. gadā bija viens no Latviešu grāmatu tirgotāju un izdevēju biedrības dibinātājiem, šīs biedrības priekšsēdētājs (1912-1922). 

Pēc 1905. gada revolūcijas bija Anša Gulbja apgāda "Dzirciemnieki" ģenerālkomisionārs. Reakcijas laikā Pēterburgas tiesu palāta vairākkārt izskatīja sūdzības pret Goltu kā cenzūras konfiscēto iespieddarbu izdevēju.
1907. gadā kļuva par Rīgas Amatnieku Krājaizdevu sabiedrības rīkotājdirektoru. 

Pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā piedalījās Latviešu Demokrātiskās partijas atjaunošanā.  
1918. gada 17. novembrī ievēlēts par Tautas padomes locekli, kā Latvijas Demokrātiskās partijas pārstāvis uzstājās Latvijas valsts pasludināšanas aktā 18. novembrī.

1921.–1923. gadā kopā ar brālēnu Augustu Goltu darbojās izdevējdarbībā, 1923. gadā iegādājās A. Šnakenburga spiestuvi Mārstaļu ielā 5 un 1926. gadā izveidoja a/s "Golts un Jurjāns", kas pastāvēja līdz 1932. gadam.

Miris Vācu okupācijas laikā 1943. gada 16. martā, apbedīts Lielajos kapos.

Izdevējdarbība 
Golts apgādājis vairāk nekā 300 grāmatu, galvenokārt daiļliteratūru un kalendārus ("Vispārīgais Zobgala kalendārs" 1901.–1906., 1909.–1914., 1917., 1923.–1932.).
Nozīmīgākie Golta izdevumi: satīriskās dzejas antoloģija "Uz karstiem ķieģeļiem" (1904, sastādījis E. Treimanis–Zvārgulis), Plūdoņa sastādītā antoloģija "Dzejas pērles" (1–5, 1906), T. Zeiferta sastādītais almanahs "Jauna raža" (8–12, 1906–1910), A. Jesena sastādītā sērija "Jaunības bibliotēka" (1–14, 1908–1912), K. Skalbes "Emigranta dziesmas" (1909), Ļ.Tolstoja drāma "Tumsības vara" (1908, 1911), A.Deglava romāna "Rīga" pirmā daļa "Patrioti" (1912), Andrieva Niedras Kopoti raksti (1–10, 1925–1926), H. Senkeviča Kopoti raksti (1–24, 1930–1936).

Atsauces 

1867. gadā dzimušie
1943. gadā mirušie
Valmieras novadā dzimušie
Latviešu Demokrātiskās partijas politiķi
Tautas padomes locekļi
Latvijas uzņēmēji