joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ščecinas līcis

Ščecinas līcis (, ) ir Oderas estuāra līcis Polijas ziemeļrietumos un Vācijas ziemeļaustrumos. 

Līcī ietek Oderas upe un vairākas mazākas upes, bet ar Baltijas jūras Pomerānijas līci to savieno, no rietumiem - Pēneštroma (), Svina () un Dzivna (), izveidojot Ūzedomas un Volinas salas. Līcis iedalās Mazajā līcī (, ) rietumos un Lielajā līcī () austrumos. Starp 1874. un 1880. gadu, kad teritorija ietilpa Vācijas impērijas sastāvā, Svinas apkaimē tika izraksts kuģojams kanāls Ščecinas ostas vajadzībām, kas mūsdienās tiek saukts par Pjastu kanālu (). Rezultātā no Užedomas daļas izveidojās Karsiboras sala. Līča krastos atrodas Ščecina, Svinoujsce, Police, Volina, Nove Varpno Polijā un  Ikerminde, Ūzedoma Vācijā.

Ārējās saites

Polijas līči
Vācijas līči
Rietumpomožes vojevodiste
Mēklenburga-Priekšpomerānija
Vislas līcis

Vislas līcis (, ) ir sekls sājūdens Baltijas jūras līcis Polijas ziemeļaustrumos un Krievijas Kaļiņingradas apgabalā.

Līcī ietek Vislas attekas Nogata un Škarpava Polijas daļā, ka arī Pregoļa Krievijas daļā. No Gdaņskas līča to atdala Vislas strēle, bet tie savienojas caur Baltijskas šaurumu Krievijas pusē un, kopš 2022. gada - Vislas strēles kanālu Polijas pusē.

Kopš 13. gadsimta līcis atradās Vācu ordeņa valsts kontrolē, vēlāk Prūsijas hercogistes, Prūsijas Karaliste un Vācijas impērija. No 1466. līdz 1772. gadam līča rietumu daļa piederēja Karaļa Prūsijai. Pēc Pirmā pasaules kara rietumu daļa piederēja Dancigas brīvpilsētai, bet pēc Otrā pasaules līcis tika sadalīts starp Poliju un PSRS.

Līča krastos atrodas Elblonga, Tolkmicko, Police, Fromborka, Kriņica Morska Polijā un  Kaļiņingrada, Baltijska, Primorska Krievijā.

Ārējās saites

Polijas līči
Krievijas līči
Pomožes vojevodiste
Varmijas-Mazūrijas vojevodiste
Kaļiņingradas apgabals
Vladimirs Kolokoļcevs

Vladimirs Kolokoļcevs (; 1961) ir Krievijas policijas darbinieks, policijas ģenerālis. Krievijas Federācijas Iekšlietu ministrs (no 2012) un Krievijas Federācijas Drošības padomes pastāvīgais loceklis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1961. gada 11. maijā Ņižnijlomovā, Penzas apgabalā strādnieka ģimenē. Pēc dienesta Padomju armijā 1982. gadā sāka strādāt ārvalstu vēstniecību milicijas apsardzes vienībā Maskavā. Mācījās PSRS Iekšlietu ministrijas Augstākajā politiskajā skolā (1985—1989) Ļeņingradā, tad atgriezās darbā Maskavas milicijā un strādāja Kriminālizmeklēšanas departamentā. 2007. gada Kolokoļcevu iecēla par Orlas apgabala Iekšlietu pārvaldes vadītāju.

2009. gada septembrī viņš kļuva par Maskavas Galvenās iekšlietu pārvaldes priekšnieku milicijas ģenerālleitnanta dienesta pakāpē (2010). Kā Maskavas policijas priekšnieks Kolokoļcevs cita starpā bija atbildīgs par policijas operācijām protestu laikā pēc parlamenta vēlēšanām 2011. gadā. 2012. gada maijā Vladimirs Putins viņu iecēla par Krievijas Federācijas iekšlietu ministru.

1961. gadā dzimušie
Penzas apgabalā dzimušie
PSKP biedri
Krievijas politiķi
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Kurmis (filma)

"Kurmis" () ir 1970. gada Meksikas avangarda vesterna filma, kuras režisors, scenārija un mūzikas autors ir Alehandro Hodorovskis. Filmā galvenās lomas atveido Alehandro Hodorovskis, viņa dēls Bontiss Hodorovskis un Mara Lorensio.

Filma stāsta par noslēpumainu melnā tērptu strēlnieku, kurš, klīstot pa tuksnesi, sastop vairākus dīvainus tēlus. Filmā ir attēloti daudz sirreālu elementu, kā arī izmantoti kristietības un austrumu filofofijas simboli.

"Kurmis" pirmizrāde notika . Filma tika izrādīta galvenokārt pēc pusnakts, un tā ir ieguvusi kulta filmas statusu. "Kurmis" tika izvēlēta kā Meksikas kandidatūra par "Labāko filmu svešvalodā" 44. Kinoakadēmijas balvai, tomēr tā neiekļuva ārzemju filmu īsajā sarakstā.

Atsauces

Ārējās saites 

1970. gada filmas
Meksikas filmas
Sirreālisma filmas
Vesterni
Alehandro Hodorovska filmas
MFA Žalgiris-MRU

MFA "Žalgiris" () ir 2013. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Viļņas.

Šobrīd spēlē Lietuvas sieviešu futbola A līgas čempionātā.

Sasniegumi 
 Lietuvas sieviešu futbola A līga
 Čempioni (0) :

Sezonas

Sastāvs 2022 
 Atjaunots . 

 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 
 
 

 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD" 

 

 
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājas lapa  
  Feisbuka lapa 
 SOCCERWAY
 Kluba lapa vietnē lietuvosfutbolas.lt 

Vilnius
FC Hegelmann (sievietes)

FC "Hegelmann" () ir 2009. gadā dibināts Lietuvas futbola klubs no Kauņas. Dibināts 2009. gadā.

Sieviešu komanda tika izveidota 2022. gadā un iekļuva augstākajā līgā. Šobrīd spēlē Lietuvas sieviešu futbola A līgas čempionātā.

Sasniegumi 
 Lietuvas sieviešu futbola A līga
 Čempioni (0) :

Sezonas

Sastāvs 2022 
 Atjaunots .

Atsauces

Ārējās saites 
 [ Oficiālā mājas lapa]  
 Feisbuka lapa 
 SOCCERWAY
 Kluba lapa vietnē lietuvosfutbolas.lt 

Hegelmann
Pūslīšu grīslis

Pūslīšu grīslis () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama Eirāzijā, izklaidus sastopama Ziemeļamerikas rietumdaļā. Sastopama arī visā Latvijas teritorijā, zāļu purvos un mitrās pļavās, mitros krūmājos un visdažādāko ūdenstilpju krastos.

Apraksts 
Pūslīšu grīslis ir daudzgadīgs, 40-110 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augs ir dzeltenzaļš. Tā stublājs ir stāvs, raupjš un trīsšķautņains. Lapas ir 0,6-0,8 cm platas, mīkstas, plakanas, un to vidusdzīsla ir iegremdēta šaurā renesveida padziļinājumā. Lapu garums bieži pārsniedz ziedkopu. Lapu makstis ir sarkanīgas un šķeldrainas. Stublāja galotnē ir 1-3 vīrišķās vārpiņas, zem tām ir 1-3, nokarenas, retāk stāvas sievišķās vārpiņas. Augļa pūslītis ir spīdīgs, dzeltenzaļš, tas no vārpiņas ass atstāv slīpi. Segplēksne, kas ir mazliet īsāka nekā pūslītis, ir gaiši dzeltenbrūna, ar gari nosmailotu galu. Augļa pūslītis pakāpeniski pāriet divzobainā knābītī. Augļu gatavības laikā sievišķā vārpiņa ir mīksta un čaugana. Zied maijā un jūnija sākumā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Doktors Streindžs neprāta multivisumā

"Doktors Streindžs neprāta multivisumā" () ir 2022. gada ASV supervaroņu filma, kas balstīta uz Marvel Comics komiksiem par Doktoru Streindžu. Filmu veidojusi studija Marvel Studios un izplata kinokompānija Walt Disney Studios Motion Pictures. Šis ir turpinājums filmai "Doktors Streindžs" (2016) un 28. filma Marvel Cinematic Universe (MCU) filmu sērijā. Filmas režisors ir Sems Reimi, scenārija autors ir Maikls Voldrons, galveno lomu atveido Benedikts Kamberbačs, pārējās lomas atveido Elizabete Olsena, Čīvetels Edžiofors, Benedikts Vongs, Soutčī Gomesa, Maikls Stūlbargs un Reičela Makadamsa. Filmā Streindžs aizsargā Ameriku Čavesu (Gomesa), pusaudzi, kas spējceļot multivisumā, no Vandas Maksimovas (Olsena).

Filmas "Doktors Streindžs" režisoram u scenārija līdzautoram Skotam Deriksonam bija plāni par filmas turpinājumu uzreiz pēc filmas iznākšanas. Tiklīdz Benedikts Kamberbačs apstiprināja, ka atgriezīsies filmas turpinājumā, tā 2018. decembrī Deriksons parakstīja līgumu par atgriešanos režisora krēslā filmas turpinājumam. 2019. gada jūlijā paziņoja filmas nosaukumu un Elizabetes Olsenas piedalīšanos filmā. Tā paša gada oktobrī scenārija sarakstīšanai nolīga Džeidu Bārletu. Deriksons no režisora amata atkāpās 2020. gada janvārī, radošo domstarpību dēļ, un jau nākamajā mēnesī noslēdza sadarbības līgumus ar Maiklu Voldronu un Semu Reimi. Viņi filmai pievienoja šausmu žanra elementus, padarot Maksimovu par filmas antogonisti, turpinot viņas stāstu pēc seriāla WandaVision (2021) notikumiem. Filmēšana sākās 2020. gada novembrī Londonā, bet 2021. gada janvārī to apturēja sakarā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem. Filmēšana atsākās 2021. gada martā un ilga līdz aprīļa vidum Somersetā, Sarejā un Losandželosā.

Filmas "Doktors Streindžs neprāta multivisumā" pirmizrāde notika  Dolby teātrī Holivudā, bet ASV kinoteātros to sāka demonstrēt no 6. maija. Latvijā filmas pirmizrāde bija . Tās pasaules kases ienākumi ir vairāk nekā  ASV dolāru, padarot to par trešo ienesīgāko 2022. gada filmu. Filma saņēmusi galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes, kas slavē Sema Reimi režiju, vizuālos efektus, muzikālo pavadījumu un aktierspēli.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
ASV filmas
Marvel Cinematic Universe
Krkonoše

Krkonoše () jeb Karkonoše () ir Sudetu kalnu augstākā daļa Čehijas ziemeļos un Polijas dienvidrietumos. Kalnu augstākā virsotne ir 1603 metrus augstā Sņežka, kas atrodas uz Polijas - Čehijas robežas, ir augstākā virsotne Čehijā.

Kalnu Čehijas pusē izveidots Krkonošes nacionālais parks, bet Polijas pusē - Karkonošes nacionālais parks. Kopā tie veido starptautisku biosfēras rezervātu. Kalni ir populārs tūrisma objekts gan ziemas, gan vasaras sezonā. Kalnos atrodas Elbas upes iztece.

Galerija

Ārējās saites 

Liberecas apgabals
Hradeckrāloves apgabals
Lejassilēzijas vojevodiste
Čehijas kalnu grēdas
Polijas kalnu grēdas
UNESCO Biosfēras rezervātu pasaules tīkls
Grīšļi

Grīšļi () ir apjomīga ģints grīšļu dzimtā. Šī ģints satur vairāk nekā 2000 augu sugu, kas parasti tiek klasificētas vienvārpu, vienādvārpu un dažādvārpu grupās.

Latvijā ir sastopamas vairāk nekā 70 grīšļu sugu:

 Agrais grīslis (Carex praecox),
 Aireņu grīslis (Carex loliacea),
 Akotainais grīslis (Carex atherodes),
 Apaļvārpu grīslis (Carex globularis),
 Aslapu grīslis (Carex echinate),
 Attālinātais grīslis (Carex distans),
 Attālvārpu grīslis (Carex remota),
 Augstais grīslis (Carex elata),
 Bālganais grīslis (Carex pallescens),
 Blusu grīslis (Carex pulicaris),
 Brūnganais grīslis (Carex brunnescens),
 Buksbauma grīslis (Carex buxbaumii),
 Ciņu grīslis (Carex cespitosa),
 Devela grīslis (Carex davalliana),
 Divmāju grīslis (Carex dioica),
 Divputekšņlapu grīslis (Carex diandra),
 Divrindu grīslis (Carex disticha),
 Divsēklu grīslis (Carex disperma),
 Dižmeldru grīslis (Carex pseudocyperus),
 Dūkstu grīslis (Carex limosa),
 Dzeltenais grīslis (Carex flava),
 Dzelzszāle (Carex nigra),
 Ēdera grīslis (Carex serotina),
 Hartmaņa grīslis (Carex hartmanii),
 Hosta grīslis (Carex hostiana),
 Iesirmais grīslis (Carex cinerea),
 Kalnu grīslis (Carex montana),
 Knābja grīslis (Carex rhynchophysa),
 Krasta grīslis (Carex riparia),
 Krastmalas grīslis (Carex acutiformis),
 Kūdrāja grīslis (Carex heleonastes),
 Lapsu grīslis (Carex vulpine),
 Ligērijas grīslis (Carex ligerica),
 Lodvārpu grīslis (Carex pilulifera),
 Makenzija grīslis (Carex mackenziei),
 Makstainais grīslis (Carex vaginata),
 Matainais grīslis (Carex pilosa),
 Matveida grīslis (Carex capillaris),
 Mazziedu grīslis (Carex pauciflora),
 Meža grīslis (Carex sylvatica),
 Otruba grīslis (Carex otrubae),
 Pagarinātais grīslis (Carex elongata),
 Palu grīslis (Carex paupercula),
 Pavasara grīslis (Carex caryophyllea),
 Pēdveida grīslis (Carex rhizina),
 Pirkstainais grīslis (Carex digitata),
 Pleznveida grīslis (Carex ornithopoda),
 Pūkainais grīslis (Carex hirta),
 Pūkaugļu grīslis (Carex lasiocarpa),
 Pūslīšu grīslis (Carex vesicaria),
 Reihenbaha grīslis (Carex reichenbachii),
 Sāres grīslis (Carex panicea),
 Satuvinātais grīslis (Carex appropinquate),
 Šaurlapu grīslis (Carex stenophylla),
 Skandināvijas grīslis (Carex scandinavica),
 Skarainais grīslis (Carex paniculate),
 Slaidais grīslis (Carex acuta),
 Smiltāja grīslis (Carex arenaria),
 Tievsakņu grīslis (Carex chordorrhiza),
 Tūbainais grīslis (Carex tomentosa),
 Ūdens grīslis (Carex aquatilis),
 Uzpūstais grīslis (Carex rostrata),
 Vara grīslis (Carex muricata),
 Vārpainais grīslis (Carex contigua),
 Virsāja grīslis (Carex ericetorum),
 Vizuļu grīslis (Carex brizoides),
 Zaķu grīslis (Carex leporina),
 Zemais grīslis (Carex supina),
 Zemienes grīslis (Carex demissa),
 Zilganais grīslis (Carex flacca),
 Zvīņaugļu grīslis (Carex lepidocarpa).

Atsauces
Ujara

Ujara () ir pilsēta Krievijas Krasnojarskas novadā, Ujaras rajona administratīvais centrs. Municipālajā struktūrā veido municipālo veidojumu «Ujaras pilsēta», kur ir vienīgā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Austrumsajānu priekškalnēs Ujarkas upes krastos 132 km uz austrumiem no novada centra Krasnojarskas.

Vēsture 
Pirmā apdzīvotā vieta Ujarkas krastos dibināta 1760. gadā (pēc citiem datiem — 1734. gadā). Ujarskas (Уярская) ciems izauga pateicoties ieceļotājiem no mūsdienu Latvijas, Ukrainas, Pievolgas un Orlas apgabala teritorijām un 1874. gadā te dzīvoja 1060 cilvēki. 19. gadsimta beigās Transsibīrijas dzelzceļa līnijā uzbūvēja Ujarskas staciju, ko 1897. gadā pārdēvēja par Oļginu (Ольгино), bet vēlāk — par Kļukvennuju (Клюквенная). Pakāpeniski Ujarskas ciems un stacijas ciemati izplešoties apvienojās un 1934. gadā tos apvienoja Ujaras pilsētciematā, kuram 1944. gadā piešķīra pilsētas statusu. Pēc Otrā pasaules kara pilsētā uzbūvēja vairākus ražošanas uzņēmumus, apkārtnē brūnogļu ieguve.

2022. gada maijā pilsētu nopostīja taigas ugunsgrēks — nodega vairāk kā 200 mājas.

Atsauces

Ārējās saites 

Krasnojarskas novada pilsētas
Krievijas pilsētas
Nikolajs Trubačovs

Nikolajs Trubačovs (dzimis ) ir futbola treneris ar Ukrainas pilsonību, bijušais PSRS futbolists un tiesnesis, dzimis Molotovā (Permā), PSRS.

Latvijā zināms kā Valmiera GLASS VIA treneris 2018. gada sezonā.

Atsauces
Aļiks Kārkliņš

Aļiks Kārkliņš (dzimis , miris ) bija Latvijas futbolists, futbola treneris.

Atsauces
Frantic

Frantic ir 1988. gada ASV un Francijas neo-noir trillera filma, kuras režisors ir Romans Polaņskis. Filmā galvenās lomas atveido Harisons Fords, Betija Baklija, Džons Mahonijs un Emanuela Senjē.

Filma ir par ķirurgu Ričardu Vokeru (Fords), kurš ar savu sievu Sondru (Baklija) ierodas Parīzē, lai apmeklētu medicīnas konferenci. Kad Ričards viesnīcas numurā iznāk no dušas, viņš konstatē, ka viņa sieva ir pazudusi.

Frantic pirmizrāde notika . Filma neguva finansiālos panākumus, tās kopējiem ienākumiem sasniedzot 17,6 miljonus ASV dolārus pie 20 miljonu budžeta. Neskatoties un to, filma bija kritiski veiksmīga. Vairāku kritiķu vērtējumā Frantic ir viena Polaņska labākajām filmām.

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gada filmas
ASV filmas
Francijas filmas
Warner Bros. filmas
Romana Polaņska filmas
21 grams

"21 grams" () ir 2003. gada ASV psiholoģiskā drāmas filma, kuras režisors ir Alehandro Gonsaless Injaritu. Filmā galvenās lomas atveido Šons Penns, Naomi Votsa, Benisio del Toro, Melisa Leo un Šarlote Geinsbūra. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "Mīla — kuce" (Amores perros, 2000) un pirms "Bābele" (2006).

Šausmīgs negadījums saved kopā smagi slimu matemātikas profesoru, sērojošu māti un izbijuši cietumnieku, kurš pievērsies reliģijai. Filmā savijas kopā vairākas sižeta līnijas nelineārā izkārtojumā.

"21 grams" pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma guva gan finansiālus, gan kritiskus panākumus. Kritiķi īpaši uzslavēja Injaritu režiju Giljermo Arrjagas scenāriju, kā arī Votsas un del Toro aktierspēli. Abi tika nominēti Amerikas Kinoakadēmijas balvai attiecīgi kategorijās Labākā aktrise" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Alehandro Gonsalesa Injaritu filmas
Vinstons Rīds

Vinstons Viremu Rīds (, dzimis ) ir Jaunzēlandes futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Jaunzēlandes futbola izlases dalībnieks.

10 gadu vecumā pārcēlies uz Dāniju, kur sācis savu futbolista karjeru. No 2005. līdz 2010. gadam spēlējis Dānijas komandā Midtjylland. Vēlāk pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai West Ham United, kur pavadījis 12 sezonas. Ticis izīrēts arī MLS komandai Sporting Kansas City un Anglijas čempionāta komandai Brentford.

Jaunzēlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā un 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Jaunzēlandes futbolisti
Jaunzēlandes izlases futbolisti
West Ham United F.C. spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Nikolā Ruā

Nikolā Ruā (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2019. gada Ruā pārstāv NHL komandu Vegasas "Golden Knights". Ruā 2015. gada NHL drafta 4. kārtā, ar kopējo 96. numuru izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".

2017–18. gada sezonā debitējis Karolīnas "Hurricanes" rindās. 2019. gadā ticis aizmainīts uz Vegasas "Golden Knights".

Ticis iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Vegasas "Golden Knights" spēlētāji
Kvebekā dzimušie
Dosons Mersers

Dosons Mersers (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Mersers spēlē NHL komandā Ņūdžersijas "Devils".

Kanādas hokeja izlases rindās ieguvis zelta medaļu 2020. gada Pasaules čempionātā junioriem, kā arī sudraba medaļu 2021. gada čempionātā. Ticis iekļauts izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Džošs Andersons

Džošs Andersons (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Andersons pārstāv NHL komandu Monreālas "Canadiens". Andersonu 2012. gada NHL drafta 4. kārtā, ar kopējo 95. numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets".

Kolumbusas "Blue Jackets" rindās debitējis 2014–15. gada sezonā. 2020. gadā Andersons tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens".

Ticis iekļauts Kanādas hokeja izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kolumbusas "Blue Jackets" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Gustavs Dāvis Grigals

Gustavs Dāvis Grigals (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2022) Grigals pārstāv NCAA komandu Aļaskas "Nanooks".

2015.–16. gada sezonā debitējis HK Rīga komandā Jaunatnes hokeja līgā, kur pavadījis divas sezonas. 2017.–18. gada sezonā spēlējis NAHL komandā Šrīvportas "Mudbugs". Kopš 2018. gada spēlē NCAA komandā Aļaskas "Nanooks".

Grigals tika iekļauts Latvijas hokeja izlases sastāvam 2019. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

 Eliteprospects profils 

1998. gadā dzimušie
Latvijas hokejisti
Rīgā dzimušie
Oleksandrs Miščenko

Oleksandrs Miščenko (; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu diplomāts.

Biogrāfija 
Dzimis 1964. gada 24. augustā. 1985. gadā absolvēja Doneckas Augstāko militāri politisko inženiertehnisko karaspēka un sakaru karaspēka skolu, kas nosaukta armijas ģenerāļa O. O. Epiševa vārdā. 1995. gadā absolvēja Ļvivas Nacionālās universitātes Juridisko fakultāti. Viņš runā krievu, poļu, angļu un turku valodās.

No 1985. līdz 1989. gadam dienēja armijā.

No 1989. līdz 1993. gadam bija Ļvivas Nacionālās universitātes Starptautiskās sadarbības katedras vadītājs.

No 1996. līdz 2000. gadam bija Ukrainas ģenerālkonsuls Stambulā, Turcijā. No 2000. līdz 2001. gadam bija Ārlietu ministrijas Konsulārā departamenta vadītāja vietnieks, Konsulārā dienesta departamenta direktora vietnieks un Ukrainas Ārlietu ministrijas Konsulārā un juridiskā atbalsta nodaļas vadītājs. No 2001. līdz 2002. gadam bija Ukrainas vēstniecības Polijā padomnieks-sūtnis. No 2002. līdz 2003. gadam bija Ukrainas Ārlietu ministrijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks. No 2003. līdz 2004. gadam bija Ukrainas pagaidu pilnvarotais lietvedis Austrālijā. No 2004 2005. gadam bija Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Austrālijā. No 2005 līdz 2008. gadam bija Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Turcijā. No 2008. līdz 2011. gadam bija Ukrainas Ārlietu ministrijas IV teritoriālā departamenta direktors (Ukrainas attiecības ar Centrālās, Austrumeiropas, Dienvidaustrumeiropas, Dienvidkaukāza un Turcijas valstīm). No 2011. līdz 2018. gadam bija Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Azerbaidžānā.

Kopš 2019. gada O. Miščenko ir Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Latvijā.

Diplomātiskais rangs 

 Ukrainas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks (2009. gada decembris).

Ģimene 
Sieva — Miroslava Miščenko, ģimenē aug meita.

Piezīmes 

1964. gadā dzimušie
Ukraiņi
Diplomāti
Ķēniņa Zālamana raktuves

"Ķēniņa Zālamana raktuves" () ir angļu rakstnieka Raidera Hegarda piedzīvojumu romāns, kas atsevišķā grāmatā izdots 1885. gadā.

Grāmatas izdevumi un ekranizējumi 
Grāmata ir vismaz divas reizes izdota latviešu valodā (1971. un 2013. gadā). Romānam ir arī vairāki ekranizējumi: 1937. gada melnbaltā filma ar Sedriku Hārdviku galvenajā lomā, 1950. gada filma ar Stjuartu Greindžeru galvenajā lomā, 1985. gada filma ar Ričardu Čemberlenu galvenajā lomā un 2004. gada televīzijas seriāls ar Patriku Sveiziju galvenajā lomā.

Sižets 
Romānā darbojas četri galvenie varoņi: Alans Kvotermeins — galvenais varonis, ziloņu mednieks, sers Henrijs Kērtiss — spēkavīrs, izglītots cilvēks, kurš meklē savu pazudušo brāli, kapteinis Guds un viņu kalps Ambopa. Grāmatā Alans Kvotermeins tiek uzaicināts piedalīties sera Henrija Kērtisa pazudušā brāļa meklēšanā, kurš, šķiet, devies uz teiksmām apvītajām ķēniņa Zālamana raktuvēm. Ja izdotos tās atrast, kapteinis Guds un Alans Kvotermeins varētu sadalīt visus iegūtos dārgumus.

Romāna sarakstīšana un izdošana 
Raiders Hegards romānu uzrakstīja, pateicoties piecu šiliņu derībām ar savu brāli, kurš teica, ka nevar uzrakstīt uz pusi tik labu romānu kā Roberta Luisa Stīvensona "Bagātību sala" (1883). Raiders Hegards grāmatu sarakstīja salīdzinoši īsā laikā, aptuveni sešās nedēļās. Kad grāmatu pēc vairākiem noraidījumiem beidzot izdeva, tas kļuva par gada vislabāk pārdoto romānu, un iespiedējiem bija grūti pietiekami ātri saražot kopijas.

Atsauces 

Romāni angļu valodā
Dmitrijs Gordons

Dmitrijs Gordons (krievu: Дмитрий Ильич Гордон) jeb Dmitro Hordons (ukraiņu: Дмитро Ілліч Гордон; dzimis ) ir ukraiņu žurnālists, TV raidījumu vadītājs, blogeris, politiķis, mūziķis un uzņēmējs. Avīzes Бульвар Гордона galvenais redaktors (1995-2019), tiešsaistes izdevuma ГОРДОН dibinātājs, divu YouTube Zelta pogu ieguvējs par viņa YouTube kanālu Дмитрий Гордон un В гостях у Гордона abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu. Bijis arī Kijivas pilsētas domes deputāts (2014-2016).

Savas žurnālista karjeras laikā Gordons ierakstījis vairāk nekā 1100 intervijas ar slaveniem politiķiem, māksliniekiem, dzejniekiem, rakstniekiem, režisoriem, sabiedriskiem darbiniekiem, sportistiem, utt.

Biogrāfija 
Dmitrijs Gordons dzimis 1967. gada 21. oktobrī Kijivā ebreju ģimenē. Tēvs Iļja Gordons (dzimis 1936. gada 7. decembrī) ir būvinženieris, māte Mina Gordona (1939. gada 10. aprīlī – 2018. gada 31. maijā) bija inženiere-ekonomiste. Dmitrijs ir vienīgais bērns ģimenē.

Viņš ir mācījies Kijivas 205. un 194. skolās. Pēc Gordona teiktā, trešajā klasē viņš pasniedza stundas pēc skolotāja lūguma un atzīmēja klases žurnālā klasesbiedrus. Piektajā klasē viņš rakstīja vēstules 100 māksliniekiem ar lūgumu nosūtīt viņam savas fotogrāfijas ar autogrāfu. No 100 adresātiem viņam atbildēja divi: dziedātāji Leonīds Utjosovs un Josifs Kobzons. Skolu pabeidza 15 gadu vecumā, pēc tam mācījās eksternātā.

1983. gadā viņš iestājās Kijevas Būvniecības institūta PGS (Rūpniecības un civilās inženierijas) fakultātē. Visi pieci studiju gadi, saskaņā ar paša Gordona memuāriem, bija milzīgas mokas, jo viņš nedarīja sev tīkamu darbu.

Trešā kursa beigās viņš tika iesaukts armijā un dienēja divus gadus: vispirms mācību vienībā Novgorodas apgabala Medvedas ciemā, no kurienes viņš atgriezās kā jaunākais seržants, un pēc tam netālu no Ļeņingradas, Lugas pilsētas apkaimē, operatīvi taktisko raķešu spēkos.

Viņš atgriezās no armijas kā PSKP biedra kandidāts, taču, vīlies kompartijā, atteicās tajā iestāties.

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālais Facebook konts
 Oficiālais Twitter konts
 Oficiālais VKontakte konts
 Oficiālais Telegram konts
 Interneta izdevuma GORDON Telegram konts
 Oficiālais YouTube konts
 В гостях у Гордона YouTube konts
 Oficiālais Instagram konts

Ukrainas žurnālisti
Ukrainas ebreji
Kijivā dzimušie
Blogeri
Maikls Gembons

Sers Maikls Džons Gembons (, dzimis ) ir īru-angļu aktieris. Pazīstams ar savu aktierspēli gan uz skatuves, gan ekrānā, viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem Īrijas un Lielbritānijas aktieriem.

Gembons savu aktiera karjera sāka, mācoties pie angļu aktiera Lorensa Olivjē. Savā vairāk nekā sešu gadu desmitu ilgajā aktiera karjerā Gembons ir saņēmis vairākas balvas, tai skaitā trīs Olivjē balvas, divas Ekrāna aktieru ģildes balvas un četras BAFTA kino balvas. Starptautisku atpazīstamību ieguvis, attēlojot Baltusu Dumidoru Harija Potera filmu sērijā no 2004. līdz 2011. gadam, aizvietojot Ričardu Herisu.

Savu kinodebiju piedzīvojis 1965. gada filmā "Otello", kurā viņš tēloja kopā ar Olivjē un Megiju Smitu. Tēlojis arī Pītera Grīneveja kriminālfilmā "Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais" (1989), Iana Softlija drāmā The Wings of the Dove (1997), Maikla Manna drāmā "Savējais" (The Insider, 1999), Roberta Oltmena mistērijas filmā "Gosforda parks" (2001), Maikla Epteda drāmā Amazing Grace (2006), Toma Hūpera drāmā "Karaļa runa" (2010), Dastina Hofmana komēdijā "Kvartets" (Quartet, 2012) un Stīvena Frīrsa drāmā "Viktorija un Abduls" (2017). Piedalījies arī Vesa Andersona filmās "Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū" (2004) un "Lieliskais Lapsas kungs" (2009).

1998. gada Gembons tika iecelts par bruņinieka kārtā. 2015. gadā viņš beidza savu teātra aktiera karjeru atmiņas zuduma dēļ, taču turpina attēlot lomas uz ekrāna.

Atsauces

Ārējās saites 

1940. gadā dzimušie
Īru kinoaktieri
Angļu kinoaktieri
BAFTA televīzijas balvas ieguvēji
Arvils Bergmanis

Arvils Bergmanis (dzimis ) ir latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Bergmanis pārstāv NCAA komandu Aļaskas "Nanooks".

Karjera 
2016–17. gada Latvijas čempionāta sezonā debitējis HK Kurbads rindās, kur kļuvis par Latvijas čempionu. Nākamās trīs sezonas spēlējis Jaunatnes hokeja līgas komandā HK Rīga, pēdējā no tām esot komandas kapteinim. 2019–20. gada sezonā nospēlējis arī 3 spēles Rīgas "Dinamo" komandā. 2021. gadā ar Rīgas "Olimp" otro reizi kļuvis par Latvijas čempionu. 2021. gadā pārcēlies uz ASV un pievienojies jau vairāku latviešu pārstāvētajai Aļaskas "Nanooks" komandai NCAA līgā.

Ticis iekļauts Latvijas hokeja izlases sastāvam 2022. gada Pasaules čempionātam.

Ārējās saites 

 Eliteprospects profils 

1999. gadā dzimušie
Latvijas hokejisti
HK Kurbada spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Latvijas čempioni hokejā
Rīgā dzimušie
Viļenica

Viļenica ir viena no vecākajām tūristu alām pasaulē. Tas atrodas blakus Lokevas ciemam Sežanas pašvaldībā karsta plato Slovēnijas dienvidrietumos.

1633. gadā īpašnieks grāfs Petačs alu nodeva Lokevas draudzes pārziņā. Viņš arī noteica, ka pagastam var būt ienākumi no ekskursijām alā gida pavadībā – tātad vietējie uzskata, ka viņu ala tūrismā darbojas jau gandrīz 400 gadus.

Alu 1778. gadā apmeklēja austriešu dabas pētnieks Baltazars Ake, un ir saglabājušies dati par vairākām karaliskām vizītēm: Neapoles un Sicīlijas karalis Ferdinands (1790), imperators Leopolds II. (1790 un 1791), imperators Francis I (1816), Saksijas karalis Frederiks II. (1836) utt.

Līdz 19. gadsimta vidum Viļenica bija pazīstama kā skaistākā, lielākā un apmeklētākā ala kaļķakmens plakankalnē. Sen pamesta, tas atkal atdzīvojās 1963. gadā, kad par to parūpējās Sežanas alas biedrība. Biedrības biedri brīvajā laikā pamazām atjaunoja celiņus un iekārtoja elektrisko apgaismojumu. Apmeklētājiem Viļenica ir aprīkota un izgaismota 450m garumā.

Ala savulaik ļoti rosināja apmeklētāju iztēli, un vietējie iedzīvotāji uzskatīja, ka tajā dzīvo labas fejas. Tā Viļenica ieguva savu nosaukumu.  Alā ir atklātas arheoloģiskās paliekas no vēlā akmens laikmeta līdz bronzas laikmetam.

1980. gadā alā sāka organizēt slovēņu rakstnieku vakarus, bet no 1986. gada Viļenicas Starptautiskais literārais festivāls - visas Eiropas dzejnieku un rakstnieku tikšanās. Šajā pasākumā tiek pasniegta Viļenicas Starptautiskā (Centrāleiropas) balva literatūrā, proti, Viļenicas Lielā balva un Kristāla Viļenicas balva.

Atsauces

Ārējās saites 

Slovēnijas alas
Jasins Ēlics

Jasins Ēlics (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2018. gada Ēlics pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Minhenes "Red Bull".

Vācijas hokeja līgā debitējis Nirnbergas "Ice Tigers" komandā, kur pavadījis astoņas sezonas. 2018—19. gada sezonā četrus mačus nospēlējis AHL komandā Stoktonas "Heat", bet sezonas vidū noslēdzis līgumu ar Minhenes "Red Bull".

Vācijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis sudraba medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī piecos Pasaules čempionātos.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Vācijas hokejisti
Nirnbergas "Ice Tigers" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Bavārijā dzimušie
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Šimons Nemecs

Šimons Nemecs (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Nemecs pārstāv Slovākijas Ekstralīgas komandu HK Nitra. 2022. gada NHL draftā Nemecu ar kopējo otro numuru izvēlējās Ņūdžersijas "Devils".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2021. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

2004. gadā dzimušie
Slovākijas hokejisti
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Peters Čerešņāks

Peters Čerešņāks (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2016. gada Čerešņāks pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu HC Škoda Plzeň. Čerešņāku 2011. gada NHL drafta 6. kārtā, ar kopējo 172. numuru izvēlējās Ņujorkas "Rangers".

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandās HK Dukla Trenčín un HK Orange 20, Ontārio hokeja līgas komandā Pīterboro "Petes" un Čehijas Ekstralīgas komandā HC Vitkovice.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2014. un 2017. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Slovākijas hokejisti
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Trenčīnas apgabalā dzimušie
Mislavs Rosandičs

Mislavs Rosandičs (, dzimis ) ir Horvātijā dzimis slovāku hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2020. gada Rosandičs spēlē Čehijas Ekstralīgas komandā HC Bílí Tygři Liberec.

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandā HC '05 Banská Bystrica, KHL komandā Bratislavas "Slovan" un Čehijas Ekstralīgas komandās HC Mountfield un HC Vitkovice.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2021. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Slovākijas hokejisti
Slovākijas Ekstralīgas čempioni
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Zagrebā dzimušie
Bratislavas "Slovan" spēlētāji
Milošs Romans

Milošs Romans (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2020. gada Romans pārstāv Čehijas Ekstralīgas komandu HC Oceláři Třinec. Romanu 2018. gada NHL drafta 4. kārtā, ar kopējo 122. numuru izvēlējās Kalgari "Flames".

Iepriekš spēlējis Rietumu hokeja līgas komandā Vankūveras "Giants".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2021. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Slovākijas hokejisti
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Žilinas apgabalā dzimušie
Beskidi

Beskidi (,  , , ,  ) ir Karpatu kalnu daļa, kas stiepjas no Čehijas ziemeļaustrumiem un Slovākijas ziemeļrietumiem, cauri Polijai un Ukrainas Aizkarpatu apgabalam, nosacīti uz ziemeļiem no Tatriem. Kalnu augstākā virsotne ir 1 725 metrus augstā Babja Gura Mazpolijas vojevodistē. 

Kalni stiepjas austrumu-rietumu virzienā apmēram 600 kilometru garumā un 50-70 kilometru platumā. Tie iedalās Rietumu Beskidos (Čehijā, Slovākijā, Polijā), Centrālajos Beskidos (Polijā un Slovākijā) un Austrumu Beskidos (lielākoties Ukrainā).

Galerija

Ārējās saites 

Slovākijas kalnu grēdas
Polijas kalnu grēdas
Ukrainas kalnu grēdas
Čehijas kalnu grēdas
Sņežka

Sņežka (, , vēsturiski ) ir kalnu virsotne Krkonošes kalnos uz Polijas un Čehijas robežas. Tā ir augstākā virsotne Čehijā, Krkonošes kalnos un Sudetos. Kalna abās nogāzēs ierīkoti nacionālie parki — Krkonošes nacionālais parks Čehijā un Karkonošes nacionālais parks Polijā. Kalns ir populārs tūrisma objekts.

Šņežka ir viens no vecākajiem kalnu tūrisma centriem Eiropā. Pirmā rakstītās ziņas par uzkāpšanu kalnā ir no 1456. gada, kad to izdarīja kāds Venēcijas tirgotājs, meklēdams dārgakmeņus. Drīz pēc tam kalnā izveidojās pirmās kalnraču kopienas, kas ieguva varu, dzelzi un arsēnu. Kalna virsotnē ir viarākas būves, to skaitā 1665. gadā celtā Sv. Labrenča kapela un 1974. gadā uzceltais restorāns. No Pecas pie Sņežkas ciema Čehijā uz kalna virsotni ierīkots pacēlājs.

Ārējās saites 

 Sņežka summitpost.org

Čehijas kalni
Polijas kalni
Patriks Ribārs

Patriks Ribārs (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Ribārs pārstāv KHL komandu Minskas "Dinamo".

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandās Bratislavas "Slovan", HK Orange 20 un SHK 37 Piestany, Čehijas Ekstralīgas komandā Mountfield HK, AHL komandā Grandrepidsas "Griffins" un Somijas hokeja līgas komandā Oulu "Kärpät".

Slovākijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kā arī 2018. un 2019. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Slovākijas hokejisti
Bratislavas "Slovan" spēlētāji
Minskas "Dinamo" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Trnavas apgabalā dzimušie
Edoardo Aņjelli (1892)

Edoardo Aņjelli (; 1892. gada 2. janvāris – 1935. gada 14. jūlijs) bija itāļu uzņēmējs un rūpnieks, kā arī galvenais ģimenes akciju turētājs Itālijas automašīnu kompānijā Fiat.

Dzimis Veronā, viņš bija automašīnu kompānijas Fiat dibinātāja Džovanni Aņjelli dēls. 1919. gada 5. jūnijā apprecējās ar itāļu aristokrāti Donnu Virdžīniju Burbonu del Monte (1899–1945), kas bija meita Karlo del Montem, di Sanfaustino princim, un viņa Kentuki dzimušai sievai Džeinai Kempbelai.

Ģimene 
Aņjelli bija septiņi bērni:

 Klāra (1920-2016, prinča Tassilo zu Fürstenberg sieva, prinča Egona fon Fīrstenberga un princeses Iras fon Fērstenbergas māte)
 Džanni (1921–2003)
 Susanna (1922–2009), grāfa Urbano Ratacci sieva
 Marija Sole Aņjelli (dzimusi 1925. gadā)
 Kristiana (1927), grāfa Brandolīno Brandolīni d'Adda sieva
 Džordžo Aņjelli (1929–1965)
 Umberto (1934–2004)

Aņjelli vecākais dēls Džanni Aņjelli bija Fiat vadītājs no 1966. līdz 2003. gadam un padarīja uzņēmumu par nozīmīgāko Itālijā un vienu no lielākajiem automašīnu ražotājiem Eiropā. Aņjelli meita Susanna Agnelli ir pirmā sieviete, kas bijusi Itālijas ārlietu ministre. Viņa mazdēls Andrea, Umberto dēls, pašlaik ir Juventus FC priekšsēdētājs.

Sports 
Kā Itālijas futbola giganta Juventus prezidents no 1923. līdz 1935. gadam Aņjelli bija viens no nozīmīgākajiem vīriem Vecās lēdijas vēsturē un tas, kuram var piedēvēt atzinību par Turīnas komandas pārveidošanu par panākumiem bagātāko Itālijas futbola klubu.

Nāve 
Aņjelli gāja bojā lidmašīnas avārijā 1935. gada 14. jūlijā, kad viņš atgriezās no Forte dei Marmi ar sava tēva hidroplānu Savoia-Marchetti SM.80, kuru pilotēja Arturo Ferrarins, esot ceļā uz Dženovu. Hidroplāna pludiņi atsitās pret dreifējošu koka stumbru, izraisot lidmašīnas apgāšanos. Agnelli nomira pēc dzenskrūves sitiena pa pakausi; Ferrarins netika ievainots.

Atsauces 

 Marco Ferrante, Casa Agnelli, Mondadori, 2007,
 Džankarlo Galli, Gli Agnelli, il tramonto di una dinastia, Mondadori, Edizione 2003,
 Alans Frīdmens, Agnelli un Itālijas varas tīkls, Mandarin Paperback (Octopus Publishing Gr.), Londona, 1988.
 Angiolo Silvio Ori, Storia di una dinastia - Gli Agnelli un la Fiat, redaktors Riuniti, Roma, 1996
 Marina Ripa di Meana un Gabriella Mecucci, Virdžīnija Agneli, Argelato (BO), Minerva Edizioni, 2010,
 Gigi Moncalvo, Agnelli segreti, Vallecchi, 2012,
 Gustavo Mola di Nomalio, Gli Agnelli. Storia e genealogia di una grande famiglia piemontese dal XVI secolo al 1866, Torino, Centro Studi Piemontesi, 1998,
1935. gadā mirušie
1892. gadā dzimušie
Deniss Malgins

Deniss Malgins (, dzimis ) ir Šveices hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Malgins pārstāv Nacionālās līgas komandā ZSC Lions. Malginu 2015. gada NHL drafta 4. kārtā, ar kopējo 102. numuru izvēlējās Floridas "Panthers".

Iepriekš Malgins ir spēlējis NHL komandās Floridas "Panthers" un Toronto "Maple Leafs", AHL komandā Springfīldas "Thunderbirds" un Nacionālās līgas komandā Lausanne HC.

Šveices hokeja izlases sastāvā Malgins ir piedalījies 2017. gada Pasaules čempionātā un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Šveices hokejisti
Floridas "Panthers" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Alekss Nedeļkovičs

Aleksandrs Nedelkovičs (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Nedelkovičs pārstāv NHL komandu Detroitas "Red Wings". Nedelkoviču 2014. gada NHL drafta 2. kārtā, ar kopējo 37. numuru izvēlējās Karolīnas "Hurricanes".

2016–17. gada sezonā debitējis Karolīnas "Hurricanes". Spēlējis arī Šarlotas "Checkers" komandā AHL.

Ārējās saites 

1996. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Ohaio dzimušie
Gumumeldri

Gumumeldri () ir grīšļu dzimtas ģints, kura savvaļā ir sastopama gandrīz visos kontinentos.

Gumumeldru ģintī ir atzītas šādas sugas:

 Bolboschoenus caldwellii (V.J.Cook) Soják,
 Bolboschoenus capensis (Burm.f.) Holub,
 Bolboschoenus fluviatilis (Torr.) Soják,
 Bolboschoenus glaucus (Lam.) S.G.Sm.,
 Bolboschoenus grandispicus (Steud.) Lewej. & Lobin,
 Bolboschoenus laticarpus Marhold, Hroudová, Ducháček & Zákr,
 Bolboschoenus maritimus (L.) Palla in W.D.J.Koch, - Jūrmalas gumumeldrs,
 Bolboschoenus medianus (V.J.Cook) Soják,
 Bolboschoenus nobilis,
 Bolboschoenus novae-angliae (Britton) S.G.Sm,
 Bolboschoenus planiculmis (F.Schmidt) T.V.Egorova,
 Bolboschoenus robustus (Pursh) Soják,
 Bolboschoenus schmidii (Raymond) Holub,
 Bolboschoenus stagnicola (Raymond) Soják.,
 Bolboschoenus yagara (Ohwi) Y.C.Yang & M.Zhan.

Atsauces
Un tavu māti arī

"Un tavu māti arī" () ir 2001. gada Meksikas drāmas filma, kuras režisors ir Alfonso Kuarons. Filmā galvenās lomas atveido Maribela Verdū, Gaels Garsija Bernals un Djego Luna.

Filma ir pieaugšanas stāsts par diviem pusaudžiem, kuri kādās kāzās iepazīstas ar vecāko meiteni Luisu un uzaicina viņu doties kopīgā ceļojumā uz slepenu pludmali.

"Un tavu māti arī" pirmizrāde notika . Filma bija gan komerciāli, gan kritiski veiksmīga. Filma kopumā nopelnīja 33,6 miljonus ASV dolārus pie 5 miljonu budžeta. Filma ieguva labākā scenārija balvu Venēcijas kinofestivālā. Tā tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs", kā arī Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
Meksikas filmas
Alfonso Kuarona filmas
Drāmas
Pasaules čempionāts starptautiskajā dambretē sievietēm

Pasaules čempionāts starptautiskajā dambretē sievietēm ir ikgadējas sacensības, kas notiek Pasaules dambretes federācijas (FMJD) paspārnē. Pirmais čempionāts notika 1973. gadā Amsterdamā, Nīderlandē. Tajā uzvarēja PSRS pārstāve Jeļena Mihailovska, kura uzvarēja piecas reizes pēc kārtas. Kopš 1981. gada čempionāts tiek rīkots reizi divos gados, un starplaikos čempione savu titulu aizstāv mačā. Čempionāts notiek pēc apļveida sistēmas. Visvairāk titulu ir Latvijas dambretistei Zojai Golubevai - 15. Kopš 1999. gada pasaules čempionāti notiek ar saīsinātu spēles laiku - ātrspēles formātā, bet kopš 2013. gada ātrās dambretes formātā (rapidā). Pašreizējā pasaules čempione ir krieviete Matrjona Nogovicina (1. tituls).

Mačs par pasaules čempiones titulu 
Pasaules čempionāts notiek reizi divos gados, nepāra gados. Mačs par pasaules čempiones titulu notiek nākamā (pāra) gadā pēc pasaules čempionāta. Ja titula īpašniece paliek nemainīga, tad mačā piedalās čempione un otro vietu ieguvušā sportiste. Ja titula īpašniece ir mainījusies, tad mačā piedalās jaunā un bijusī pasaules čempione.

Klasiskā dambrete

Ātrā dambrete (Rapids)

Ātrspēle

Skatīt arī 
 Pasaules čempiones simtlauciņu dambretē
 Eiropas čempionāts starptautiskajā dambretē sievietēm

Atsauces

Ārējās saites 
Results in database KNDB
World Championships Women 1973-2011
World Championships Blitz

Pasaules čempionāti starptautiskajā dambretē
Niklass Frimans

Niklass Frimans (, dzimis ) ir Somijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Frimans spēlē Somijas hokeja līgas komandā Hemēnlinnas HPK.

Iepriekš Frimans ir spēlējis Somijas hokeja līgas komandās Turku TPS un Jiveskiles JYP, kā arī KHL komandā Helsinku "Jokerit".

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis zelta medaļu 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
SM līgas čempioni
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Felipi Melu

Felipi Melu de Karvaļu (, dzimis ) ir Brazīlijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Melu pārstāv Brazīlijas A sērijas komandu Fluminense.

Savu karjeru sācis Brazīlijas A sērijas komandās Fluminense, Cruzeiro un Grêmio. 2005. gadā pārcēlies uz Spāniju, kur spēlējis Mallorca, Racing Santander un Almería. 2008–09. gada sezonu pavadījis Itālijas komandā ACF Fiorentina, bet nākamajā sezonā par 25 miljoniem eiro pievienojies Juventus. Pēc divām sezonām Juventus, Melu pievienojās Turcijas komandai Galatasaray, kuras rindās izcīnījis trīs Superlīgas čempionu titulus. Vēlāk spēlējis Itālijas komandā Internazionale, bet 2017. gadā atgriezies Brazīlijā.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Flamengo

 Campeonato Carioca: 2001
 Copa dos Campeões: 2001

Cruzeiro

 Brazīlijas A sērija: 2003

Galatasaray

 Turcijas Superlīga: 2011–12, 2012–13, 2014–15
 Turcijas kauss: 2013–14, 2014–15
 Turcijas Superkauss: 2012, 2013, 2015

Palmeiras

 Copa Libertadores: 2020, 2021
 Brazīlijas A sērija: 2018
 Copa do Brasil: 2020
 Campeonato Paulista: 2020

Fluminense

 Campeonato Carioca: 2022

Brazīlija

 FIFA Konfederāciju kauss: 2009

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Brazīlijas futbolisti
Brazīlijas izlases futbolisti
ACF Fiorentina spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Stambulas "Galatasaray" spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Elanu

Elanu Blumers (, dzimis ) ir Brazīlijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, bijis Brazīlijas futbola izlases dalībnieks.

Savu spēlētāja karjeru sācis Santos komandā. 2005. gadā pārcēlies uz Eiropu, kur sešus gadus pavadījis Ukrainas Premjerlīgas komandā Shakhtar Donetsk, Anglijas Premjerlīgas komandā Manchester City un Turcijas Superlīgas komandā Galatasaray. 2011. gadā atgriezies Santos. Spēlējis arī Flamengo un Indijas komandā Chennaiyin.

Brazīlijas futbola izlases sastāvā uzvarējis 2007. gada Copa América. Spēlējis arī 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Santos

 Brazīlijas A sērija: 2002, 2004
 Campeonato Paulista: 2011, 2012, 2015, 2016
 Copa Libertadores: 2011

Shakhtar Donetsk

 Ukrainas Premjerlīga: 2004–05, 2005–06
 Ukrainas Superkauss: 2005

Flamengo

 Campeonato Carioca: 2014

Chennaiyin

 Indijas Superlīga: 2015

Brazīlija

 Copa América: 2007
 FIFA Konfederāciju kauss: 2009

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Brazīlijas futbolisti
Brazīlijas izlases futbolisti
Brazīlijas futbola treneri
Manchester City F.C. spēlētāji
Stambulas "Galatasaray" spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Maskava — trešā Roma

Maskava — trešā Roma () ir 15. gadsimtā Maskavas kņazistē radusies teoloģiska un politiska ideoloģija par Maskavu kā Romas impērijas kristīgo mantinieci. Saskaņā ar to, Romas impērijas galvaspilsēta Roma bija pirmā „Roma”, Austrumromas impērijas galvaspilsēta Konstantinopole — otrā „Roma”, bet Maskavai esot lemts kļūt par trešo un pēdējo „Romu”.

Atsauces 

Krievu nacionālisms
Magnuss fon Šepings

Magnuss Frīdrihs fon Šepings (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu muižnieks un politiķis. Bornsmides, Lambārtes (1833 – 1834) un Greizdarbes muižas īpašnieks, Krievijas impērijas slepenpadomnieks.

Dzimis Bornsmindes muižas īpašnieka, pēdējā Kurzemes landtāga landmaršala Dītriha Ernsta fon Šepinga ģimenē. Krievijas militārajā dienestā no 1799. gada līdz 1804. gada, kad atvaļinājās pulkveža dienesta pakāpē. Vēlāk pildīja galma kambarsulaiņa. No 1815. gada pildīja Asignāciju bankas padomes locekļa un vekseļu kantora direktora pienākumus.

Ārējās saites 
Magnuss Frīdrihs fon Šepings BBLD 

Vācbaltieši
Pikadilli laukums

Pikadilli laukums () ir laukums centrālajā Londonā, Vestminsteras Vestendas rajonā. Tas ir viens no dzīvākajiem Londonas laukumiem un viens no tās simboliem.

Laukums tika izveidots 1819. gadā. savienojot Rīdžentstrītu ar Pikadilli ielu. Mūsdienās laukumā savienojas 6 ielas, bez Rīdžentstrītas un Pikadilli arī Šaftsberija avēnija, Heimārketa, Koventristrīta un Glāshaustrīta. Laukums ir tuvu Vestendas galvenajiem Vestendas iepirkšanās un izklaides centriem un pats kļuvis par vienu no Londonas tūrisma objektiem. Sevišķi pazīstama ir ar reklāmām noklātā ēka laukuma ziemeļu pusē, kā arī laukumā esošā Šaftsberija memoriālā strūklaka ar skulptūru, kas attēlo sengrieķu dievu Anterosu, kas londoniešu vidū gan zināms kā Erots. Alfreda Džilberta veidotā skulptūra radīta 1893. gadā un ir pirmā pasaulē, kas veidota no alumīnija. Ap laukumu atrodas vairākas ievērojamas celtnes, to starpā Londonas paviljons (London Pavilion) un Criterion teātris. Britu teiciens it's like Piccadilly Circus ("te ir kā Pikadilli laukumā") apzīmē pārpildītas vietas vai pasākumus.

Ārējās saites 

Celtnes un būves Londonā
Laukumi Lielbritānijā
Soho

Soho () ir Londonas rajons Vestminsteras Vestendā. Līdz 1854. gada holēras epidēmijai Soho bija aristokrātu rajons, bet kopš 19. gadsimta vidus tas kļuva par vienu no Londonas slavenākajiem izklaides, naktsdzīves un modes rajoniem.

Lielāko daļu no 20. gadsimta Soho rajons bija arī Londonas seksa industrijas centrs, kā arī britu kino rūpniecības centrs. Tomēr, sākot no 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem, notika rajona ģentrifikācija un tagad tā lielā mērā ir dārgu restorānu un modes veikalu vieta. Soho Oldkomptonstrīta ir viena no Londonas zināmākajiem geju ciematiem. Uz dienvidiem no Soho atrodas Londonas Čainatauna. Uz rietumiem no Soho atrodas greznais Meifēras rajons.

Ārējās saites 
 
 

Londona
Timi Zajcs

Timi Zajcs (; dzimis  Ļubļanā) ir Slovēnijas tramplīnlēcējs. 2022. gada ziemas olimpisko spēļu zelta un sudraba medaļu ieguvējs Slovēnijas komandas sastāvā.

Pasaules kausā debitējis 2018. gadā, izcīnījis divas individuālās uzvaras Pasaules kausa posmos. 2022. gada Pasaules čempionātā lidojumos ar slēpēm Vikersundā, Norvēģijā izcīnīja zelta medaļu komandu sacensībās un sudrabu individuāli. 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā T. Zajcs ieguva medaļas abās komandu sacensībās: zelta medaļu Slovēnijas jauktajā komandā un sudraba medaļu vīriešu komandas sastāvā.

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Ļubļanā dzimušie
Slovēnijas tramplīnlēcēji
Slovēnijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Tramplīnlēcēji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki tramplīnlēkšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki tramplīnlēkšanā
Stērlingas pils

Stērlingas pils () ir viduslaiku pils Skotijas centrālajā daļā, Stērlingas pilsētā. Tā ir viena no lielākajām un svarīgākajām Skotijas pilīm un atvērta apmeklētājiem.

No trim pusēm to norobežo klinšu kraujas. Kaut arī pils rakstos zināma no 12. gadsimta sākuma, lielākā daļa saglabājušos celtņu ir no 15. līdz 17. gadsimtam. Līdz Skotijas karalistes pievienošanai Lielbritānijai pils bija viena no svarīgākājām Skotijas karaļu rezidencēm. Šeit kronēti vairāki Skotijas karaļi, to starpā Marija Stjuarte 1542. gadā, vairāki šeit dzimuši un/vai miruši. Pils piedzīvojusi vismaz astoņus aplenkumus.

Ārējās saites 

Pilis Lielbritānijā
Skotija