1954. gads

1954. () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris:
 PSRS pārtrauca pieprasīt kara reparācijas no Austrumvācijas.
 par Eiroparlamenta prezidentu tika iecelts Alčide de Gasperi.
 13. janvāris — izžuva Jandzi upe.
 14. janvāris — Hudson Motor Car Company apvienojās ar Nash-Kelvinator Corporation, izveidojot American Motors Corporation.
 21. janvāris :
 pirmā atomzemūdene USS Nautilus, tika nolaista ūdenī Grotonā, Konektikutā ASV
 ASV, Apvienotās Karalistes, Francijas un PSRS ārlietu ministri tikās Berlīnes konferencē.

Februāris 
 18. februāris — pirmā saientoloģijas baznīca tika atvērta Losandželosā, ASV.
 25. februāris — pulkvežleitnants Gamāls Abdels Nāsers kļuva par Ēģiptes premjerministru.

Marts 
 1. marts — ASV paziņoja, ka veikušas ūdeņraža bumbas izmēģinājumu Bikini atolā Klusajā okeānā.
 12. marts — Somijā un Vācijā oficiāli beidzās karastāvoklis.
 13. marts — Vjetmiņi sāka uzbrukumu franču spēkiem pie Djen Bjen Fu (Dien Bien Phu).
 23. marts — Vjetmiņi ieņēma Djen Bjen Fu lidlauku, daļēji izolējot franču spēkus.
 25. marts — PSRS atzina Austrumvācijas suverenitāti, atstājot padomju bruņotos spēkus valstī.

 Aprīlis 
 3. aprīlis — PSRS sūtnis Kanberā lūdza un saņēma politisko patvērumu Austrālijā.
 14. aprīlis — oficiāli apstiprināts pašreizējais Austrālijas karogs.

 Maijs 
 7. maijs — kauja pie Djen Bjen Fu beidzās ar franču sakāvi.

 Jūnijs 
 4.—13. jūnijs — Dienvidslāvijā notika Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm.
 17. jūnijs — militārais apvērsums Gvatemalā.
 27. jūnijs — Obņinskā, PSRS tika atklāta pasaulē pirmā atomelektrostacija.

 Jūlijs 
 21. jūlijs — Ženēvas konferencē Vjetnama tika sadalīta Ziemeļvjetnamā un Dienvidvjetnamā.

 Septembris 
 8. septembris — Bankokā, Taizemē tika nodibināta Dienvidaustrumāzijas aizsardzības līguma organizācija (Southeast Asia Treaty Organization, SEATO).
 14. septembris — PSRS veica kodolizmēģinājumu sprādzienu.

 Oktobris 
 11. oktobris — Vjetmiņi pārņēma kontroli visā Ziemeļvjetnamā.
 12. oktobris — apstiprināts pašreizējais Somālijas karogs.
 18. oktobris — Texas Instruments laida pārdošanā pirmo tranzistoru radio.
 23. oktobris — Rietumvācija iestājās NATO.
 31. oktobris — Alžīrijas neatkarības karš: Alžīrijas Nacionālā atbrīvošanās fronte sāka sacelšanos pret Francijas varu.

 Novembris 
 1. novembris — Alžīrijas neatkarības karš: alžīriešu kaujinieki uzbruka franču armijas militārajām būvēm, armijas un policijas posteņiem.
 14. novembris — Muhameds Nadžibs tika atstādināts no Ēģiptes prezidenta amata, Gamāls Abdels Nāsers ieņēma viņa amatu.

 Decembris 
 24. decembris — Laosa ieguva neatkarību no Francijas.

 Nezināms datums 
 izveidota Kambodžas Nacionālā banka.

 Dzimuši 
Janvāris
 21. janvāris — Tomass de Mezjērs (Thomas de Maizière), vācu politiķis
Februāris
 7. februāris — Dīters Bolens (Dieter Bohlen), vācu dziedātājs
 12. februāris — Filips Cimmermanis (Philip Zimmermann), ASV kriptogrāfs
 15. februāris — Mets Greinings (Matt Groening), ASV animators, TV producents, rakstnieks
 18. februāris — Džons Travolta (John Travolta), ASV aktieris
 23. februāris — Viktors Juščenko (Віктор Ющенко), Ukrainas politiķis
 26. februāris — Redžeps Tajips Erdogans (Recep Tayyip Erdoğan), Turcijas premjerministrs
Marts
 1. marts — Rons Hauards (Ron Howard), ASV kinorežisors
 4. marts — Fransuā Fijons (François Fillon), Francijas premjerministrs
 5. marts — Žuans Lorensu (João Lourenço), Angolas prezidents
 18. marts — Džeimss Reilijs (James Reilly), ASV kosmonauts
Aprīlis
 7. aprīlis — Džekijs Čans (Jackie Chan), ķīniešu aktieris
 30. aprīlis — Džeina Kempione (Jane Campion), Jaunzēlandes kinorežisore
Maijs
 8. maijs — Džons Maikls Talbots (John Michael Talbot), ASV katoļu mūks, mūziķis
 16. maijs — Davids Viljamss (Dafydd Williams), ASV kosmonauts
Jūnijs
 15. jūnijs — Džims Beluši (Jim Belushi), ASV aktieris, mūziķis, dziedātājs un komiķis
 19. jūnijs — Ketlīna Tērnere (Kathleen Turner), amerikāņu aktrise
 20. jūnijs — Ilans Ramons (Ilan Ramon), Izraēlas pirmais kosmonauts (miris 2003. gadā)
Jūlijs
 17. jūlijs — Angela Merkele (Angela Merkel), Vācijas kanclere
 17. jūlijs — Dž. Maikls Stražinskis (J. Michael Straczynski), ASV scenārists
 27. jūlijs — Filips Alio (Philippe Alliot), franču Formula 1 pilots
 28. jūlijs — Ugo Čavess (Hugo Chavez), Venecuēlas prezidents (miris 2013. gadā)
 30. jūlijs — Gregorijs Karls Džonsons (Gregory Carl Johnson), ASV kosmonauts
Augusts
 4. augusts — Anatolijs Kinahs (Анатолій Кінах), Ukrainas politiķis
 16. augusts — Džeimss Kemerons (James Cameron), kanādiešu kinorežisors
 27. augusts — Dereks Vorviks (Derek Warwick), angļu sacīkšu braucējs
 30. augusts — Aleksandrs Lukašenko (Аляксандр Лукашэнка), Baltkrievijas prezidents
Septembris
 18. septembris:
 Takao Doi (土井隆雄), japāņu kosmonauts
 Stīvens Pinkers (Steven Pinker), ASV publicists
 21. septembris — Šindzo Abe (Shinzo Abe), 90. Japānas premjerministrs (miris 2022. gadā)
Oktobris
 23. oktobris — Ans Lī (李安), Taivānā dzimis amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents
Novembris
 14. novembris — Kondolīza Raisa (Condoleezza Rice), ASV valsts sekretāre
 15. novembris — Aleksandrs Kvasņevskis (Aleksander Kwaśniewski), Polijas prezidents
 24. novembris:
 Emirs Kusturica (Емир Кустурица; Emir Kusturica), serbu kinorežisors no Bosnijas un Hercegovinas
 Lindsijs Andersons (Lindsay Anderson), britu mākslas un dokumentālo filmu režisors un kinokritiķis (miris 1994. gadā)
Decembris
 18. decembris — Rejs Liota (Ray Liotta), ASV aktieris
 25. decembris — Enija Lenoksa (Annie Lennox), britu dziedātāja
 28. decembris — Denzels Vašingtons (Denzel Washington), ASV aktieris, scenārists, režisors un producents
 31. decembris:
 Antons Jore (Anton Joore), nīderlandiešu futbolists un treneris
 Sergejs Sidorskis (Сяргей Сідорскі), Baltkrievijas premjerministrs

 Miruši 
 2. februāris — Hella Vuolijoki (Hella Maria Wuolijoki), somu rakstniece, dramaturģe (dzimusi 1886. gadā)
 12. februāris — Dziga Vertovs (Дзига Вертов), PSRS dokumentālā kino režisors (dzimis 1896. gadā)
 14. februāris — Anrī Lorāns (Henri Laurent), franču paukotājs (dzimis 1881. gadā)
 7. marts — Otto Dīlzs (Otto Diels), vācu ķīmiķis (dzimis 1876. gadā)
 14. marts — Hanness Meiers (Hannes Meyer), šveiciešu arhitekts (dzimis 1889. gadā)
 20. aprīlis — Omērs Božendrs (Omer Beaugendre), franču riteņbraucējs (dzimis 1883. gadā)
 28. aprīlis — Leons Zuo (Léon Jouhaux), Francijas strādnieku kustības līderis (dzimis 1879. gadā)
 14. maijs — Heincs Guderians (Heinz Wilhelm Guderian), vācu ģenerālis (dzimis 1888. gadā)
 25. maijs — Roberts Kapa (Robert Capa), Ungārijas ebreju izcelsmes ASV fotogrāfs (dzimis 1913. gadā)
 7. jūnijs — Alans Tjūrings (Alan Turing), angļu matemātiķis (dzimis 1912. gadā)
 25. jūnijs — Alfrēds Čalks (Alfred Chalk), angļu futbolists (dzimis 1874. gadā)
 13. jūlijs — Frīda Kalo (Frida Kahlo), meksikāņu gleznotāja (dzimusi 1907. gadā)
 14. jūlijs — Hasinto Benavente (Jacinto Benavente), spāņu rakstnieks (dzimis 1866. gadā)
 3. augusts — Kolete (Colette), franču rakstniece (dzimusi 1873. gadā)
 19. augusts — Alčide de Gasperi (Alcide De Gasperi), itāļu politiķis (dzimis 1881. gadā)
 18. septembris — Johanness Drosts (Johannes Drost), nīderlandiešu peldētājs (dzimis 1880. gadā)
 6. oktobris — Jehuda Leibs Ašlags (רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג), ebreju kabalists (dzimis 1884. gadā)
 16. oktobris — Diksons Bordmens (Dixon Boardman), ASV vieglatlēts (dzimis 1880. gadā)
 27. oktobris — Franko Alfāno (Franco Alfano), itāļu komponists (dzimis 1875. gadā)
 3. novembris — Anrī Matiss (Henri Matisse), franču mākslinieks (dzimis 1869. gadā)
 4. novembris — Denjels Hortons (Daniel Horton), ASV vieglatlēts (dzimis 1879. gadā)
 13. novembris — Evalds fon Kleists (Ewald von Kleist), vācu feldmaršals (dzimis 1881. gadā)
 19. novembris — Jūliuss Kerners (Julius Körner), vācu airētājs, olimpiskais čempions (dzimis 1870. gadā)
 28. novembris — Enriko Fermi (Enrico Fermi), itāļu fiziķis (dzimis 1901. gadā)
 1. decembris — Viljams Hoits (William Hoyt), ASV vieglatlēts (dzimis 1875. gadā)
 18. decembris — Rejs Liota (Ray Liotta), ASV aktieris (miris 2022. gadā)
 21. decembris — Žils De Bišops (Jules De Bisschop''), beļģu airētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs un trīskārtējs Eiropas čempions (dzimis 1879. gadā)