joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pavlo Skoropadskis

Pavlo Skoropadskis (, 1873—1945) bija ukraiņu ģenerālleitnants un politiķis, Ukrainas valsts hetmanis (1918).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1873. gada 3. maijā Vīsbādenē atvaļināta pulkveža Petro Skoropadska ģimenē.
Mācījās Pēterburgas Pāžu korpusā (1886—1893), pēc tam dienēja Kavaliergardu pulkā (1893—1904). Piedalījās Krievu — japāņu karā kā grāfa Kellera adjutants, pēc viņa nāves bija ģenerāļa Nikolaja Lineviča adjutants.
Pēc kara beigām turpināja dienestu Kavaliergvardu pulkā, 1910. gadā kļuva par 20. Somijas dragūnu pulka komandieri, 1911. gadā par leibgvardes kavalērijas pulka komandieri, 1912. gadā paaugstināts ģenerālmajora pakāpē un ieskaitīts Krievijas imperatora Nikolaja II svītā.

Pirmā pasaules kara laikā komandēja 1. gvardes kavalērijas divīzijas brigādi (1914) un 5. kavalērijas divīziju (1915). 1916. gada janvārī paaugstināts par ģenerālleitnantu un 1. gvardes kavalērijas divīzijas komandieri, 1917. gada janvārī par 34. armijas korpusa komandieri.

Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada augustā ģenerālis Skoropadskis sadarbojās ar Ukrainas Centrālo Radu un pēc Ukrainas autonomijas pasludināšanas savu korpusu pārveidoja par 1. Ukraiņu korpusu. Visukrainas Brīvo kazaku kongresā 6. oktobrī viņu ievēlēja par ģenerālo atamanu, novembrī viņam pakļautās ukraiņu karaspēka daļas novērsa lielinieku uzbrukumu Kijivai. Pēc konflikta ar Ukrainas Centrālo Radu viņš 29. decembrī atkāpās no Ukrainas armijas vadības.

Pēc tam, kad pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas Vācijas un Austroungārijas karaspēki okupēja Ukrainu, 1918. gada 29. aprīlī Visukrainas zemturu kongresā ģenerāli Skoropadski ievēlēja par visas Ukrainas hetmani. Viņš veica valsts apvērsumu, atlaida Ukrainas radu un pasludināja Ukrainas Valsts nodibināšanu.

Pēc Novembra revolūcijas un Vācijas kapitulācijas 1918. gada decembrī Simona Petļuras vadītās Ukrainas direktorijas karaspēks ieņēma Kijivu un Skoropadskis 14. decembrī atteicās no varas.
1919. gada sākumā viņš devās bēgļu gaitās uz Vāciju un dzīvoja Berlīnē, kur darbojās ukraiņu emigrantu organizācijās.

Otrā pasaules kara beigās bēga no Berlīnes uz Bavāriju, kur 1945. gada 16. aprīlī vilciena bombardēšanas laikā pie Rēgensburgas tika ievainots un 26. aprīlī mira Metenes klostera slimnīcā.

Atsauces

Ārējās saites 

1873. gadā dzimušie
1945. gadā mirušie
Krievijas virsnieki
Ukrainas vēsture
Hesenē dzimušie
Psycho-Pass

Psycho-Pass (, Saiko Pasu, saukts arī "Psihopāta pase") ir 2012. gada japāņu zinātniskās fantastikas anime seriāls, kuru veidojusi kompānija Production I.G. Seriālu ir režisējuši Naojoši Shiotani un Katsujuki Motohiro. Scenārija autors ir Gens Urobuči. Anime veidotāji ir iedvesmojušies no vairākām rietumu pasaules filmām, tai skaitā "Losandželosa konfidenciāli", "Īpašais ziņojums", "Gataka" un "Pa asmeni skrejošais".

Seriāla pirmā sezona saņēma pozitīvus kritiķu novērtējumus, savukārt otrā — pārsvarā negatīvus. 2015. gadā tika izdota anime filma Psycho-Pass: The Movie.

Sižets 
Anime seriāls stāsta par tuvu nākotni, kurā ir izstrādāta tehnoloģija, kas ir spējīga, izmantojot novērošanas kameras un īpašus sensorus, ar lielu precizitāti paredzēt iespējama nozieguma varbūtību. Galvenā varone Akane Tsunemori ir policiste, kuras uzdevums ir novērst noziegumus, pirms tie ir notikuši.

Sezonas

Atsauces

Ārējās saites 

  

 

Anime seriāli
Fantāzijas žanra anime un manga
Zinātniskās fantastikas un fantāzijas literatūras konkurss
Ukrainas Valsts

Ukrainas Valsts () bija īslaicīgi pastāvoša valsts Vācijas okupētās Ukrainas teritorijā no 1918. gada 29. aprīļa līdz 14. decembrim, kad tika atjaunota Ukrainas Tautas Republika.

Vēsture 
Pēc  Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas Padomju Krievija apņēmās izvest Sarkano armiju no Ukrainas un tā līdz 1918. gada aprīļa beigām nonāca ķeizariskās Vācijas kontrolē.  Ar vācu armijas palīdzību ģenerālis Pavlo Skoropadskis 1918. gada 29. aprīlī veica valsts apvērsumu un pasludināja sevi par Ukrainas hetmani. Pēc Vācijas Novembra revolūcijas vācu karaspēks atstāja Ukrainu, hetmaņa vara tika gāzta un 1918. gada 14. decembrī varu atkal pārņēma Ukrainas Tautas Republikas valdība jeb "direktorija" ar Simonu Petļuru priekšgalā. 

Ukrainas valsts Ģenerālštāba Organizācijas-apmācības daļas priekšnieks bija pulkvedis Pēteris Radziņš, tās armijā dienēja arī citi latviešu virsnieki.

Ukrainas vēsture
Bijušās valstis Eiropā
KVC Westerlo

KVC Westerlo ir profesionāls Beļģijas futbola klubs no Vesterlo municipalitātes Antverpenes provincē. Dibināts 1933. gadā. Pašlaik spēlē Jupiler Pro League, Beļģijas augstākajā futbola līgā. 
Komanda ir vienreiz (2001. gadā) izcīnījusi Beļģijas kausu. Mājas spēles aizvada Het Kuipje stadionā, kura ietilpība ir 8035 vietas.

2015.—2016. gada sezonā klubā spēlēja Latvijas izlases uzbrucējs Eduards Višņakovs. Viņš 16 spēlēs tika pie diviem vārtu guvumiem.

Sasniegumi 
 Beļģijas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2000–01
 Finālisti (1): 2010–11
 Beļģijas superkauss
 Finālisti (1): 2001

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Kluba profils UEFA vietnē 

Beļģijas futbola klubi
Lodzas "Widzew"

Lodzas "Widzew" () ir Polijas futbola klubs, kas atrodas Lodzā. Klubs tika dibināts 1910. gadā. 

2013.—2014. gada sezonā un 2014.—2015. gada sezonas sākumā klubā spēlēja Latvijas izlases uzbrucējs Eduards Višņakovs. Viņš 38 spēlēs guva 12 vārtus. Komandā spēlēja arī viņa brālis Aleksejs Višņakovs. Klubu ir pārstāvējis vēl viens Latvijas futbolists Jurijs Žigajevs.

Ārējās saites 

 

Polijas futbola klubi
LBTU Veterinārmedicīnas fakultāte

Veterinārmedicīnas fakultāte (VMF) ir 1919. gadā dibināta Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitātes fakultāte.

Vēsture 
Pētera Stučkas vadība 1919. gada 3. martā nolēma organizēt plānotās Latvijas augstskolas Veterinārmedicīnas fakultāti, bet tikai 1919. gadā 18. septembrī Latvijas Republikas Izglītības ministrs Kārlis Kasparsons izdeva rīkojumu Nr. 592 "Par veterinārmedicīnas fakultātes un farmācijas nodaļas atvēršanu pie Latvijas Augstskolas".

Kopš fakultātes dibināšanas tās nosaukumu vairākas reizes mainīja — Veterinārmedicīnas fakultāte (1919—1947); Veterinārā/Veterinārijas (1947—1989); Veterinārmedicīnas fakultāte (no 1989. gada).

Veterinārmedicīnas fakultāte bija iekļauta divās augstākajās mācību iestādēs, kas pastāvēšanas laikā mainīja savus nosaukumus. Sākotnēji fakultāte atradās Rīgā (no 1919. gada līdz 1964. gada 31. augustam):
 Latvijas Augstskola (LA; 16.09.1919—27.03.1923);
 Latvijas Universitāte (LU; 27.03.1923—25.09.1940);
 Latvijas Valsts universitāte (LVU; 25.09.1940—29.01.1942; 15.10.1944—17.11.1944);
 Rīgas Universitāte (RU; 29.01.1942-15.10.1944).

1944. gadā LVU Veterinārmedicīnas fakultāti pievienoja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijai un 1964. gadā pārcēla uz Jelgavu:
 Latvijas Lauksaimniecības akadēmija (LLA; 17.11.1944—27.03.1991);
 Latvijas Lauksaimniecības universitāte (LLU; kopš 27.03.1991);
 Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitāte (LBTU; kopš 1.09.2022).

Struktūrvienības 
Pašreiz Veterinārmedicīnas fakultātes sastāvā ir vairākas struktūrvienības:
 Klīniskais institūts
 Preklīniskais institūts
 Pārtikas un vides higiēnas institūts
 LBTU Veterinārā klīnika
 Veterinārmedicīnas Izglītības Centrs

Fakultātes dekāni 
 Eduards Zariņš, kas vienlaikus bijis arī Latvijas Augstskolas Medicīnas fakultātes dekāns (1919—1920)
 Voldemārs Brencēns (1920; 1924—1926; 1928—1930; 1932—1934; 1936—1938)
 Ernsts Paukuls (1920—1922)
 Ludvigs Kundziņš (1922—1924)
 Rūdolfs Grapmanis (1926—1928, 1930—1932, 1934—1936, 1938—1939, 1940—1941)
 Miķelis Rolle (1939—1940, 1941—1943)
 Artūrs Vītums (1943—1944)
 Paulis Lejiņš (1944—1946)
 Jānis Dzelde (1946—1954)
 Olga Lušņevska (1954—1956)
 Eglons Grapmanis (1956—1973)
 Zigurds Polītis (1973—1984)
 Jāzeps Rimeicāns (1984—1990)
 Zigmunds Brūveris (1990—1991)
 Pēteris Keidāns (1991—2000)
 Arnis Mugurēvičs (2000—2004)
 Gunārs Pētersons (2004—2011)
 Ilmārs Dūrītis (2011—2018)
 Kaspars Kovaļenko (kopš 2018)

Atsauces

Ārējās saites 
  

Veterinārmedicīnas
Ivo Minkevičs

Ivo Minkevičs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs. Kopš 2017. gada spēlējis FK Jelgava sastāvā, taču no 2021. gada spēlē FK Auda sastāvā.

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
FK Jelgava spēlētāji
Helvijs Staļģis

Helvijs Staļģis (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2017. gada spēlē FK Jelgava sastāvā.

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Latvijas futbolisti
Liks Besons

Liks Besons (, , dzimis ) ir Francijas kinorežisors, kinoproducents un scenārists. Viņa ievērojamākie darbi ir zinātniskās fantastikas kinofilmas "Piektais elements" (1997) un "Lūsija" (2014). Par kinofilmas "Piektais elements" uzņemšanu Liks Besons 1997. gadā ieguva Cēzara balvu kā labākais kinorežisors un labākais Francijas kinorežisors. Šai balvai viņš ir pretendējis arī kā kinofilmu Léon (1994) un "Žanna d'Arka" (1999) kinorežisors.

Ārējās saites 

Parīzē dzimušie
Francijas kinorežisori
Francijas kinoproducenti
Francijas scenāristi
Zinātniskās fantastikas kinorežisori
Cēzara balvas ieguvēji
Zinātniskās fantastikas un fantāzijas literatūras konkurss‎
FC Red Bull Salzburg

FC Red Bull Salzburg ir Austrijas futbola klubs no Zalcburgas. Dibināts 1933. gadā kā SV Austria Salzburg. Pašlaik spēlē Austrijas Bundeslīgā. Mājas spēles aizvada Red Bull Arena stadionā, kas atrodas Valsas-Zīcenheimas pašvaldībā netālu no Zalcburgas. UEFA klubu sacensībās, kur pastāv sponsorēšanas ierobežojumi, klubs startē ar nosaukumu FC Salzburg.

2005. gadā klubu iegādājās kompānija Red Bull GmbH, mainot ne tikai kluba nosaukumu, bet arī kluba krāsas no tradicionālās violetās uz sarkanu un baltu. Vairāki neapmierināti kluba atbalstītāji nodibināja jaunu klubu ar iepriekšējo nosaukumu SV Austria Salzburg.

Kopumā klubs ir izcīnījis 15 Austrijas čempionu titulus un astoņas reizes uzvarējis Austrijas kausa izcīņā. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana UEFA kausa finālā 1994. gadā.

Sasniegumi 
 Austrijas Bundeslīga
 Čempioni (16): 1993–94*, 1994–95*, 1996–97*, 2006–07, 2008–09, 2009–10, 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017-18, 2018-19, 2019-20, 2020–21, 2021–22
 Vicečempioni (4): 2005–06, 2007–08, 2010–11, 2012–13
 Austrijas kauss
 Kausa ieguvēji (8): 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–19, 2019–20, 2020–21
 Finālisti (5): 1973–74*, 1979–80*, 1980–81*, 1999–2000*, 2017–18
 Austrijas superkauss
 Kausa ieguvēji (3): 1994*, 1995*, 1997*
 UEFA kauss
 Finālisti (1): 1993–94*

* kā SV Austria Salzburg

Atsauces

Ārējās saites 

   
 Kluba profils UEFA vietnē 

Austrijas futbola klubi
Zalcburga (zeme)
Vīnes "Austria"

Vīnes "Austria" ir Austrijas futbola klubs no Vīnes. Dibināts 1911. gadā, spēlē Austrijas Bundeslīgā. Viens no titulētākajiem futbola klubiem Austrijā, tas ir 24 reizes izcīnījis Austrijas čempionu titulu un 27 reizes ieguvis Austrijas kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana UEFA Kausu ieguvēju kausa finālā 1978. gadā. Divreiz uzvarējis Mitropa kausā.

Mājas spēles aizvada Generali Arena stadionā (līdz 2010. gadam pazīstams kā Franca Horra stadions). Stadiona rekonstrukcijas laikā no 2016. līdz 2018. gadam klubs izmantoja Ernsta Hapela stadionu.

Sasniegumi 
 Austrijas čempionāts / Bundeslīga
 Čempioni (24): 1923–24, 1925–26, 1948–49, 1949–50, 1952–53, 1960–61, 1961–62, 1962–63, 1968–69, 1969–70, 1975–76, 1977–78, 1978–79, 1979–80, 1980–81, 1983–84, 1984–85, 1985–86, 1990–91, 1991–92, 1992–93, 2002–03, 2005–06, 2012–13
 Vicečempioni (19): 1919–20, 1920–21, 1922–23, 1924–25, 1936–37, 1945–46, 1951–52, 1953–54, 1963–64, 1971–72, 1981–82, 1982–83, 1986–87, 1987–88, 1989–90, 1993–94, 2003–04, 2009–10, 2016–17
 Austrijas kauss
 Kausa ieguvēji (27): 1920–21, 1923–24, 1924–25, 1925–26, 1932–33, 1934–35, 1935–36, 1947–48, 1948–49, 1959–60, 1961–62, 1962–63, 1966–67, 1970–71, 1973–74, 1976–77, 1979–80, 1981–82, 1985–86, 1989–90, 1991–92, 1993–94, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2008–09
 Finālisti (12): 1919–20, 1921–22, 1926–27, 1929–30, 1930–31, 1946–47, 1963–64, 1983–84, 1984–85, 2003–04, 2012–13, 2014–15
 Austrijas superkauss
 Kausa ieguvēji (6): 1990, 1991, 1992, 1993, 2003, 2004
 Finālisti (2): 1986, 1994
 UEFA Kausu ieguvēju kauss
 Finālisti (1): 1977–78
 Mitropa kauss
 Uzvarētāji (2): 1933, 1936

Atsauces

Ārējās saites 

   
 Kluba profils UEFA vietnē 

Austrijas futbola klubi
Magones

Magones () ir magoņu dzimtas (Papaveraceae) apakšģints (Papaveroideae) lakstaugi, kas sadalīti 70—100 sugās.

Miega magones (Papaver somniferum) ir magoņu suga, kas tiek kultivēta opija iegūšanai. No opija iegūst medicīnā lietojamus alkaloīdus (opioīdus), kas var izraisīt atkarību jeb narkomāniju.

Magoņu sēklas izmanto pārtikas rūpniecībā.

Lakstaugi
Magones
Magoņu dzimta
Sint-Truidense VV

Sint-Truidense VV ir Beļģijas futbola klubs no Sinttreidenas, kas spēlē Beļģijas futbola Pro līgā.

Ārējās saites 

    

Beļģijas futbola klubi
Limburga (Beļģija)
Korintas šaurums

Korintas šaurums jeb Istmas šaurums () ir šaurums, kas savieno Peloponēsas pussalu ar kontinentālo Grieķiju. Šaurums atrodas netālu no Korintas pilsētas, no kuras ņemts šauruma nosaukums. Šauruma garums ir ap 42 km, bet platums šaurākajā vietā ap 6 km. No rietumiem šaurumu apskalo Korintas līcis, bet no austrumiem — Saroniks. Šaurākajā vietā abus līčus savieno Korintas kanāls.

Vēsture 
Jau vēsturiski Korintas šaurumam ir bijusi stratēģiska nozīme. Vēl grieķu mitoloģijā ir stāsts par Poseidona strīdu ar Hēliju par šo teritoriju, kā rezultātā šaurums palika Poseidona pārziņā. Mūsu ēras pirmajā gadsimtā ģeogrāfs Strabons Korintas šaurumā atrada stēlu uz kuras bija divi uzraksti. Viens uz Megaras pusi vērstais vēstīja: "Šeit nav Peloponēsa, bet Jonija" (тάδ οὐχὶ Πελοπόννσσης, ἀλλ Ἰωνία). Bet uz otras puses rakstīts: "Lūk, Peloponēsa, nevis Jonija" (τάδ ἐστὶ Πελοπόννησος, οὐκ Ἰωνία). Plutarhs piedēvē stēlas uzstādīšanu Atikas varonim Tēzejam ceļā uz Atēnām. Šauruma teritorijā atradās vairākas sengrieķu pilsētas un svētvietas, tādas kā Istmija, Perahora, Kromiona, Megara u.c. Korintas pilsētas tuva atrašanās šaurumam deva tai iespēju to izmantot savā labā.

Tās ostas Lehaja šauruma rietumos un Kenhreja austrumos ļāva preču plūsmai starp Vidusjūras austrumu un rietumu reģioniem iet caur Korintu. Bet netālu no Istmijas pilsētas tika izveidots ar akmens plāksnēm bruģēts ceļš t.s. Diolks (), kas gāja šķērsām pāri visam šaurumam, pa kuru varēja pārvilkt kuģus no Korintas līča uz Saroniku un atpakaļ. Mūsdienās pie Korintas kanāla vēl ir saglabājušās šī ceļa paliekas. Jau no seniem laikiem daudziem valdniekiem ir bijusi vēlme izrakt šeit kanālu, taču tām nebija lemts piepildīties. Romas imperators Nērons pat tika gāzts no troņa, jo izšķieda impērijas naudu kanāla rakšanai. Bizantijas laikā pāri visam šaurumam tika uzcelts mūris t.s. "Heksamilions", kas nodalīja Peloponēsu no kontinentālās Grieķijas. Un tikai 1893. gadā jau neatkarīgās Grieķijas laikā tika atklāts kanāls, kas savienoja abus līčus.

Ārējās saites 

Grieķijas ģeogrāfija
Norika

Norika (Noricum) bija Romas impērijas province, kuras teritorija aptvēra reģionu starp Alpiem un Donavu. Norikas galvenā pilsēta ilgu laiku bija Viruna (mūsdienu Karintijas zemē) Austrijā.

Norikai Romas impērijā bija stratēģiska nozīme, jo tās teritorija aptvēra austrumu Alpu daļu ar kalnu pārejām, kas nodrošināja tirdzniecību, kā arī cilvēku un militāru vienību pārvietošanos. Mūsdienās kādreizējā Norikas teritorija aptver lielāko daļu no Austrijas un nelielas Slovēnijas un Vācijas daļas.

Ārējās saites 

Romas impērijas provinces
Austrijas vēsture
Dalmācija (province)

Dalmācija (Dalmatia) bija Romas impērijas province, kuras teritorija aptvēra Adrijas jūras ziemeļu krastu. Tās galvaspilsēta bija Salona pie mūsdienu Splitas.

Mūsdienās tās teritorija aptver Horvātijas dienvidu daļu (Dalmāciju), kā arī Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes, Serbijas, Kosovas un Albānijas daļas.

Romas impērijas provinces
Jeļena Vesņina

Jeļena Vesņina (; dzimusi  Ļvovā, Ukrainas PSR, PSRS) ir profesionāla krievu tenisiste. Augstāko 13. vietu rangā vienspēlēs sasniegusi 2017. gada 20. martā, dubultspēlēs 3. vietu 2017. gada 17. jūlijā. Vesņina ir četru Grand Slam titulu īpašniece. Dubultspēlēs uzvarējusi 2013. gada Francijas atklātajā čempionātā tenisā, 2014. gada ASV atklātajā čempionātā tenisā un 2017. gada Vimbldonas čempionātā. Jauktajās dubultspēlēs titulu ieguvusi 2016. gada Austrālijas atklātajā čempionātā tenisā. 2016. gadā uzvarējusi sezonas gada noslēguma sacensībās WTA Finals. 

Kopš 2012. gada maija Vesņina dubultspēļu turnīrus regulāri aizvada kopā ar Jekaterinu Makarovu, ar kuru kopā arī izcīnīja zelta medaļas 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros (vienspēles) 

|}

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Krievijas tenisisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Ļvivā dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki tenisā
Olimpiskie zelta medaļnieki tenisā
Silvija Radzobe

Silvija Radzobe (dzimusi  Talsos, mirusi  Rīgā ) bija latviešu  teātra kritiķe, teātra zinātniece un vēsturniece, rakstniece, habilitētā mākslas zinātņu doktore un Latvijas Univeristātes pasniedzēja. Bija Latvijas Zinātņu Akadēmijas korespondētājlocekle un Humanitāro zinātņu fakultātes profesore, izveidojusi Latvijas Universitātes Teātra zinātnes, vēstures un kritikas bakalaura un maģistra studiju programmas.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1950. gadā Talsos. Mācījās Talsu vidusskolā, studēja Latvijas Valsts Universitātē. Kopš 1973. gada publicēja daudz recenziju par teātra izrādēm, kā arī pētījumus par Latvijas teātra vēsturi un mūsdienu teātra procesiem. Sastādīja almanahu "Teātris un dzīve" (1983—1992).

Pētīja Aleksandra Čaka daiļradi, sarakstīja apceri "Brošūra par manu naidu" (1990) un pētījumu ""Kosmopolītu" lieta un Aleksandrs Čaks" (2017, A. Čaka balva). 2019. gadā publicēja S. Radzobes veidoto grāmatu 100 izcili Latvijas aktieri. Meita Zane Radzobe arī kļuva par teātra kritiķi.

Mirusi 2020. gadā.

Apbalvojumi 
 Baltijas Asamblejas balva par kolektīvā pētījuma "Teātra režija Baltijā" vadīšanu (2007)
 Normunda Naumaņa Gada balva kritikā (2020)

Bibliogrāfija 
 Cilvēks un laiks G. Priedes lugās. Rīga: Zinātne, 1982.
 Рижский театр русской драмы (Rīgas Krievu drāmas teātris; līdzautore). Rīga: Zinātne, 1983.
 Brošūra par manu naidu. Rīga: Liesma, 1990.
 Latvijas teātris. 70. gadi (līdzautore). Rīga, 1993.
 Latvijas teātris. 80. gadi (līdzautore). Rīga, 1995.
 20. gadsimta teātra režija pasaulē un Latvijā (sastādītāja, līdzautore). Rīga: Jumava, 2002.
 Postmodernisms teātrī un drāmā (sastādītāja, līdzautore). Rīga: Jumava, 2004.
 Teātra režija Baltijā (sastādītāja, līdzautore). Rīga: Jumava, 2006.
 Latvijas teātris: 20. gs. 90. gadi un gadsimtu mija (līdzautore). Rīga: Zinātne, 2007.
 Teātra režija pasaulē (sastādītāja, līdzautore). Rīga: Jumava, 2009.
 Uz skatuves un aiz kulisēm. Rīga: Zinātne, 2011.
 1945—1950: teātris, drāma, kritika (sastādītāja, līdzautore). Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2013.
 Latvijas jaunā režija (sastādītāja, līdzautore). Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2015.
 „Kosmopolītu” lieta un Aleksandrs Čaks: dokumentāla hronika ar komentāriem. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2017.
 100 izcili Latvijas aktieri. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, 2019.

Atsauces 

1950. gadā dzimušie
2020. gadā mirušie
Latvijas teātra kritiķi
Latvijas pedagogi
Latvijas rakstnieki
Latvijas vēsturnieki
Latvijas Universitātes pasniedzēji
Talsos dzimušie
Latviešu valodā rakstošie
Latvijas Universitātes absolventi
Korintas līcis

Korintas līcis () ir Jonijas jūras līcis starp Peloponēsas pussalu un kontinentālo Grieķiju. Austrumos līci norobežo Korintas šaurums, caur kuru ir izrakts Korintas kanāls, kas savieno Korintas līci ar Egejas jūru. Rietumos līcis norobežots no Patrajika ar Rio un Antirrio zemesragiem, starp kuriem ir uzbūvēts Rio-Antirrio tilts (garākais vanšu tilts Eiropā). Līča garums — 130 km, bet platums no 8,4 līdz 32 km. Līcis izvietots vienā no seismiski bīstamākajām vietām Eiropā. Viduslaikos tas tika dēvēts par Lepanto līci.

Ārējās saites 

Grieķijas ģeogrāfija
Elbasans Rašani

Elbasans Rašani (; dzimis ) ir Kosovas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2021. gada spēlē Turcijas kluba Büyükşehir Belediye Erzurumspor sastāvā.

Sasniegumi 
Rosenborg

 Eliteserien: 2016, 2017
 Norvēģijas kauss: 2016

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Kosovas futbolisti
Norvēģijas futbolisti
Kosovas izlases futbolisti
Jenšēpingas lēnē dzimušie
Bersants Celina

Bersants Celina (; dzimis ) ir Kosovas futbolists, pussargs. Kopš 2020. gada spēlē Francijas 1. līgas Dijon FCO sastāvā.

Ārējās saites 

Kosovas futbolisti
Norvēģijas futbolisti
1996. gadā dzimušie
Kosovas izlases futbolisti
Swansea City A.F.C. spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
Dijon FCO spēlētāji
Amirs Rahmani

Amirs Kadri Rahmani (, dzimis ) ir Kosovas futbolists, aizsargs. Kopš 2020. gada Rahmani spēlē Itālijas A sērijas kluba SSC Napoli sastāvā.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Kosovas futbolisti
Albānijas futbolisti
Kosovas izlases futbolisti
Albānijas izlases futbolisti
Zagrebas "Dinamo" spēlētāji
Hellas Verona F.C. spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
Valons Beriša

Valons Beriša (; dzimis ) ir Kosovas futbolists, pussargs. Kopš 2020. gada spēlē Ligue 1 kluba Stade de Reims sastāvā. Kosovas futbola izlases dalībnieks, agrāk spēlējis Norvēģijas izlasē.

Sasniegumi 
Red Bull Salzburg

 Austrijas Bundeslīga: 2013–14, 2014–15
 Austrijas kauss: 2013–14

Lazio

 Coppa Italia: 2018–19
 Supercoppa Italiana: 2019

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Malmē dzimušie
Norvēģijas futbolisti
Kosovas futbolisti
Kosovas izlases futbolisti
Norvēģijas izlases futbolisti
S.S. Lazio spēlētāji
Fortuna Düsseldorf spēlētāji
Stade de Reims spēlētāji
US Cremonese

US Cremonese ir Itālijas futbola klubs no Kremonas. Dibināts 1903. gadā, pašlaik spēlē Itālijas A sērijā. Līdz šim Itālijas augstākajā līgā komanda ir aizvadījusi septiņas sezonas, pēdējo reizi — 1995.—1996. gada sezonā. 2022. gadā izcīnīja 2. vietu B sērijā, atgriežoties A sērijā. 1992.—1993. gada sezonā klubs ir uzvarējis Angļu-itāļu kausā. Mājas spēles aizvada Džovanni Dzini stadionā.

Atsauces

Ārējās saites 

  

Itālijas futbola klubi
Korintas kanāls

Korintas kanāls ( jeb Διώρυξ Κορίνθου) ir kuģojams bezslūžu kanāls Grieķijā, kas savieno Egejas jūras Saroniku ar Jonijas jūras Korintas līci. Kanāls ir izrakts cauri Korintas šaurumam, nodalot Peloponēsu no kontinentālās Grieķijas. Tas nosaukts Korintas pilsētas vārdā, kas atrodas kanāla dienvidrietumos. Kanāls ir 6 km garš un 8 m dziļš. Kanāla sienas veidotas galvenokārt no kaļķakmens un sasniedz 76 metru augstumu. Platums jūras līmenī sastāda 25 m, bet dibenā 21 m. Pāri kanālam ir uzcelti trīs autotransporta tilti un viens dzelzceļa tilts. Bez tam vēl kanāla galos ir divi iegremdējamie tilti. Kanāla celtniecība ilga vairāk kā desmit gadus (1881—1893), tajā tika iesaistīti ap divarpus tūkstoši strādnieku. Svinīgā atklāšana notika 1893. gada 7. augustā. Gadā caur kanālu iziet līdz 15 000 kuģu. Lai neizskalotu kanāla sienas, lieltonnāžas kuģi tiek vilkti ar velkoņu palīdzību.

Ārējās saites 

Grieķijas ģeogrāfija
Kanāli
2017. gada Vimbldonas čempionāts — sieviešu vienspēles

2017. gada Vimbldonas čempionāta sieviešu vienspēļu turnīrs notika no 3. līdz 15. jūlijam. 

Iepriekšējā gada čempione Serena Viljamsa turnīrā nepiedalījās grūtniecības dēļ. 

Par uzvarētāju kļuva Spānijas tenisiste Garbinje Mugurusa, kas finālā ar 7:5, 6:0 pieveica amerikānieti Venusu Viljamsu. Tas Mugurusai bija otrais Grand Slam tituls karjerā. Viņa kļuva par otro Spānijas tenisisti, kas ir uzvarējusi Vimbldonas sieviešu vienspēļu turnīrā. Pirms tam to bija paveikusi Končita Martinesa 1994. gadā. 

Latviju šajā turnīrā pārstāvēja Aļona Ostapenko un Anastasija Sevastova. A. Ostapenko, kas bija izsēta ar 13. numuru, pārvarēja četras kārtas, uzvarot Aļaksandru Sasnoviču, Fransuāzu Abandu, Kamilu Džordži un ar 4. numuru izsēto Eļinu Svitoļinu, bet ceturtdaļfinālā ar 3:6 5:7 zaudēja Venusai Viljamsai. Šis bija līdz šim labākais Ostapenko rezultāts Vimbldonas čempionātā. A. Sevastova bija izsēta ar 18. numuru. Viņa pirmajā kārtā uzvarēja Jūliju Putincevu, bet otrajā zaudēja Heterei Votsonei.

Izsētās spēlētājas

Turnīrs

Fināli

Atsauces

Ārējās saites 
 Rezultāti

Vimbldonas čempionāts
Vimbldonas čempionāts
Saronikas līcis

Saronikas līcis, arī Saroniks () ir lielākais līcis Egejas jūrā, kas atrodas Grieķijā, uz austrumiem no Korintas šauruma, un atdala Atiku no Peloponēsas. Korintas kanāls savieno Saronikas līci ar Korintas līci un Jonijas jūru. Līcī atrodas vairākas salas sauktas par Saronika salām (Salamīna, Ejina, Pora u.c.). Saronikas līča ziemeļaustrumu daļā ir izvietota lielākā Grieķijas osta, Pireja. Pie līča atrodas tādas nozīmīgas Grieķijas pilsētas, kā Megara, Elevsina, Glifada. Saronikas līča akvatorijā notiek intensīva kuģošana. Gar līča krastiem ir attīstīts tūrisms. Šeit var apskatīt tādas sengrieķu pilsētas, kā Palea-Epidaura, Kenhreja, senā Elevsina. 490. g.pr.Kr. līča akvatorijā notika Salamīnas kauja, kas bija kulminācijas punkts grieķu-persiešu karos.

Ārējās saites 

Grieķijas ģeogrāfija
Grieķijas līči
Tautumeitas

Tautumeitas ir 2015. gadā izveidota Latvijas mūsdienu tautas mūzikas grupa, kuras sastāvā 2021. gadā ir 6 dalībnieces — Asnate Rancāne, Aurēlija Rancāne, Ilona Dzērve, Laura Vārpiņa, Laura Marta Līcīte un Gabriēla Zvaigznīte.

Grupas dalībnieces 
 Asnate Rancāne — vijole, balss
 Aurēlija Rancāne — bungas, balss
 Ilona Dzērve — akordeons, balss
 Laura Vārpiņa — sitamie instrumenti, balss
 Laura Marta Līcīte — sitamie instrumenti, balss

Diskogrāfija

Studijas albumi

Videogrāfija 

 Bērziņš (2019)
 Raganu nakts (2018)
 Pāde (2018)
 Dzied’ papriekšu, brāļa māsa (2017; ar Auļiem)

Ārējās saites 
  /
 Grupas Facebook lapa /
 Grupas Instagram lapa

Latvijas tautas mūzikas grupas
Allažu iela

Allažu iela var būt:
 Allažu iela — iela Egļupē;
 Allažu iela — iela Jūrmalā;
 Allažu iela — iela Rīgā;
 Allažu iela — iela Siguldā.
Lugažu iela

Lugažu iela ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Pētersalas-Andrejsalas apkaimē. Lugažu iela sākas krustojumā ar Ganību dambi un beidzas krustojumā ar Eksporta ielu un Katrīnas dambi. Tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Ielas kopējais garums ir 499 metri.

Ielu savienojumi 
Lugažu iela ir savienota ar šādām ielām:
 Ganību dambis
 Eksporta iela
 Katrīnas dambis

Skatīt arī 
 Ziemeļu rajons
 Pētersala-Andrejsala

Atsauces 

Ielas Pētersalā-Andrejsalā
Ziemeļu rajons
Katrīnas iela (Rīga)

Katrīnas iela ir Rīgas iela, Ziemeļu rajona Pētersalas-Andrejsalas apkaimē. Katrīnas iela sākas krustojumā ar Eksporta ielu un beidzas krustojumā ar Pētersalas ielu, kur tālāk tā turpinās kā Katrīnas dambis. Tā sastāv no 2 braukšanas joslām. Ielas kopējais garums ir 367 metri.

Ielu savienojumi 
Katrīnas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Eksporta iela
 Pētersalas iela
Iela pārtop Katrīnas dambī uz īsu brīdi.

Skatīt arī 
 Ziemeļu rajons
 Pētersala-Andrejsala

Atsauces 

Ielas Pētersalā-Andrejsalā
Ziemeļu rajons
2017. gada ASV atklātais čempionāts tenisā — sieviešu vienspēles

2017. gada ASV atklātā čempionāta tenisā sieviešu vienspēļu turnīrs notika no 28. augusta līdz 9. septembrim. 

Iepriekšējā gada čempione Angelika Kerbere zaudēja jau pirmajā kārtā Naomi Osakai. 

Savu pirmo Grand Slam titulu karjerā izcīnīja amerikāniete Slouna Stīvensa, finālā ar 6:3, 6:0 uzvarot savu tautieti Medisonu Kīsu. Stīvensa kļuva par otro neizsēto tenisisti, kas uzvarējusi ASV atklātā čempionāta sieviešu vienspēlēs atklātajā ērā. Pirms tam 2009. gadā to bija paveikusi Kima Kleistersa.

Latviju šajā turnīrā pārstāvēja Aļona Ostapenko un Anastasija Sevastova. A. Ostapenko, kas bija izsēta ar 12. numuru, pārvarēja divas kārtas, bet trešajā kārtā zaudēja Krievijas tenisistei Darjai Kasatkinai. A. Sevastova bija izsēta ar 16. numuru. Viņa otro reizi pēc kārtas iekļuva turnīra ceturtdaļfinālā, ceturtās kārtas mačā apspēlējot krievu tenisisti, 2006. gada čempioni, Mariju Šarapovu. Ceturtdaļfinālā viņa piekāpās Slounai Stīvensai.

Izsētās spēlētājas

Turnīrs

Fināli

Atsauces

Ārējās saites 
 Rezultāti

ASV atklātais čempionāts
ASV atklātais čempionāts tenisā
R. Charleroi S.C.

R. Charleroi S.C. ir Beļģijas futbola klubs no Šarlruā pilsētas, kas spēlē Beļģijas futbola Pro līgā.

Sasniegumi 
 Beļģijas Pro līga (agrāk — Beļģijas Pirmā divīzija)
 Vicečempioni (1): 1968–69
 Beļģijas kauss
 Finālisti (2): 1977–78, 1992–93
 'Beļģijas Otrā divīzija/Challenger Pro League''
 Uzvarētāji (2): 1946–47, 2011–12
 2. vieta (1): 1965–66

Atsauces

Ārējās saites 

  

Beļģijas futbola klubi
Trāķija (province)

Trāķija (, ) bija Romas impērijas province, kuras teritorija ietvēra iekarotās Trāķijas zemes.
314. gadā Romas imperatora Diokletiāna valdīšanas laikā tā tika sadalīta četrās daļās, austrumu daļā (tagadējā Turcijā) tika izveidota Eiropas province ar galvaspilsētu Perintu (tagad ) un Heminonta (Haemimontus) ar galvaspilsētu Adrianopoli (tagad Edirne).

Rietumu daļā (tagadējā Bulgārijā) tupināja pastāvēt samazinātā Trāķijas province ar galvaspilsētu Filipopoli (tagad Plovdiva) un Rodopas province (Rhodope) ar galvaspilsētu Trajanopoli (, tagad Aleksandrupoles daļa Grieķijā).

Pēc 395. gada Trāķijas province atradās Austrumromas impērijas sastāvā. Mūsdienās tās teritorija sadalīta starp Bulgārijas, Grieķijas un Turcijas valstīm.

Romas impērijas provinces
Apburtā princese (filma)

"Apburtā princese", arī "Dusošā skaistule", () ir 1959. gadā uzņemta animācijas filma, kas balstās uz Šarla Pero pasakas "Ērkšķrozīte" motīviem. Tā bija 16. Walt Disney Animation Studios pilnmetrāžas filma. Tā tika izdota . Tēlus ir ierunājuši Mērija Kosta, Bills Širlijs, Eleonora Odlija un Verna Feltona.

Filmā ir stāstīts par princesi Auroru. Pēc vairākiem gadiem beidzot karalim un karalienei piedzima bērns — princese Aurora. Visi priecājās, izņemot ļauno burvi. Viņa uzlika lāstu, ka Aurora savā sešpadsmit gadu dzimšanas dienā sadurs roku ar ērkšķi un no šī dūriena viņa nomirs. Labajām fejām neizdevās atcelt šo lāstu, bet tikai pamainīt to, tas ir, princese nevis nomirs, bet aizmigs mūžīgā miegā. Viņu varētu pamodināt tikai prinča skūpsts.

Ārējās saites 

1959. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Zinātniskās fantastikas un fantāzijas literatūras konkurss
Walt Disney Animation Studios filmas
Endera spēle (filma)

"Endera spēle" () ir amerikāņu režisora Gevina Huda zinātniskās fantastikas filma, kas uzņemta pēc Orsona Skota Kārda tāda paša nosaukuma romāna. Galvenās lomas filmā tēlo Harisons Fords un Eisa Baterfīlds. Filmas uzņemšana sākās 2012. gada 27. februārī, tā norisinājās Ņūorleānā. Filmas pirmizrāde ASV notika 2013. gada 28. oktobrī.

Sižets 
Netālā nākotnē cilvēcei uzbrūk naidīga citplanētiešu rase — Formics (no  — skudra) — milzīgi, skudrām līdzīgi radījumi, nogalinot miljoniem cilvēku uz Zemes. Pirmo ienaidnieku uzbrukumu izdevās apturēt, pateicoties Meizeram Rekhemam (Bens Kingslijs), kurš taranēja citplanētiešu karalienes kuģi.

Lai sagatavotu virsniekus, kuri vadīs nākamo uzbrukumu ienaidnieku planētai, valdība izvēlas īpaši apdāvinātus bērnus mācībām prestižajā Kaujas skolā. Sešus gadus vecais Enders Vigins (Eisa Baterfīlds), kautrīgs, bet ļoti apdāvināts zēns ir trešais bērns ģimenē. Viņa vecākais brālis Pīters Kaujas skolai neder, jo ir pārāk nežēlīgs, bet viņa māsa Valentīna — gluži pretēji — ir pārāk maiga. Kaujas skolas vadītājs pulkvedis Grafs (Harisons Fords) uzskata, ka Enders ir tas, kas vadīs visas armijas uzbrukumu. Viņš Enderam dod izredzētā statusu, un tas ir spiests ātrāk progresēt apmācībās un iegūt citu kursantu uzticību.

Pēc Kaujas skolas beigšanas Enders tiek nosūtīts uz Komandieru skolu, kur par viņa skolotāju kļūst Meizers Rekhems. Endera apmācība notiek interaktīvu datorspēļu veidā — viņš vada kosmosa kuģus, kas cīnās ar Formics. Enders ir armijas virspavēlnieks, un virsnieki ir viņa draugi no Kaujas skolas. Eksāmena laikā Enders iznīcina Formics planētu un pēc tam uzzina, ka eksāmens īstenībā bijis īsta cīņa, un viņš ir uzvarējis karā. Taču Enders uzskata, ka Formics nav gribējuši Zemei uzbrukt atkārtoti un vēlējušies sarunas, nevis cīņu. Viņš atrod kokonu, kurā atrodas Formics karalienes kūniņa, un jau kā admirālis dodas Visumā tai meklēt jaunas mājas.

Lomās 
 Eisa Baterfīlds — Enders Vigins
 Harisons Fords — pulkvedis Grafs
 Heilija Steinfīlda — Petra Arkanjana
 Bens Kingslijs — Meizers Rekhems
 Vaiola Deivisa — majore Gvena Andersone
 Moizess Ariass— Bonzo Madrids
 Ebigeila Breslina — Valentīna Vigina
 Džimijs Pinčaks — Pīters Vigins
 Suradžs Partasarti — Alajs
un citi aktieri.

Atsauces

Ārējās saites 

  
  

2013. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas un fantāzijas literatūras konkurss
Zinātniskās fantastikas filmas
SK Brann

SK Brann ir Norvēģijas futbola klubs no Bergenas. Dibināts 1908. gadā, spēlē 1. divīzijā, Norvēģijas futbola čempionāta pēc līmeņa otrajā līgā. Brann futbolisti trīs reizes kļuvuši par Norvēģijas līgas čempioniem un sešas reizes izcīnījuši Norvēģijas kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana UEFA Kausu ieguvēju kausa ceturtdaļfinālā 1996.—1997. gada sezonā.

Sasniegumi 
 Eliteserien
 Čempioni (3): 1961–62, 1963, 2007
 Vicečempioni (6): 1951–52, 1975, 1997, 2000, 2006, 2016
 Norvēģijas kauss
 Kausa ieguvēji (6): 1923, 1925, 1972, 1976, 1982, 2004
 Finālisti (9): 1917, 1918, 1950, 1978, 1987, 1988, 1995, 1999, 2011

Atsauces

Ārējās saites 

   
 Kluba profils UEFA vietnē 

Norvēģijas futbola klubi
Odds Ballklubb

Odds Ballklubb ir Norvēģijas futbola klubs no Šīenas. Dibināts 1894. gadā un ir vecākais joprojām pastāvošais futbola klubs Norvēģijā. Pašlaik spēlē Eliteserien, Norvēģijas futbola augstākajā līgā. Klubs ir 12 reizes uzvarējis Norvēģijas kausa izcīņā, kas ir iegūto kausu skaita rekords.

No 1994. līdz 2012. gadam kluba nosaukums bija Odd Grenland.

Sasniegumi 
 Eliteserien
 Vicečempioni (2): 1950–51, 1956–57
 Norvēģijas kauss
 Kausa ieguvēji (12): 1903, 1904, 1905, 1906, 1913, 1915, 1919, 1922, 1924, 1926, 1931, 2000
 Finālisti (9): 1902, 1908, 1909, 1910, 1921, 1937, 1960, 2002, 2014

Atsauces

Ārējās saites 

   
 Kluba profils UEFA vietnē 

Norvēģijas futbola klubi
Stefans Lambjels

Stefans Lambjels (; dzimis ) ir bijušais šveiciešu daiļslidotājs, tagad — daiļslidošanas treneris un horeogrāfs. Viņš ir 2006. gada ziemas olimpisko spēļu sudraba medaļnieks, divkārtējs pasaules čempions, divkārtējs Grand Prix fināla uzvarētājs un deviņkārtējs Šveices čempions. Bijis Šveices karognesējs 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Pašlaik ir Latvijas daiļslidotāju Denisa Vasiļjeva un Diānas Ņikitinas treneris.

Sasniegumi

Personīgie rekordi

Atsauces

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Valē kantonā dzimušie
Šveices daiļslidotāji
Daiļslidotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki daiļslidošanā
Armēnijas Premjerlīga

Armēnijas Premjerlīga  ir Armēnijas augstākā futbola līga, kas dibināta 1992. gadā. Čempionātā piedalā 10 komandu.

Klubi 2022.—2023. gada sezonā 

 Alashkert FC
 Ararat-Armenia
 Erevānas "Ararat"
 Erevānas BKMA
 Lernayin Artsakh FC
 FC Noah
 FC Pyunik
 Shirak SC
 FC Urartu
 FC Van

Atsauces 

Futbola līgas
Futbols Armēnijā
Vļoras "Flamurtari"

{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      = #FF0000
 | bg_color        = #000000
 | nos             = Vļoras "Flamurtari"
 | logo_links      = 
 | logo_izm        = 
 | pilns           = Klubi Sportiv Flamurtari Vlorë
 | iesauka         = Kuq e Zinjtë (The Red and Blacks) | pilsēta         = 
 | līga            = Albānijas Pirmā divīzija
 | sez             = 2019.—2020.
 | poz             = 9. vieta Superlīgā 
 | dib             = 1923
 | dib_mēn         = 3
 | dib_dat         = 23
 | dib_com         = 
 | beidza_pastāvēt = 
 | darbojās        = 
 | stad            = Flamurtari stadions
 | ietilp          = 8500
 | krāsas          = 
 | īpašn           = 
 | prez            =  Sinans Idrizi
 | menedžeris      = 
 | tren            =  Marsello Troizi
 | kapteinis       = 
 | mediji          = 
 | sadarbojas      = 
 | current         = 
| pattern_la1 = _genclerbieligi1617a
| pattern_b1  = _nice1415h
| pattern_ra1 = _genclerbieligi1617a
| pattern_sh1 = _genclerbieligi1617h
| pattern_so1 = _blackline
| leftarm1    = 000000
| body1       = 000000
| rightarm1   = 000000
| shorts1     = 000000
| socks1      = FF0000
| pattern_la2 = _nice1415a
| pattern_b2  = _geb11a
| pattern_ra2 = _nice1415a
| pattern_sh2 = _genclerbieligi1617t
| pattern_so2 = _santa14a
| leftarm2    = FFFFFF
| body2       = FFFFFF
| rightarm2   = FFFFFF
| shorts2     = FFFFFF
| socks2      = FFFFFF
| pattern_la3 = _cesena1617a
| pattern_b3  = _gebrasil1415c
| pattern_ra3 = __cesena1617a
| pattern_sh3 = _genclerbieligi1617h
| pattern_so3 = _redline
| leftarm3    = 000000
| body3       = 000000
| rightarm3   = 000000
| shorts3     = 000000
| socks3      = 000000
}}

Vļoras "Flamurtari" () ir Albānijas futbola klubs, kas spēlē Albānijas Pirmajā divīzijā 	(Kategoria e Parë''), kas ir čempionāta otrais līmenis. Kluba futbolisti 1991. gadā izcīnīja Albānijas čempiontitulu un četras reizes ir uzvarējuši Albānijas kausa izcīņā.

 Sasniegumi 
 Albānijas Superlīga Čempioni (1): 1990–91
 Vicečempioni (7): 1946, 1948, 1981–82, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 2010–11
 Albānijas kauss Kausa ieguvēji (4): 1984–85, 1987–88, 2008–09, 2013–14
 Finālisti (8): 1960, 1982–83, 1983–84, 1986–87, 1989–90, 1990–91, 1995–96, 1996–97
 Albānijas superkauss Kausa ieguvēji (2): 1990, 1991
 Finālisti (2): 2009, 2014
 Albānijas Pirmā divīzija'''
 Uzvarētāji (1): 2005–06

Atsauces 

Albānijas futbola klubi
Atde Nuhiu

Atde Nuhiu (; dzimis ) ir Kosovas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2020. gada Nuhiu spēlē Kipras Pirmās divīzijas komandas Nikosijas APOEL sastāvā.

Ārējās saites 

Kosovas izlases futbolisti
1989. gadā dzimušie
Kosovas futbolisti
Austrijas futbolisti
Sheffield Wednesday F.C. spēlētāji
Tirānas "Partizani"

Tirānas "Partizani" ir Albānijas futbola klubs no Tirānas. Tas ir dibināts 1946. gadā. Pašlaik spēlē Albānijas Superlīgā. Komanda ir izcīnījusi 16 Albānijas čempiontitulus un 15 reizes uzvarējusi Albānijas kausa izcīņā.

Sasniegumi 
 Albānijas Superlīga
 Čempioni (16): 1947, 1948, 1949, 1954, 1957, 1958, 1959, 1961, 1962–63, 1963–64, 1970–71, 1978–79, 1980–81, 1986–87, 1992–93, 2018–19
 Vicečempioni (21): 1950, 1951, 1952, 1953, 1955, 1956, 1960, 1964–65, 1965–66, 1967–68, 1969–70, 1972–73, 1973–74, 1982–83, 1988–89, 1989–90, 1990–91, 1991–92, 2007–08, 2015–16, 2016–17
 Albānijas kauss
 Kausa ieguvēji (15): 1948, 1949, 1957, 1958, 1961, 1963–64, 1965–66, 1967–68, 1969–70, 1972–73, 1979–80, 1990–91, 1992–93, 1996–97, 2003–04
 Finālisti (8): 1950, 1951, 1953, 1954, 1973–74, 1984–85, 1987–88, 1988–89
 Albānijas superkauss
 Kausa ieguvēji (2): 2004, 2019
 Finālisti (1): 1991
 Albānijas Pirmā divīzija
 Uzvarētāji (1): 2000–01

Atsauces

Ārējās saites 

 

Albānijas futbola klubi
Vīnes "Rapid"

Vīnes "Rapid" ir Austrijas futbola klubs no Vīnes. Dibināts 1899. gadā, pašlaik spēlē Austrijas Bundeslīgā. Klubam pieder rekords iegūto Austrijas čempiontitulu skaita ziņā (32), tas ir izcīnījis arī 14 Austrijas kausus. Klubs ir divreiz spēlējis UEFA Kausu ieguvēju kausa finālā. Mājas spēles aizvada Allianz Stadion.

Sasniegumi 
 Austrijas čempionāts / Bundeslīga
 Čempioni (32): 1911–12, 1912–13, 1915–16, 1916–17, 1918–19, 1919–20, 1920–21, 1922–23, 1928–29, 1929–30, 1934–35, 1937–38, 1939–40, 1940–41, 1945–46, 1947–48, 1950–51, 1951–52, 1953–54, 1955–56, 1956–57, 1959–60, 1963–64, 1966–67, 1967–68, 1981–82, 1982–83, 1986–87, 1987–88, 1995–96, 2004–05, 2007–08
 Vicečempioni (29): 1913–14, 1917–18, 1927–28, 1932–33, 1933–34, 1946–47, 1948–49, 1949–50, 1957–58, 1958–59, 1964–65, 1965–66, 1972–73, 1976–77, 1977–78, 1983–84, 1984–85, 1985–86, 1996–97, 1987–98, 1998–99, 2000–01, 2008–09, 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2019–20, 2020–21
 Austrijas kauss
 Kausa ieguvēji (14): 1918–19, 1919–20, 1926–27, 1945–46, 1960–61, 1967–68, 1968–69, 1971–72, 1975–76, 1982–83, 1983–84, 1984–85, 1986–87, 1996–95
 Finālisti (13): 1928–29, 1933–34, 1958–59, 1959–60, 1965–66, 1970–71, 1972–73, 1985–86, 1989–90, 1990–91, 1992–93, 2004–05, 2016–17
 Austrijas superkauss
 Kausa ieguvēji (4): 1986, 1987, 1988, 2008
 Finālisti (2): 1995, 1996
 Vācijas čempionāts
 Čempioni (1): 1940–41
 Vācijas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1938
 UEFA Kausu ieguvēju kauss
 Finālisti (2): 1984–85, 1995–96
 Mitropa kauss
 Uzvarētāji (2): 1930, 1951

Atsauces

Ārējās saites 

   
 Kluba profils UEFA vietnē 

Austrijas futbola klubi
Qarabağ FK

Qarabağ FK  ir Azerbaidžānas futbola klubs. Dibināts 1951. gadā. Pārstāv Agdamas pilsētu, kur arī sakotnēji tika izveidots, bet pēc tās sagraušanas Kalnu Karabahas kara laikā kopš 1993. gada kluba bāzes vieta ir galvaspilsēta Baku. Pašlaik spēlē Azerbaidžānas Premjerlīgā. Klubs ir piecas reizes kļuvis par Azerbaidžānas čempioniem un sešas reizes ieguvis Azerbaidžānas kausu. 2017.—2018. gada sezonā pirmo reizi kvalificējās UEFA Čempionu līgas grupu turnīram. Mājas spēles aizvada Azərsun Arena stadionā Baku, bet Eiropas kausu spēles Tofika Bahramova stadionā vai Baku Olimpiskajā stadionā.

Sasniegumi 
 Azerbaidžānas Premjerlīga
 Čempioni (9): 1993, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22
 Vicečempioni (4): 1993–94, 1996–97, 2012–13, 2020–21
 Azerbaidžānas kauss
 Kausa ieguvēji (6): 1993, 2005–06, 2008–09, 2014–15, 2015–16, 2016–17
 Finālisti (3): 1995–96, 1997–98, 1999–00

Sezoni

Atsauces

Ārējās saites 

   
 Kluba profils UEFA vietnē 

Azerbaidžānas futbola klubi
Divas Frīdas

Divas Frīdas () ir meksikāņu mākslinieces Frīdas Kalo eļļas krāsas glezna. Tā bija Kalo pirmā lielizmēra glezna un tiek uzskatīta par vienu no viņas vērtīgākajiem darbiem. Tas ir dubults pašportrets, kurā attēlotas divas Frīdas versijas, kas apsēdinātas blakus. Viena apģērbusi baltu Eiropas stila Viktorijas laikmeta kleitu, bet otra tradicionālu Tehuanas kleitu. Glezna tapusi 1939. gadā, tajā pašā gadā, kad Kalo izšķīrās no Djego Riveras.

Daži mākslas vēsturnieki norādījuši, ka divi tēli ir Frīdas duālās izcelsmes attēlojums. Viņas tēvs, Giljermo Kalo, bija vācietis, bet viņas māte, Matilde Kalderona bija jauktas spāņu un Amerikas indiāņu izcelsmes. Citā interpretācijā Tehuanas Frīda ir tā, ko apbrīnoja viņas vīrs Djego Riveira, bet eiropiešu Frīda ir tā, ko viņš atraidīja. Māksliniece pati atceras, ka šis tēls ir nācis no viņas atmiņām par bērnības iedomu draugu.

Abām Frīdām klēpī ir priekšmeti; meksikāņu Frīdai tas ir neliels Djego Riveiras portrets, bet eiropeiskā Frīda tur ķirurģisko pinceti. Uz Eiropas Frīdas baltās kleitas pil asins no ar šķērēm pārgriezta asinsvada. Asinsvads savieno abas Frīdas, sākoties no to rokām un ejot caur viņu sirdīm. Darbs atsaucas uz Kalo pastāvīgajām sāpēm un ķirurģiskajām procedūrām dzīvi un acteku cilvēku upuru tradīciju. Tā kā šo darbu Kalo pabeidza īsi pēc šķiršanās, Eiropas Frīdai ir trūkst gabala sevis, viņas Djego.

Saskaņā ar Kalo drauga, Fernando Gamboa, stāstīto, Frīda gleznai ietekmējās no divām togad iepriekš skatītām gleznām Luvrā, Teodora Šaserio Divas māsas un anonīmā Gabriela d'Estrē un viena no viņas māsām.

Divas Frīdas atrodas Mehiko modernās mākslas muzejā.

Atsauces 

1939. gada gleznas
Pašportreti
Prāgas "Slavia" (futbols)

Prāgas "Slavia" () ir Čehijas futbola klubs no Prāgas, kas spēlē Čehijas 1. (augstākajā) līgā. Klubs dibināts 1892. gadā un pēc Čehijas neatkarības atgūšanas 1993. gadā ir bijis otrs panākumiem bagātākais klubs.

Kluba sīvākie konkurenti ir Prāgas "Sparta". Slavia 20 reizes uzvarējusi nacionālajā čempionātā, vairākas reizes arī Čehijas kausā un 1938. gadā arī Mitropa (Centrāleiropas) kausā. Kopš Čehijas līgas izveides 1993. gadā klubs līgā uzvarējis sešas reizes. 1995.—1996. gada sezonā klubs iekļuva UEFA kausa pusfinālā, bet 2007.—2008. gada UEFA Čempionu līgā pirmoreiz iekļuva grupu turnīra kārtā, otro reizi to atkārtojot 2019.—2020. gada sezonā.

Bez vīriešu komandas klubam ir arī rezerves, jauniešu un sieviešu komanda.

Sasniegumi 
 Čehijas 1. līga
 Čempioni (6): 1995–96, 2007–08, 2008–09, 2016–17, 2018–19, 2019–20
 Vicečempioni (10): 1993–94, 1994–95, 1996–97, 1997–98, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2006–07, 2017–18
 Čehijas kauss
 Kausa ieguvēji (5): 1996–97, 1998–99, 2001–02, 2017–18, 2018–19
 Čehoslovākijas 1. līga
 Čempioni (9): 1925, 1928–29, 1929–30, 1930–31, 1932–33, 1933–34, 1934–35, 1936–37, 1946–47
 Vicečempioni (9): 1925–26, 1927, 1927–28, 1931–32, 1935–36, 1937–38, 1945–46, 1947–48, 1992–93
 Bohēmijas—Morāvijas čempionāts (Národní liga, 1938—1944)
 Čempioni (4): 1939–40, 1940–41, 1941–42, 1942–43
 Vicečempioni (1): 1943–44
 ČSF čempionāts (1909—1917)
 Čempioni (1): 1913
 Čehoslovākijas kauss
 Finālisti (2): 1962–63, 1974–74
 Mitropa kauss
 Uzvarētāji (1): 1938

Atsauces

Ārējās saites 

 

Čehijas futbola klubi
FK Partizan

FK Partizan ir Serbijas futbola klubs no Belgradas, kas spēlē Serbijas Superlīgā.

Sasniegumi

Nacionālie čempionāti 
 Serbijas Superlīga
 Čempioni (8): 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2016–17
 Vicečempioni (7): 2006–07, 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2019–20, 2020–21, 2021–22
 Dienvidslāvijas čempionāts (1923—1992)
 Čempioni (11): 1946–47, 1948–49, 1960–61, 1961–62, 1962–63, 1964–65, 1975–76, 1977–78, 1982–83, 1985–86, 1986–87
 Vicečempioni (8): 1953–54, 1955–56, 1957–58, 1958–59, 1967–68, 1969–70, 1983–84, 1987–88
 Dienvidslāvijas čempionāts (1992—2002) / Serbijas un Melnkalnes čempionāts (2002—2006)
 Čempioni (8): 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1996–97, 1998–99, 2001–02, 2002–03, 2004–05
 Vicečempioni (6): 1991–92, 1994–95, 1999–00, 2000–01, 2003–04, 2005–06

Nacionālie kausi 
 Serbijas kauss
 Kausa ieguvēji (7): 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
 Finālisti (4): 2014–15, 2019–20, 2020–21, 2021–22
 Dienvidslāvijas kauss (1947—1991)
 Kausa ieguvēji (5): 1946–47, 1951–52, 1953–54, 1956–57, 1988–89
 Finālisti (4): 1948, 1958–59, 1959–60, 1978–79
 Dienvidslāvijas kauss (1991—2002) / Serbijas un Melnkalnes kauss (2002—2006)
 Kausa ieguvēji (4): 1991–92, 1993–94, 1997–98, 2000–01
 Finālisti (3): 1992–93, 1995–96, 1998–99

Starptautiskie turnīri 
 Eiropas čempionvienību kauss
 Finālisti (1): 1965–66
 "Mitropa" kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1978

Sezonas

Atsauces

Ārējās saites 

  

Partizan
Jumava

"Apgāds Jumava" ir Latvijas grāmatu izdevniecība. Tās centrālais birojs atrodas Rīgā, Dzirnavu ielā 73. Uzņēmumam pieder arī grāmatnīcu tīkls un sava vairumtirdzniecība. Izdevniecības valdes priekšsēdētājs ir Juris Visockis .

SIA Jumava 100 % īpašnieks bija Juris Visockis līdz 2019. gada 18. februārim, kad 9,99 % kapitāldaļu ieguva Džaila Grēna.

Atsauces 

Latvijas izdevniecības
Atēnu AEK

Atēnu AEK ir Grieķijas futbola klubs, kas spēlē Grieķijas Superlīgā.

Sasniegumi 
 Grieķijas Superlīga
 Čempioni (12): 1938–39, 1939–40, 1962–63, 1967–68, 1970–71, 1977–78, 1978–79, 1988–89, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 2017–18
 Grieķijas futbola 2. līmenis
 Uzvarētāji (1): 2014–15
 Grieķijas kauss
 Kausa ieguvēji (15): 1931–32, 1938–39, 1948–49, 1949–50, 1955–56, 1963–64, 1965–66, 1977–78, 1982–83, 1995–96, 1996–97, 1999–2000, 2001–02, 2010–11, 2015–16
 Finālisti (11): 1947–48, 1952–53, 1978–79, 1993–94, 1994–95, 2005–06, 2008–09, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
 Grieķijas superkauss
 Kausa ieguvēji (3): 1971, 1989, 1996

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne  
 Kluba profils soccerway.com 
 Kluba profils transfermarkt.com 

Grieķijas futbola klubi