joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rubija

Rubija () - daudzgadīgs rubiju dzimtas lakstaugs ar četršķautnainu, pacilu stumbru, kas augšdaļā zarojas. Lapas lancetiskas, gandrīz sēdošas, sakopotas pa 4 - 6 mieturos. Viss augs raupjš, jo uz stumbra un zaru šķautnēm, kā arī uz lapu dzīslām ir daudz atstāvošu āķveida dzeloņu. Ziedi sīki, zaļgandzelteni, sakopoti dihāzijos un izveido skaru. Zied no jūnija līdz augustam. Auglis sulīga, melna, kauliņveida oga ar 1 vai 2 kauliņiem.

Rubiju dzimta
Anglijas futbola Premjerlīga

Anglijas Premjerlīga () ir augstākā Anglijas profesionālā futbola klubu līga. Līgā piedalās 20 komandas, no kurām 3 vājākās sezonas beigās izkrīt uz Anglijas čempionātu. Premjerlīga ir korporācija, kurā 20 klubi darbojas kā tās daļu turētāji. Sezonas notiek no augusta līdz nākamā gada maijam, katrai komandai aizvadot 38 spēles, kopā sezonā pa visām komandām izspēlējot 380 spēles. Vairums spēļu tiek aizvadītas sestdienās un svētdienās, bet pārējās darba dienu vakaros. No 1993. līdz 2007. gadam tās nosaukums bija Premjerlīga. No 1993. līdz 2016. gadam līgas ģenerālsponsors bija Barclays Bank, tāpēc tās pilnais nosaukums bija Barclays Premier League.

Premjerlīgas uzvarētāji

Klubi 2022.—2023. gada sezonā

Ārējās saites
Gaels Monfiss

Gaels Sebastjēns Monfiss (, izrunā: ; dzimis  Parīzē, Francijā) ir profesionāls franču tenisists. Profesionāļa karjeru uzsāka 2004. gadā. G. Monfisa labākais sasniegums ATP tūres vienspēļu rangā ir  sasniegtā 6. vieta, dubultspēlēs — 155. vieta (). Viņa treneris ir Rodžers Rašīds (Roger Rasheed).

Karjerā G. Monfiss ir uzvarējis desmit ATP vienspēļu turnīros, savukārt Grand Slam turnīros viņa lielākais sasniegums ir pusfināls 2008. gada Francijas atklātajā čempionātā un 2016. gada ASV atklātajā čempionātā. Piedalījies 2008. gada un 2016. gada Olimpiskajās spēlēs.

2021. gada jūlijā apprecējās ar ukraiņu tenisisti Eļinu Svitoļinu.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Atsauces

Ārējās saites 

  

1986. gadā dzimušie
Francijas tenisisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Parīzē dzimušie
Novaks Džokovičs

Novaks Džokovičs ( ; dzimis  Belgradā) ir serbu tenisists, bijis ATP vienspēļu ranga līderis. Tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem tenisistiem vēsturē, uzvarējis 21 Grand Slam turnīrā. 2018. gada 19. augustā, uzvarot Sinisinati Masters turnīrā, kļuva par pirmo tenisistu, kurš ieguvis visus deviņus Masters titulus jeb "Zelta Masters".

Viņa treneris kopš 2019. gada ir Gorans Ivaniševičs. Iepriekšējie treneri: Rikardo Piati (2005—2006), Marks Vudfords (2007), Tods Mārtins (2009—2010), Marians Vajda (2006—2017, 2018—2022) un Boriss Bekers (2013—2016), Andrē Agasi (2017—2018), Mario Ančičs (2017), Radeks Štepāneks (2018).

Karjera 
Profesionāļa karjeru uzsāka 2003. gadā.

 viņš pirmo reizi kļuva par ATP vienspēļu ranga līderi pēc 2011. gada Vimbldonas čempionātā sasniegtā fināla.

Karjerā N. Džokovičs ir uzvarējis 73 vienspēļu turnīros, tostarp 15 Grand Slam sacensībās. N. Džokovičs kļuva par pirmo Serbijas tenisistu, kas izcīnījis Grand Slam turnīra uzvaru, kā arī jaunāko tenisistu atklātās ēras vēsturē, kurš sasniedzis visu četru Grand Slam turnīru pusfinālus. 2008. gadā, kā arī no 2012. līdz 2014. gadam guva uzvaras ATP Pasaules tūres noslēguma sacensībās.

2008. gada Olimpiskajās spēlēs N. Džokovičs izcīnīja bronzas medaļu vienspēlēs.

Īpaši veiksmīgi uzsāka 2011. gada ATP sezonu, uzvarot pirmajā 41 spēlē pēc kārtas. Pirmo zaudējumu sezonā viņš piedzīvoja Francijas atklātā čempionāta pusfinālā pret Rodžeru Federeru. 2011. gadā viņš kļuva par pirmo tenisistu, kas viena gada laikā uzvarējis piecos Masters turnīros.

Uzvarot 2019. gada Austrālijas atklātajā čempionātā, N. Džokovičs kļuva par pirmo tenisistu, kurš šajās sacensībās uzvarējis 7 reizes.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Grand Slam fināli

Uzvaras

Zaudējumi

Atsauces

Ārējās saites 

  

1987. gadā dzimušie
Belgradā dzimušie
Serbijas tenisisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskie bronzas medaļnieki tenisā
Fernando Gonsaless

Fernando Francisko Gonsaless Kufardi (, dzimis 1980. gada 29. jūlijā, Santjago, Čīlē) ir bijušais čīliešu tenisists.

Viņš ir izcīnījis visa kaluma Olimpisko spēļu medaļas. 2004. gada Olimpiskajās spēlēs viņš, kopā ar savu tautieti Nikolasu Masū, izcīnīja zelta medaļu dubultspēlēs, bet vienspēlēs izcīnīja bronzas medaļu. 2008. gada Olimpiskajās spēlēs viņš izcīnīja sudraba medaļu vienspēlēs, finālā piekāpjoties vienīgi spānim Rafaelam Nadalam. 2007. gadā Fernando sasniedza arī Austrālijas Atklātā čempionāta finālu, kur piedzīvoja zaudējumu Rodžeram Federeram. Četras reizes viņš ir sasniedzis Grand Slam turnīru ceturtdaļfinālus.

Beidza karjeru 2012. gadā.

Karjeras statistika

Grand Slam fināli

Zaudējumi

ATP Masters fināli

Zaudējumi

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Čīles tenisisti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki tenisā
Olimpiskie bronzas medaļnieki tenisā
Olimpiskie zelta medaļnieki tenisā
Dārza kāposts

Dārza kāposts (Brassica oleracea) ir divgadīgs kāpostu dzimtas lakstaugs. Lapas gludas, ieapaļas, blīvās galviņās. Otrajā gadā attīstās stumbrs ar lapām. Viss augs kails, pelēkzaļš. Ziedi dzelteni, sakopoti skrajos ķekaros. Auglis ir mezglains pākstenis ar pelēcīgi brūnām sēklām.

Ķīmiskais sastāvs 

100 g kāpostu sulas sastāvā ir ap 30 mg askorbīnskābes, kas daļēji ir saistītā veidā kā askorbigēns, kurš uzglabāšanas laikā parasti šķeļas. Sulā ir arī B1, B2, B6 un K vitamīns, nikotīnskābe, folijskābe, pantotēnskābe, karotīns, inozīts un biotīns. Bez vitamīniem tajā konstatētas 16 aminoskābes, piemēram, metionīns, S-metilmetionīns jeb faktors U (uzkrājas visvairāk pie kacena, it sevišķi dienvidu rajonos audzētajos kāpostos), triptofāns, lizīns; minerālvielas — kālijs, dzelzs, magnijs, fosfors; cukuri (2—3%), fermenti, tioglikozīdi — glikobrasidīns, neoglikobrasidīns; goitrīns u.c.

Dārza kāposta pasugas 
 Briseles kāposti jeb rožu kāposti (Brassica oleracea var. gemmifera)
 Brokoļi (Brassica oleracea var. italica)
 Galviņkāposti (Brassica oleracea var. capitata)
 Kolrābji (Brassica oleracea var. gongylodes)
 Ķīnas kāposti (Brassica oleracea var. alboglabra)
 Lapu kāposti jeb kacenkāposti (Brassica oleracea var. acephala)
 Lopbarības kāposti (Brassica oleracea var. palmifolia)
 Savojas kāposti jeb virziņkāposti (Brassica oleracea var. sabauda)
 Ziedkāposti jeb puķkāposti (Brassica oleracea var. botrytis)

Kāpostu cilts
Dārzeņi
Ciltskoks

Ciltskoks jeb ģeneoloģiskais koks ir ģenealoģisko materiālu apkopojums, personas sastādīta karte ar informāciju par asinsradiniekiem. Ciltskokā tiek ierakstīti tikai tie radinieki, kuriem kādā vēstures krustpunktā ir kopīgs radinieks.

Ārējās saites 

 Vineta Vilcāne (2013. gada 14. decembris). Dzimtas koks — savu sakņu atrašana. Latvijas Vēstnesis. Atjaunināts: 2015. gada 11. martā.
 Dzimtas koku pārlūkošana un veidošana
 Latvijas vēstures arhīva datubāze par personām
 geni.com mājaslapa

Ģenealoģija
Endijs Marijs

Endijs Marijs (; dzimis  Glāzgovā, Skotijā, Lielbritānijā) ir skotu tenisists, bijis pasaules ranga līderis. E. Marijs ir uzvarējis trīs Grand Slam turnīros un divos olimpisko spēļu vienspēļu turnīros.

E. Marija brālis Džeimijs Marijs arī ir profesionāls tenisists, specializējies dubultspēlēs, kur šobrīd ir pasaules ranga līderis.

Profesionāļa karjeru uzsāka 2005. gadā. Pirmo uzvaru Grand Slam sacensībās viņš sasniedza 2012. gada ASV atklātajā čempionātā kļuva par pirmo britu tenisista uzvaru šāda līmeņa vīriešu tenisa sacensībās kopš 1936. gada. Tāpat E. Marija uzvara 2013. gada Vimbldonas čempionātā kļuva par pirmo britu tenisistu uzvaru pašmāju turnīrā kopš 1936. gada. Piedalījies trijās olimpiskajās spēlēs un 2012. gadā Londonā izcīnīja zeltu vienspēlēs un sudrabu jauktajās dubultspēlēs, bet 2016. gadā Riodežaneiro zeltu vienspēlēs. Viņš ir vienīgais tenisists, kas spējis uzvarēt olimpiskajā vienspēļu turnīrā divas reizes. 2015. gadā E. Marijs bija Lielbritānijas izlases līderis Deivisa kausa komandā, kas atnesa uzvaru turnīrā savai valstij pirmo reizi kopš 1936. gada. 2016. gada novembrī pirmo reizi kļuva par ATP ranga līderi, apsteidzot Novaku Džokoviču.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Grand Slam fināli

Uzvaras

Zaudējumi

Ārējās saites 

  

1987. gadā dzimušie
Glāzgovā dzimušie
Lielbritānijas tenisisti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2020. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki tenisā
Olimpiskie zelta medaļnieki tenisā
1897. gads

1897. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

Notikumi

Februāris 
 10. februāris - Madagaskarā pasludināta reliģijas brīvība.

Novembris 
 24. novembris - Spānija piešķīra autonomija Puertoriko.

Dzimuši 
 1. janvāris — Pola Negri (Pola Negri), poļu/amerikāņu aktrise (mirusi 1987. gadā) 
 6. janvāris — Ferencs Sālaši (Szálasi Feren), ungāru politiķis (miris 1946. gadā) 
 14. janvāris — Haso fon Manteifels (Hasso von Manteuffel), vācu ģenerālis un politiķis (miris 1978. gadā) 
 4. februāris — Ludvigs Erhards (Ludwig Erhard), Vācijas kanclers (miris 1977. gadā) 
 10. februāris — Leonīds Govorovs (Леонид Александрович Говоров), padomju maršals (miris 1955. gadā)
 24. marts — Vilhelms Reihs (Wilhelm Reich), austriešu psihoanalītiķis (miris 1957. gadā)
 28. marts — Zeps Herbergers (Sepp Herberger), vācu futbolists un treneris (miris 1977. gadā)
 10. aprīlis — Eriks Naits (Eric Knight), angļu rakstnieks (miris 1943. gadā) 
 23. aprīlis — Lesters Pīrsons (Lester B. Pearson), kanādiešu politiķis (miris 1972. gadā)
 18. maijs — Frenks Kapra (Frank Capra), amerikāņu kinorežisors (miris 1991. gadā) 
 27. maijs — Džons Kokrofts (John Cockcroft), britu fiziķis (miris 1967. gadā) 
 29. maijs:
 Erihs Volfgangs Korngolds (Erich Wolfgang Korngold), austriešu/amerikāņu komponists (miris 1957. gadā) 
 Tatjana Nikolajevna (Татьяна Николаевна), krievu augstmane (mirusi 1918. gadā) 
 7. jūnijs — Kirils Mereckovs (Кирилл Афанасьевич Мерецков), padomju maršals (miris 1968. gadā)
 12. jūnijs — Entonijs Īdens (Anthony Eden), britu politiķis (miris 1977. gadā)
 13. jūnijs — Pāvo Nurmi (Paavo Johannes Nurmi), somu vieglatlēts (miris 1973. gadā)
 22. jūnijs — Norberts Eliass (Norbert Elias), vācu/britu sociologs (miris 1990. gadā)
 20. jūlijs — Tadeušs Reihšteins (Tadeus Reichstein), Šveices ķīmiķis (miris 1996. gadā)
 21. jūlijs — Vasilijs Sokolovskis (Василий Данилович Соколовский), PSRS maršals (miris 1968. gadā)
 24. jūlijs — Amēlija Erharte (Amelia Earhart), ASV aviatore (mirusi 1937. gadā)
 25. septembris — Viljams Folkners (William Cuthbert Faulkner), ASV rakstnieks (miris 1962. gadā)
 26. septembris — Pāvils VI (Paulus PP VI), Romas pāvests (miris 1978. gadā)
 29. oktobris — Jozefs Gebelss (Joseph Goebbels), vācu politiķis, valstvīrs (miris 1945. gadā)
 20. novembris — Ovaness Bagramjans (Иван Христофорович Баграмян), PSRS maršals (miris 1982. gadā)
 23. novembris — Kārlis Gebharts (Karl Gebhardt), vācu ārsts, kara noziedznieks (miris 1948. gadā)
 7. decembris — Hermanis Balks (Hermann Balck), vācu ģenerālis (miris 1982. gadā)
 14. decembris — Kurts Šušnigs (Kurt Schuschnigg), Austrijas kanclers (miris 1977. gadā)
 28. decembris — Ivans Koņevs (Иван Степанович Конев), PSRS maršals (miris 1973. gadā)

Miruši 
 19. februāris — Kārlis Veierštrāss (Karl Weierstrass), vācu matemātiķis (dzimis 1815. gadā)
 3. aprīlis — Johanness Brāmss (Johannes Brahms), vācu komponists (dzimis 1833. gadā)
 30. novembris — Svētā Terēze no Lizjē (Thérèse de Lisieux), katoļu svētā (dzimusi 1873. gadā)
Samuels Sančess

Samuels Sančess Gonsaless (; dzimis , Ovjedo) ir bijušais Spānijas šosejas riteņbraucējs. Par profesionālu riteņbraucēju S. Sančess kļuva 2000. gadā, kad parakstīja līgumu ar basku komandu Euskaltel-Euskadi (pats nebūdams basks), kurā brauca līdz pat 2013. gada beigām.

S. Sančess kļuva par 2008. gada Pekinas Olimpisko spēļu čempionu grupas braucienā, bet individuālajā braucienā izcīnīja 6. vietu. 2006. gadā viņš uzvarēja daudzdienu velobrauciena Parīze-Nica labākā sprintera vērtējumā. 2007. gadā S. Sančess uzvarēja trijos daudzdienu velobrauciena Vuelta a España posmos (kopumā uzvarējis 5 posmos).

Pirmo uzvaru kādā no prestižākā velobrauciena Tour de France posmiem S. Sančess izcīnīja 2011. gadā, kļūdams arī par sacensību līderi "kalnu karaļa" vērtējumā. Lai arī uz laiku līderpozīcijas tika zaudētas, tomēr S. Sančess "kalnu karaļa" raibo kreklu atguva, un uzvilka to arī velobrauciena noslēgumā, vienlaikus ieņemdams arī augsto 6. vietu kopvērtējumā.

2017. gada augustā UCI paziņoja, ka Sančess 39 gadu vecumā pieķerts preparāta "GHRP-2" lietošanā. 2019. gada 13. maijā UCI paziņoja par divu gadu diskvalifikāciju, pieņemot sportista skaidrojumu par nekvalitatīvu uztura bagātinātāju lietošanu. Diskvalifikācijas beigās Sančess būs 41 gadu vecs.

Atsauces

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Astūrijā dzimušie
Spānijas riteņbraucēji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Tour de France posmu uzvarētāji
Vuelta a España posmu uzvarētāji
Dopinga lietas riteņbraukšanā
Olimpiskie zelta medaļnieki riteņbraukšanā
Davids Nalbandjans

Davids Nalbandjans (, dzimis 1982. gada 1. janvārī, Unkvillo, Argentīnā) ir armēņu izcelsmes argentīniešu tenisists.

2005. gadā Nalbandjans uzvarēja Tennis Masters Cup izcīņā. Viņš ir uzvarējis trijos ATP Masters sērijas turnīros, kā arī sasniedzis 2002. gada Vimbldonas čempionāta finālu, kurā gan piekāpās austrālietim Leitonam Hjūitam. Grand Slam turnīru pusfinālus Davids ir sasniedzis četrreiz. Nalbandjams bija pazīstams ar daudzusīgo tenisu, kura lielākais trumpis bija servju atvairīšana un spēle uz gala līnijas.

Karjeras statistika

Grand Slam fināli

Zaudējumi

ATP Masters fināli

Uzvaras

Zaudējumi

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Kordovas provincē (Argentīna) dzimušie 
Argentīnas tenisisti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Maikls Felpss

Maikls Freds Felpss (; dzimis  Baltimorā, ASV) ir amerikāņu peldētājs. Ar izcīnītām 8 zelta medaļām  viņš ir visvairāk zelta medaļas izcīnījušais sportists vienās Olimpiskajās spēlēs, tāpat arī viņš ir izcīnījis visvairāk zelta medaļu (23) mūsdienu olimpisko spēļu vēsturē. Ar kopā izcīnītām 28 olimpiskajām medaļām M. Felpss arī ir visu laiku veiksmīgākais sportists.

Piecas reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (, , , , ). 2000. gadā Sidnejā viņš izcīnīja 5. vietu 200 m tauriņstilā. 2004. gadā Atēnās M. Felpss kļuva par seškārtēju olimpisko čempionu un izcīnīja arī divas bronzas medaļas. 2008. gadā Pekinā viņš startēja astoņās disciplīnās un visās arī izcīnīja zeltu, tādējādi pārspējot peldētāja Marka Spica rekordu par visvairāk izcīnītajām medaļām vienu Olimpisko spēļu laikā. 2012. gada olimpiskajās spēlēs Londonā M. Felpss izcīnīja četrus zeltus un divus sudrabus.

Pašlaik viņam pieder vairāki pasaules rekordi garajā baseinā, no kuriem daļu viņš sasniedzis ASV komandas rindās dažādās stafetēs. Pēc 2011. gada Pasaules čempionāta M. Felpss paziņoja, ka Pasaules čempionātos vairs nestartēs un, iespējams, pēc 2012. gada olimpiskajām spēlēm beigs karjeru. Pēc olimpiskajām spēlēm, kurās M. Felpss ieguva četras zelta un divas sudraba medaļas, viņš paziņoja par karjeras beigšanu. 2014. gadā atsāka piedalīties sacensībās.

 M. Felpps bija ASV komandas karognesējs atklāšanas ceremonijā. Startējot 31 gada vecumā, viņš turpināja dominēt olimpiskajā peldbaseinā un izcīnīja piecas zelta medaļas. Olimpisko spēļu peldēšanas sacensību noslēgumā M. Felpss paziņoja par sportista karjeras beigām.

Apbalvojumi 
 Gada labākais peldētājs pasaulē: 2003, 2004, 2006, 2007, 2008, 2009
 Gada labākais ASV peldētājs: 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2007, 2008, 2009
 Džeimsa E. Salivana balva: 2003
 Laureus World gada labākais sportists (nominēts): 2004, 2005, 2008, 2009
 Sports Illustrated gada labākais sportists: 2008

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāti

Pan Pacific čempionāts

Pasaules rekordi 
Piezīme: Tabulā noradīti M. Felpsam piederošie pasaules rekordi individuālajās distancēs garajā baseinā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Michael Phelps Foundation 
 USA Swimming profils 
 United States Olympic Committee profils 

1985. gadā dzimušie
ASV peldētāji
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki peldēšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki peldēšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki peldēšanā
Venusa Viljamsa

Venusa Viljamsa (, dzimusi  Linvudā, ASV) ir amerikāņu tenisiste.

Profesionāles karjeru sāka 1994. gada oktobrī. V. Viljamsas labākais sasniegums WTA Tūres vienspēļu un dubultspēļu rangā ir sasniegtā 1. vieta.

Karjerā V. Viljamsa ir uzvarējusi 43 vienspēļu un 20 dubultspēļu WTA turnīros, tāpat uzvarējusi septiņos Grand Slam vienspēļu turnīros (piecas reizes Vimbldonā un divas — ASV atklātajā čempionātā) un 13 dubultspēļu turnīros. Dubultspēlēs parasti spēlē pārī ar māsu Serenu. Piedalījusies četrās Olimpiskajās spēlēs (, , , ). 2000. gadā Sidnejā uzvarējusi gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs, vēl dubultspēlēs uzvarējusi 2008. gadā Pekinā un 2012. gadā Londonā.

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Ārējās saites 

  

 
 
 

1980. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
ASV tenisisti
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki tenisā
Olimpiskie zelta medaļnieki tenisā
Daniela Hantuhova

Daniela Hantuhova (, dzimusi 1983. gada 23. aprīlī, Popradā, Slovākijā) ir bijusī slovāku tenisiste.

2008. gada Austrālijas Atklātajā čempionātā sasniedza pusfinālu, bet Grand Slam turnīru ceturtdaļfinālos Hantuhova ir spēlējusi trīsreiz. Viņa ir sasniegusi divu Grand Slam turnīru finālus dubultspēlēs, bet jauktajās dubultspēlēs — izcīnījusi pat četras uzvaras. Hantuhova ir uzvarējusi arī divos Indian Wells Masters turnīros — 2002. un 2007. gadā.

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Prešovas apgabalā dzimušie
Slovākijas tenisisti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Viljamsa

Viljamsa var būt:
 Džodija Viljamsa (Jody Williams; 1950) — ASV cilvēktiesību aktīviste
 Eimija Viljamsa (Amy Williams; 1982) - Lielbritānijas skeletoniste
 Heilija Viljamsa (Hayley Williams; 1988) — ASV mūziķe
 Mišela Viljamsa (Michelle Williams; 1980) — ASV aktrise
 Serīna Viljamsa (Serena Williams; 1981) — ASV tenisiste
 Venusa Viljamsa (Venus Williams; 1980) — ASV tenisiste

Skatīt arī 
 Viljamss
 Williams
Azerbaidžāņi

Azerbaidžāņi () ir tauta, kura galvenokārt apdzīvo Azerbaidžānu un Irānas ziemeļrietumus. Daudzi azerbaidžāņi dzīvo gandrīz visā Kaukāzā un Irānas plato.

Azerbaidžāņu skaita izmaiņas Latvijā (1897-2011)

Atsauces

Ārējās saites 

Azerbaidžānas sabiedrība
Āzijas tautas
Eiropas tautas
Tjurki
Nikola Kuka

Nikola Kuka (, dzimusi 1983. gada 13. aprīlī, Velsā) ir Lielbritānijas šosejas riteņbraucēja.

2008. gada Olimpiskajās spēlēs Nikola izcīnīja zelta medaļu grupas braucienā. 2004. gada Olimpiskajās spēlēs viņa ierindojās 5. vietā grupas braucienā, bet individuālajā braucienā izcīnīja 19. vietu.

Trīs reizes viņa ir izcīnījusi medaļu arī UCI Pasaules čempionātā riteņbraukšanā. 2005. gadā viņa, finišējot otrā, ieguva sudraba medaļu, bet 2003. un 2006. gadā — izcīnīja bronzas medaļu

Viņa ir deviņkārtējā Lielbritānijas čempione šosejas riteņbraukšanā. 2000. gadā viņa kļuva par Lielbritānijas čempioni arī kalnu riteņbraukšanā un velokrosā.

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Velsā dzimušie
Lielbritānijas riteņbraucēji
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki riteņbraukšanā
Dzimta (bioloģija)

Dzimta () ir Organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība. Dzimta ir nākamā vienība aiz kārtas. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir ģintis.

Ārējās saites 

Taksonomija
Sančess

Sančess (), no personvārda Sančo (Sancho); sieviešu dzimtē Sančesa) ir spāņu cilmes uzvārds, kam portugāļu valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Sanšešs (). Cilvēki ar šo uzvārdu:
 Davids Vilja Sančess (David Villa Sánchez; 1981) — spāņu futbolists;
 Roberts Sančess (Robert Sánchez, 1997) — spāņu futbolists;
 Davinsons Sančess (Davinson Sánchez; 1996) — kolumbiešu futbolists;
 Felikss Sančess (Félix Sánchez; 1977) — dominikāņu vieglatlēts;
 Felikss Sančess Bass (Félix Sánchez Bas; 1975) — spāņu futbola treneris;
 Karloss Sančess (Carlos Sánchez; 1986) — kolumbiešu futbolists;
 Leonels Sančess (Leonel Sánchez; 1936) — čīliešu futbolists;
 Luiss Leons Sančess (Luis León Sánchez; 1983) — Spānijas riteņbraucējs;
 Pedro Sančess (Pedro Sánchez; 1972) — Spānijas ekonomists un politiķis, Spānijas premjerministrs;
 Roberts Sančess (Robert Sánchez; 1997) — Spānijas futbolists;
 Samuels Sančess (Samuel Sánchez; 1978) — Spānijas riteņbraucējs;
 Ugo Sančess (Hugo Sánchez; 1958) — Meksikas futbolists un futbola treneris.

Skatīt arī 
 Sanšešs

Spāņu uzvārdi
Spānijas futbola čempionāta Pirmā divīzija

Liga de Fútbol Profesional (Profesionālā futbola līga) jeb La Liga ir Spānijas augstākā līga futbolā. Visvairāk titulu (35) tajā ir izcīnījusi Madrides "Real" komanda. Pēc UEFA novērtējuma tā ir Eiropas spēcīgākā līga.

Klubi 2022.—2023. gada sezonā

Pēdējo sezonu uzvarētāji 
 2010.—2011. Barcelona
 2011.—2012. Real Madrid
 2012.—2013. Barcelona
 2013.—2014. Atlético Madrid
 2014.—2015. Barcelona
 2015.—2016. Barcelona
 2016.—2017. Real Madrid
 2017.—2018. Barcelona
 2018.—2019. Barcelona
 2019.—2020. Real Madrid
 2020.—2021. Atlético Madrid
 2021.—2022. Real Madrid

Atsauces

Ārējās saites
Spānijas futbola čempionāta Otrā divīzija

Segunda División (Otrā divīzija), pazīstama kā LaLiga 2, sponsorēšanas nolūkos arī LaLiga SmartBank, ir otra augstākā profesionālā futbola līga Spānijā. Līga tika izveidota 1929. gadā. Tajā piedalās 22 komandas. Sezonas beigās divas pirmās vietas, kā arī izslēgšanas spēļu (play-off) uzvarētāji kvalificējas Pirmajai divīzijai (La Liga).

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 
 Čempionu saraksts, rsssf.com
 Līgas profils soccerway.com 

Futbols Spānijā
Futbola līgas
I'm Going To Tell You A Secret

I'm Going To Tell You A Secret ir amerikāņu dziedātājas Madonnas koncertalbums, kas tiks izdots 2006 gada 20. jūnijā.

Dziesmu saraksts

Skatīt arī 
 Madonna
 Madonnas albumu diskogrāfija
 Madonnas singlu diskogrāfija

Ārējās saites 
 Madonnas oficiālā mājas lapa
 Madonnas oficiālais myspace.com profils
 Madonnas imdb.com profils
 Madonnas dziesmu vārdu datubāze
 Oficiālā Madonnas fanu mājas lapa

Madonnas albumi
2006. gada albumi

en:I'm Going to Tell You a Secret#Album
Apaļlapu rasene

Apaļlapu rasene () ir daudzgadīgs raseņu dzimtas kukaiņēdājs lakstaugs. Bieži sastopams purvos, dumbrājos un purvainās pļavās. Viena no izplatītākajām raseņu sugām. Apaļlapu rasenei ir cirkumboreāls areāls, sastopama Eirāzijā un Ziemeļamerikā. 2007. gadā Latvijas Botāniķu biedrība izvēlējusies kā gada augu.

Morfoloģija 

Apaļlapu rasenes lapas sakārtotas rozetē, izpletušās un piekļāvušās pie zemes, ar 1―7 cm garu kātu. Pielapes pavedienveida, līdz pusei saaugušas ar lapas kātu. Lapas plātne gandrīz apaļa, apmēram 1—1,5 cm diametrā. Lapas plātnes virspusē sarkanīgi dziedzermatiņi, kuru pamats ļoti jutīgs pret kairinājumiem. Lapu apakšpuse zaļa, kaila.
No rozetes centra izaug 1 vai 2 ziedneši, ar 3—15 sīkiem, baltiem ziediem, kas sakopoti rituļveida ziedkopā. Ziedam piecas baltas ziedlapas un 5 zaļas kauslapas. Zied no jūlija līdz augustam. Auglis olveida pogaļa.

Barības vielu uzņemšana 
Augs barojas ar kukaiņiem, kurus piesaista tā košā krāsa un rasai līdzīgie lipīgā sekrēta pilieni. Šādas auga barošanās īpatnības saistītas ar biotopiem, kurus tas apdzīvo. Visbiežāk tajos ir maz minerālvielu vai arī augsne ir tik skāba, ka barības vielu pieejamība ir samazināta. Ar enzīmu palīdzību rasene izšķīdina kukaiņus, kas pielipuši tās lapām, un izdala no tiem amonjaku. Tādā veidā tiek iegūts slāpeklis, ko citi augi uzņem no augsnes.

Izplatība 

Apaļlapu rasenes izplatības areāls ir cirkumboreāls. Tā plaši sastopama Ziemeļamerikā un Eirāzijā.
Ziemeļamerikā tā bieži sastopama Lielo ezeru reģionā, nevienmērīgi izplatīta Kanādas dienvidu reģionos, Dienvidaļaskā un Klusā okeāna piekrastē, kā arī Grenlandes dienvidos.
Apaļlapu rasene plaši izplatīta Ziemeļeiropā, Britu salās, Centrāleiropā. Retāk sastopama Islandē, Spānijas un Portugāles ziemeļos un Balkānu reģionā.
Āzijā bieži sastopama Urālu kalnu apkārtnē. Sastopama arī visā Japānā, Korejā, Kamčatkā. Populācijas sastopamas arī Jaungvinejas salā.

Biotopi 

Gan atsevišķi eksemplāri, gan lielākas audzes sastopamas pārejas un sūnu purvos, dūksnainos ezeru krastos, mitros priežu mežos. Raksturīga suga vairākās atklātu sūnu purvu un minerālvielām bagātu pārejas purvu augu sabiedrībās. Biežāk sastopama atklātās saulainās vai daļēji saulainās vietās. Purvu nosusināšana kūdras ieguvei iznīcina raseņu dzīves vietas.

Medicīniskās īpašības 
Raseņu laksti satur naftohinona atvasinājumus — drozeronu un plumbagīnu, bez tam vēl C vitamīnu, organiskās skābes, antociānu, miecvielas, proteolītiskus fermentus, kā arī kālija un kalcija sāļus.
Saskaņā ar D.H. Paper, et al., Apaļlapu rasenes augu ekstrakti ir iedarbīgi pretiekaisuma un pretsāpju līdzekļi. Tas ir tādu flavonoīdu kā hiperozīds, kvercetīns un izokvercetīns klātbūtnes rezultāts. Uzskata, ka flavonoīdi ietekmē M3 muskarīna receptorus gludajā muskulatūrā, nodrošinot pretsāpju iedarbību. Apaļlapu rasenes ekstrakti uzrādījuši arī antiangioģenētisku iedarbību ― tie pretdarbojas jaunu asinsvadu veidošanai.

Rasenes preparātus nedrīkst lietot lielās devās, jo drogās esošais plumbagīns var izraisīt krampjus un pat paralīzi.

Atsauces 

Raseņu dzimta
Latvijas gada augs
13. augusts

13. augusts ir gada 225. diena pēc Gregora kalendāra (226. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

Vārda dienas 
Elvīra, Rēzija, Velga

Notikumi 
 1521. gads — spāņi ieņēma Tenočtitlānu, sagūstīja valdnieku Kuautemoku un viņa augstākos padomdevējus.
 1918. gads — pirmās sievietes pievienojās ASV Jūras kājnieku korpusam.
 1940. gads — Otrais pasaules karš: sākās kauja par Britāniju, Luftwaffe uzbrūkot Apvienotās Karalistes iznīcinātāju bāzēm un radariem.
 1960. gads — Centrālāfrikas Republika ieguva neatkarību no Francijas.
 1961. gads — Vācijas Demokrātiskā Republika slēdza robežu starp Berlīnes austrumu un rietumu sektoru, lai neļautu iedzīvotājiem pārbēgt uz Rietumiem ("Berlīnes mūris").

Dzimuši 
 1762. gads — Teroiņa de Merikūra (Theroigne de Mericourt), franču revolucionāre, feministe (mirusi 1817. gadā)
 1857. gads — Manuels de Eskandons (Manuel de Escandón), meksikāņu polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (miris 1940. gadā)
 1871. gads: 
 Kārlis Lībknehts (Karl Liebknecht), vācu politiķis (miris 1919. gadā)
 Volters Makrīrijs (Walter McCreery), amerikāņu polo spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1922. gadā)
 1878. gads — Hārvijs Lords (Harvey Lord), amerikāņu vieglatlēts (miris 1920. gadā)
 1899. gads — Alfreds Hičkoks (Alfred Hitchcock), angļu kinorežisors (miris 1980. gadā)
 1918. gads:
 Eduards Rozenštrauhs, latviešu mūziķis (miris 1992. gadā)
 Frederiks Sengers (Frederick Sanger), angļu bioķīmiķis (miris 2013. gadā)
 1926. gads — Fidels Kastro (Fidel Castro), Kubas revolucionārs, valsts vadītājs (miris 2016. gadā)
 1946. gads — Džaneta Jelena (Janet Yellen), amerikāņu ekonomiste
 1949. gads — Bobijs Klārks (Bobby Clarke), Kanādas hokejists
 1955. gads — Baiba Rozentāle, latviešu mediķe, politiķe
 1961. gads — Andrejs Panteļējevs, Latvijas politiķis
 1962. gads — Dainis Liepiņš, latviešu riteņbraucējs (miris 2020. gadā)
 1966. gads — Ingmārs Līdaka, latviešu zoologs, politiķis
 1970. gads — Alans Šīrers (Alan Shearer), Anglijas futbolists

Miruši 
 1863. gads — Ežēns Delakruā (Eugène Delacroix), franču mākslinieks (dzimis 1798. gadā)
 1882. gads — Viljams Stenlijs Dževonss (William Stanley Jevons), britu ekonomists (dzimis 1835. gadā) 
 1900. gads — Vladimirs Solovjovs (Влади́мир Серге́евич Соловьёв), krievu filozofs (dzimis 1853. gadā) 
 1912. gads — Žils Masnē (Jules Massenet), franču komponists (dzimis 1842. gadā) 
 1913. gads — Augusts Bēbelis (August Bebel), vācu politiķis (dzimis 1840. gadā)
 1946. gads — Herberts Velss (Herbert Wells), angļu rakstnieks (dzimis 1866. gadā)
 1956. gads — Jakubs Kolass (Якуб Колас), baltkrievu rakstnieks (dzimis 1882. gadā)
 1963. gads — Luijs Bastjēns (Louis Bastien) — franču treka riteņbraucējs un paukotājs, olimpiskais čempions riteņbraukšanā (dzimis 1881. gadā)
 1984. gads — Tigrans Petrosjans (Տիգրան Պետրոսյան), armēņu (pārstāvēja PSRS) šahists, devītais pasaules čempions (dzimis 1929. gadā)
 1998. gads — Žiljēns Grīns (Julian Hartridge Green), franču rakstnieks (dzimis 1900. gadā)
 2009. gads — Less Pols (Les Paul), ASV ģitārists, izgudrotājs (dzimis 1915. gadā)

Svētku un piemiņas dienas 
 Starptautiskā kreiļu diena

Augusts
Backflow

Backflow ir grupa no Rīgas, kas dibināta 2007.gada sākumā. Tās mūziku var raksturot kā Sietlas grunge maisījumu ar mūsdienu rokmūzikas aktuālākajām tendencēm. Grupā Backflow darbojās Jānis Grants, Raivis Rubenis un Ēriks Lizbovskis.

Vēsture 

Backflow tika izveidota 2007 .gada janvārī, kad tobrīd vēl eksistējošās grupas Mary Jane dalībnieki kopā ar bundzinieku no Brazīlijas - Žairu Fernandešu (Jayr Fernandes) izveido jaunu projektu. Pirmsākumi meklējami gan nedaudz agrāk, 2006. gada rudenī, kad pēc 10 gadu pārtraukuma, Fernandešs atgriežas Latvijā, lai pievienotos grupai Mary Jane, kurā viņš kopā ar Rubeni un Lībieti jau bija darbojies laikā no 1995. līdz 1996. gadam. 2006.gada nogalē vēl kā Mary Jane, snieguši vairākus koncertus Latvijā un arī ārpus tās robežām, puiši ir gatavi pārmaiņām un tiek nolemts uzsākt jaunu projektu. 2007.gada janvārī Backflow uzsāk savu darbību.

Pavisam drīz 2007.gada pavasarī tiek uzsākts darbs Rīgas Ierakstu Studijā, kur sadarbībā ar Tāli Timrotu, tiek veikta pirmā ierakstu sesija. Diemžēl ģimenes apstākļu dēļ Fernandešs ir spiests atgriezties dzimtenē un nevar pabeigt ierakstu. Maijā viņa vietu ieņem Ēriks Lizbovskis, kurš pēdējos 2 gadus ir pavadījis Londonā, muzicējot Nohow sastāvā. Ēriks palīdz Backflow pabeigt uzsākto ierakstu un kļūst par pilntiesīgu tās dalībnieku. „Let Me Be Your Star” kļūst par grupas debijas singlu, kas izskan Latvijas radio stacijās un veiksmīgi sevi piesaka garāžas grupu konkursā Soundwave Coca Cola Discovery Tour, kur Backflow gūst uzvaru. Tas grupai ļauj doties uz Krakovu, Polijā, lai uzstātos Starptautiskā popmūzikas festivālā. Pirms tam gan Backflow piedalās Salacgrīvā notiekošājā Positivus AB festivālā, kur tā nokļūst kā Radio SWH raidījumu „Priekšnams” pārstāvošā grupa. Rudenī ar to pašu singlu Backflow piedalās Baltic New Music Chart, kas tobrīd plašāk pazīstams kā Nokia Open Stage. Tur 2007./2008.gada sezonā Backflow kļūst par vienu no 10, Latviju parstāvošajām, jauno mūziķu grupām. 2007.gada nogalē tiek uzsākts darbs pie debijas albuma „Love&Peace” ieraksta. Tas tiek veikts Hodila Records studijā Valmierā. „Love&Peace” dienas gaismu ierauga 2008.gada aprīlī un par albuma pirmo singlu kļūst kompozīcija ar nosaukumu „Time Is Now”, kurai ir pieejama arī videoversija. Singls ir pietiekoši veiksmīgs, jo spēj vairākas nedēļas noturēties dažādos radio un TV topos. Dziesmas videoversija izpelnās MTV Baltics uzmanību, kas vēlāk veicina arī savstarpēju sadarbību, kuras rezultātā Backflow kļūst par pirmo grupu Baltijā, kas MTV mājas lapā ir piedāvājuši savu albumu bezmaksas lejupielādei. Rudenī grupa iekļūst konkursa “Rock Legion” finālā, kur iegūst godpilno 2.vietu un uzvar portālā Delfi rīkotajā klausītāju balsojumā.

Diskogrāfija

Atsauces

Ārējās saites 
 Backflow oficiālā mājaslapa
 MySpace profils
 LastFM profils
 draugiem.lv profils

2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
Latvijas rokgrupas
Lielā ceļteka

Lielā ceļteka jeb lielā ceļmalīte () ir daudzgadīgs ceļteku dzimtas lakstaugs. Lapas
rozetē, vienkāršas, veselas, olveida vai plati eliptiskas, ar lokveida dzīslojumu un gludu malu, līdz 12 cm garas. Ziedi neizskatīgi, sīki, divdzimumu, sakopoti vārpās 10 — 45 cm garu ziednešu galā. Zied no maija, jūnija līdz vēlam rudenim.

Svaigām ceļteku lapām, sulai, uzlējumam un ekstraktam ir bakteriostatiska, asiņošanu apturoša un brūču dziedējoša iedarbība. Lapu sulu un ekstraktu pa 1 ēdamkarotei 3 reizes dienā pirms ēšanas lieto anacīdu (pazemināts skābes daudzums), gastrītu, aknu un hronisku kuņģa un zarnu trakta slimību, čūlu, hronisku žultspūšļa iekaisumu ārstēšanai. Tautas medicīnā ceļteku lapu tēju, novārījumu un uzlējumu iekšķīgi lieto kā atkrēpošanas līdzekli bronhīta un plaušu tuberkulozes, garā klepus, sklerozes ārstēšanai, kā arī pret urinēšanu naktīs. Ārīgi lapas lieto kukaiņu kodumu, augoņu, akūtu ādas iekaisumu un sasitumu ārstēšanai. Lielās ceļtekas sēklas lieto kā caurejas un pretiekaisumu līdzekli pret hronisku vēdera aizcietējumu, 1 — 1,5 ēdamkarotes sēklu aplej ar 1 glāzi verdoša ūdens, ļauj 15 — 20 minūtes ievilkties un izdzer ar visām sēklām vakarā. Deguna, dzemdes, hemoroīdu asiņošanas novēršanai lieto ceļteku un nātru lapu (vienādās daļās) uzlējumu (1:10), kuru dzer pa 1 ēdamkarotei 3 vai 4 reizes dienā. Vienlaikus to lieto arī skalojumiem irigācijām un tamponiem. Ceļteku lapas ietilpst dažādu jaukto tēju sastāvā.

Ārējās saites 
 celmalites | Medicīnas termins 

Ceļteku dzimta
Ārstniecības augi
Rīgas pasažieru osta

Rīgas Pasažieru osta (oficiālais nosaukums Rīgas Pasažieru termināls) ir pasažieru osta Latvijas galvaspilsētā Rīgā. Pasažieru ostas adrese ir Eksporta iela 3a.

Vēsture 

Kā atsevišķa, tikai pasažieru kuģiem, prāmjiem un kruīzu kuģiem domāta piestātne ar īpaši pasažieru uzņemšanai domātu ēku uzcelta 1965. gadā (arhitekti M.Ģelzis, V.Savisko, konstruktors A.Briedis). Sākotnējais nosaukums bija "Jūras pasažieru stacija". 

No 1995. gada līdz 2000. gadam Rīgas pasažieru ostas nosaukums bija A/S "Rīgas pasažieru osta", un tās funkcijas bija: pasažieru kuģu un prāmju apkalpošana, ostas un citi pakalpojumi, stividorpakalpojumi, kuģu kravu aģentēšana, kravu deklarēšana, sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumi, vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības, starpniecības un noliktavu pakalpojumu sniegšana. Pēc tam uzņēmējdarbību sāka veikt SIA Rīgas pasažieru termināls, kas šim nolūkam iznomāja piestātni un tās iekārtas no A/S Rīgas brīvosta, tāpēc Rīgas pasažieru ostas oficiālais nosaukums ir Rīgas Pasažieru termināls.

2006. gadā prāmju satiksmi starp Rīgu un Stokholmu sāka kompānija Tallink.

Statistika 

Kopš 2006. gada Rīgas pasažieru ostas kopējais pārvadāto pasažieru skaits strauji pieauga. Galvenokārt tas bija saistīts ar Igaunijas kompānijas "Tallink" ienākšanu Rīgas ostā.

Maršruti 

 Rīga—Stokholma (Tallink)

Atsauces 
 A/s "Rīgas pasažieru osta" dibināšanas un likvidācijas dokumentācija Latvijas Valsts arhīvā - 2300. fonds, dokumentu krājums Nr 12.023

Ārējās saites 
 Rīgas pasažieru ostu veidos trīs līmeņos (LETA)
 Aksenoks: Līguma laušana ar "Rīgas pasažieru termināli" var negatīvi ietekmēt pasažieru ostas attīstību 
 Intervija ar Rīgas pasažieru termināļa izpilddirektoru Didzi Krišjāni
 VK revizijas atzinums par Rīgas brīvostu pārvaldi
 RD Apstiprina Andrejostai piegulošās teritorijas detālplānojumu (LETA)
 Valsts kontroles Pašvaldību revīzijas departamenta 17.07.2003. ziņojums par Rīgas brīvostas pārvaldes nomas līguma noslēgāanas un galvojuma izsniegāanas likumību sabiedrībai ar ierobežotu atbildību "Rīgas pasažieru termināls".

Transports Rīgā
Latvijas ostas
Ilmārs Šlāpins

Ilmārs Šlāpins (dzimis  Jelgavas rajonā) ir latviešu publicists, filozofs, rakstnieks, tulkotājs un dīdžejs.

Biogrāfija 
Ilmārs Šlāpins dzimis 1968. gadā. Mācījies Sprīdīšu astoņgadīgajā skolā Tetelē, 13 gadu vecumā pārcēlās uz dzīvi Jelgavā un turpināja mācības Jelgavas 1. vidusskolā.

Šlāpins kopš 1984. gada organizējis diskotēkas un koncertus Jelgavas rajona un Garozas kultūras namos.

Pēc vidusskolas dienējis padomju armijā, pāris gadus pavadot Afganistānā. Pēc dienesta studējis filozofiju Latvijas Universitātē, Vēstures un filozofijas fakultātē. Pēc studijām, no 1993. gada, lasījis lekcijas teoloģijas studentiem par Austrumu reliģijām.

Kopš 1993. gada Šlāpins ir žurnāla "Rīgas Laiks" redaktors. Vada raidījumus LU radio "NABA" ēterā, kā arī Latvijas Radio 3 Klasika. Šlāpins ir arī bijis Ministru prezidenta padomnieks kultūras un humanitārajos jautājumos. No 1999. līdz 2003. gadam bijis Nacionālās radio un televīzijas padomes loceklis. 2003. gada 3. aprīlī publicē savu viedokli "Sirdsapziņas noplēšamais talons" (par Ojāru Vācieti). Publicējies portāla DELFI literatūras sadaļā, laikrakstos Diena, NRA, u.c. No 2012. gada februāra līdz 2019. gada 15. februārim Šlāpins bija interneta žurnāla Satori.lv galvenais redaktors.

Darbu saraksts (nepilns) 

lugas:
 "Nakts tarifs" (2006)
 "Drakula. Svešās asinis" (2007), rokmūzikls (libreta autors Ilmārs Šlāpins, komponists Andris Vilcāns)
 "Trīs Sprīdīši: Turp un atpakaļ" (2011), librets muzikālai izrādei Dailes teātrī, teātra dienas koncerts

tulkojumi:

 Dmitrijs Prigovs "Manas dzīves laikā", dzejoļu krājums, tulkojums no krievu valodas (Neputns, 2021)
romāns "Krekls" (2005), no krievu valodas ("Рубашка"), autors Jevgeņijs Griškovecs (2004)
 luga "Galka Matalka" (2005), no krievu valodas ("Галка Моталко"), autore Natalja Vorožbita (2002)
 luga "Dēmoni" (2007), no krievu valodas ("Демоны"), Natalja Vorožbita (2004)
 luga "Jūlijs" (2008), no krievu valodas ("Июль"), Ivans Viripajevs (2006)
 luga "Kā kļūt slavenai" (2009), no krievu valodas ("Про мою маму и про меня"), Jeļena Isajeva (2002)
 luga "Melnais strazds" (2009), no angļu valodas ("Blackbird"), Deivids Harovers, (2005)
 luga "Divi nabadzīgi rumāņi" (2009), no poļu valodas ("Dwoje biednych Rumunów mówiących po polsku"), Dorota Maslovska (2006)
 luga "Hanana" (2009), no krievu valodas ("Ханана"), Germans Grekovs (2008)
 luga "Duets" (2010), no angļu valodas ("Duet"), Oto Eskins (2003)

grāmatas:
 Karmabandha [dzeja]. Rīga: 1/4 Satori, 2007.
 Anekdotes par vidējo latvieti un Raini [īsproza]. Rīga: 1/4 Satori, 2007.
 Anekdotes par vidējo latvieti un konkrētiem cilvēkiem [īsproza]. Rīga: 1/4 Satori, 2009.
 Jauno latviešu valoda [vārdnīca]. Rīga: Ascendum, 2013.
 Es nemāku, komatus [dzeja]. Rīga: Neputns, 2019.

Atsauces 

1968. gadā dzimušie
Latviešu valodā rakstošie
Latvijas rakstnieki
Latviešu rakstnieki
Latviešu filozofi
20. gadsimta filozofi
21. gadsimta filozofi
Latvijas tulkotāji
Tulkotāji uz latviešu valodu
Latvijas Universitātes absolventi
Jelgavas novadā dzimušie
Toms Krūzs

Tomass Krūzs Meipozers IV (, dzimis ), plašāk zināms kā Toms Krūzs, ir ASV aktieris un filmu producents. Žurnāls Forbes viņu novērtēja kā 2006. gada ietekmīgāko zvaigzni. Viņš ir ticis nominēts trijām Kinoakadēmijas balvām un ieguvis trīs Zelta globusa balvas (par lomām filmās "Dzimis 4. jūlijā" (1989), "Džerijs Magvairs" (1996) un "Magnolija" (1999)).

Viņa pirmā vadošā loma bija 1983. gada filmā "Bīstamais bizness". Vēlāk, 1986. gadā, viņš atveidoja pilotu populārajā un finansiāli veiksmīgajā filmā "Labākais šāvējs", bet laika periodā no 1996. līdz 2015. gadam Toms Krūzs filmējās vienā no atpazīstamākajām viņa lomām — aģenta Ītana Hanta lomā "Neiespējamās misijas" filmu sērijā.

Krūzs tēlojis lomas vēl tādās pazīstamās filmās kā "Naudas krāsa" (The Color of Money, 1986), "Lietus cilvēks" (1988), "Pērkona dienas" (Days of Thunder, 1990), "Tālu projām" (Far and Away, 1992), "Daži labi vīri" (A Few Good Men, 1992), "Firma" (1993), "Intervija ar vampīru" (1994), "Acis plaši aizvērtas" (1999), "Vaniļas debesis" (2001), "Īpašais ziņojums" (2002), "Pēdējais samurajs" (The Last Samurai, 2003), "Līdzzinātājs" (2004), "Pasauļu karš" (War of the Worlds, 2005), "Lauvas jēru pavadā" (Lions for Lambs, 2007), "Valkīra" (Valkyrie, 2008), "Džeks Rīčers" (Jack Reacher, 2012), "Aizmirstība" (2013), "Rītdienas robeža" (2014).

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa

1962. gadā dzimušie
Ņujorkas štatā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
ASV kinoproducenti
Zelta globusa balvas ieguvēji
Kartupelis

Kartupelis ir daudzgadīgs nakteņu ģints augs. Par kartupeļiem sauc arī šī auga apakšzemes vasas pārveidnes, ko plaši izmanto pārtikā. Pēc ieguves apjomiem pasaulē (2014. gadā 381,7 miljoni tonnu) kartupelis ir piektais lielākais kultūraugs (pēc cukurniedrēm, kukurūzas, rīsiem un kviešiem) un pirmais starp dārzeņiem. Kartupeļiem ir selekcionētas vairāk nekā 2000 šķirnes.

Lai pievērstu pasaules iedzīvotāju lielāku uzmanību kartupelim kā vērtīgam pārtikas produktam, Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, kas darbojas ANO paspārnē, 2008. gadu bija pasludinājusi par Starptautisko kartupeļa gadu.

Vēsture 
Kartupeļi savvaļā aug Dienvidamerikā. Eiropā tie nonāca 16. gadsimtā, sākotnēji kā eksotisks krāšņumaugs. Pēc 1650. gada vairākās Eiropas zemēs tika atklāta kartupeļu uzturvērtība, īpaši tajos gados, kad melno graudu epidēmijas dēļ samazinājās graudaugu lietošana uzturā.

1673. gadā Kurzemes un Zemgales hercogistē, kā vienā no pirmajām Eiropas valstīm ar koloniju Amerikā (Tobāgo), ieveda un vēlāk sāka audzēt kartupeļus pārtikai, tomēr tos pārsvarā izmantoja cūku nobarošanai. Saglabājies Kurzemes hercoga Jēkaba Ketlera kanclera fon Felkerzāma dēla ieraksts par to, ka hercogs licis caur Hamburgu ievest dārgos kartupeļus, lai pacienātu galmu. Tomēr katram vīram, labākajā gadījumā, ticis pa vienam kartupelim. Krievijas impērijas ķeizarienes Annas galma virtuvē kartupeļus esot ieviesis Kurzemes hercogs Ernsts Johans Bīrons. Tomēr plašākos apmēros kartupeļus 1684. gadā sāka kultivēt Ziemeļanglijā, 1716. gadā — Saksijā, 1738. gadā — Prūsijā, bet 1783. gadā — Francijā. 1767. gadā Novgorodas gubernators Jakobs Johans fon Zīverss publicēja rakstu par kartupeļiem un centās veicināt to ieviešanu Krievijas impērijā.

18. gadsimta beigās, lai Latvijas teritorijā zemnieku vidū sekmētu kartupeļu audzēšanu, Frīdrihs Daniels Vārs latviski pārtulkoja Cēsu ārsta Franča Johana Cekela vāciski sarakstītu kartupeļu audzēšanas padomu grāmatu, ko 1790. gadā Rīgā izdeva ar nosaukumu „Kartupeļu dārzs, ko tāpēc, lai mīļi Vidzemes latvieši ne vairs uz priekšu grūtu badu cieš, viens no viņiem uzticamiem dzīves biedriem še rakstos stāda”. 16 lappušu biezajā grāmatiņā sīki aprakstīti nesenie Vidzemes bada gadi, kas minēti kā viens no iemesliem pārejai no labības uz kartupeļiem, kā arī iekļauti samērā izvērsti padomi kartupeļu audzēšanā, bet beigās — reizrēķins izaudzēto kartupeļu aprēķināšanai.

Auga apraksts 

Kartupeļa virszemes daļā izaug cers ar 4—8 stumbriem. Uz tiem attīstās lapas, kas ir sakārtotas pamīšus. Ziedi, tāpat kā citiem nakteņu dzimtas augiem, ir piecdaļīgi. Auglis ir dzeltenzaļa oga ar daudzām sēklām. Pēc lakstu izaugšanas, zem zemes, no stumbra pamatnes izaug 15—20 cm gari dzinumi. To galos veidojas bumbuļi, kuru lielums, forma un krāsa ir atkarīga no šķirnes.

Virszemes augļi satur indīgu vielu solanīnu. Apakšzemes bumbuļos, ja tie tiek ilgstoši turēti gaismā, līdz apzaļošanai arī veidojas solanīns.

Kartupeļu audzēšana

Atsauces

Ārējās saites 

 Kartupeļi
 Kartupeļu audzēšana

Nakteņu dzimta
Dārzeņi
Lauksaimniecības kultūras
Kartupelis
Tenisa profesionāļu asociācija

ATP jeb Tenisa Profesionāļu asociācija () tika dibinātā 1972. gadā, lai aizsargātu profesionālo vīriešu tenisistu intereses. Kopš 1990. gada ATP organizē vispasaules tenisa tūri - ATP Tour.

ATP Tour 
ATP Tour iekļauj sevī Grand Slam, ATP Masters Series, ATP International Gold Series, ATP International Series, ATP Challenger Series un Futures turnīrus, kuri atšķiras ar balvu fondu, kā arī piešķiramajiem punktiem ATP reitingā.

Katru gadu tiek aizvadīti četri Grand Slam turnīri, kuru uzvarētājs izcīna 1000 ATP punktus. Tie ir Austrālijas Atklātais čempionāts, Francijas Atklātais čempionāts, Vimbldonas čempionāts, kā arī ASV Atklātais čempionāts.

Katru gadu tiek rīkots arī Tennis Masters Cup turnīrs, kurš no 2005. līdz 2008. gadam norisinās Šanhajā, Ķīnā, bet no 2009. līdz 2012. gadam tiks aizvadīts Londonā, Lielbritānijā.

Tiek rīkoti arī deviņi ATP Masters Series turnīri, kuru uzvarētājs iegūst 500 reitinga punktus.

Ir deviņi ATP International Gold Series turnīri, kuros ir nedaudz lielāks balvu fonds, kā arī piešķiramie reitinga punkti kā 43 organizētajos ATP International Series turnīros.

ATP Challenger Series turnīru uzvarētājs iegūst no 50 līdz 100 reitinga punktiem, bet Futures turnīros uzvarētājs var iegūt vienīgi 24 reitinga punktus.

Ārējās saites 
 ATP oficiālā mājaslapa
ATP World Tour Masters 1000

ATP World Tour Masters 1000 (līdz 2009. gadam - ATP Masters Series) ir deviņu turnīru sērija, kuru rīko ATP. Vīriešu tenisā Masters 1000 tiek uzskatīti par prestižākajiem uzreiz aiz Grand Slam turnīriem.

ATP Masters Series tika izveidota vienlaicīgi ar ATP Tour - tas notika 1990. gadā. 2009. gada sākumā, notiek izmaiņām ATP reitinga punktu skaitīšanas sistēmā, tika nolemts mainīt arī turnīru nosaukumu.

Līdz pat 2007. gadam, tāpat kā Grand Slam turnīros, ATP Masters 1000 spēles tika aizvadītas līdz uzvarai trijos setos, bet tad tika izlemts spēlēt līdz uzvarai divos setos.

Visvairāk - 19 uzvaras ATP Masters 1000 turnīros - ir izcīnījis šveicietis Rodžers Federers un spānis Rafaels Nadals. Viņiem ar 17 uzvarām seko amerikānis Andre Agassi.

Sākot ar 2009. gadu, ATP Masters 1000 sērijas turnīru lokā vairs nav Hamburgas turnīra. Uz tā laiku tiks pārcelts Madrides turnīrs, bet Madrides turnīra laikā risināsies Šanhajas Masters turnīrs.

2009. gada ATP World Tour Masters 1000 turnīri
Taivānas aborigēni

Taivānas aborigēni (, piņjiņs - yuánzhùmín, taivāniešu - gôan-chū-bîn) ir termins, kurš tiek lietots, lai apzīmētu Taivānā dzīvojošos pirmiedzīvotājus. Lai gan ir vairāki nostāsti par Taivānas aborigēnu izcelsmi, zinātniskie pētījumi liecina, ka to priekšteči dzīvoja uz salas pirms aptuveni 8000 gadiem, pirms 17. gadsimtā norisinājās masveida ķīniešu ieceļošana. Taivānas aborigēnus pieskaita pie austronēziešu tautām, tie gan ģenētiski, gan lingvistiski ir radniecīgi tām tautām, kuras apdzīvo Filipīnas, Malaiziju, Indonēziju, Madagaskaru un Okeāniju.

Atsauces un piezīmes 

Taivāna
Āzijas tautas
Šuņji olimpiskais airēšanas un kanoe parks

Šuņji olimpiskais airēšanas un kanoe parks () ir airēšanas, kanoe un 10 kilometru maratonpeldējuma sacensību vieta. Tas ir speciāli uzbūvēts Pekinas 2008. gada vasaras olimpiskajām spēlēm. Šis parks atrodas Mapi ciemā, Šuņji apgabalā, Pekinā. Šuņji olimpiskais airēšanas un kanoe parks aizņem vislielāko platību no visām 2008. gada olimpisko spēļu sporta būvēm. 

Pirmās sacensības šajā parkā notika 2007. gada augustā - gadu pirms 2008. gada olimpisko spēļu sākuma. Tās bija "Labu veiksmi, Pekina" ("Good Luck Beijing") sporta sacensības, kurās ietilpa arī Pasaules junioru airēšanas čempionāts, Ķīnas atklātais airēšanas slaloma un Ķīnas atklātais smaiļošanas un kanoe airēšanas čempionāts. Otrā olimpiskā kvalifikācija 10 kilometru maratonpeldējumam, šeit notika 2008. gada jūnijā.

Airēšanas slaloma trase ir izveidota ļoti grūta pat pēc olimpiskajiem standartiem.

Informācija 

 Aizņemtā platība: 318 500 kvadrātmetri
 Ūdens klātā platība: 6.35 miljonu kvadrātmetru
 Fiksētās sēdvietas: 1 200
 Pagaidu sēdvietas: 25 800 (ieskaitot 10000 stāvvietas)
 Celtniecība iesākta: 2005. gada pirmajā pusē
 Celtniecība pabeigta: 2007. gada 28. jūlijā 
 Šunji olimpiskais airēšanas un kanoe parks ir pirmais airēšanas parks pasaulē, kurā ir apvienotas visu airēšanas veidu sacensību norises vietas.

Atsauces

Ārējās saites 
Šuņji olimpiskais airēšanas un kanoe parks

Airēšanas kanāli Ķīnā
2008. gada vasaras olimpiskās spēles