joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Oskars Vents

Oskars Vents (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, aizsargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2011. gada spēlē Bundeslīgas kluba Menhengladbahas "Borussia" sastāvā.

Sasniegumi 
København

 Dānijas Superlīga: 2006–07, 2008–09, 2009–10, 2010–11
 Dānijas kauss: 2008–09

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Zviedrijas futbolisti
Zviedrijas izlases futbolisti
Menhengladbahas "Borussia" spēlētāji
Vesterjētlandes lēnē dzimušie
Džimijs Durmass

Džimijs Durmass (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, pussargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Durmass pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Fatih Karagümrük, kas viņu īrē no Stambulas "Galatasaray".

Sasniegumi 
Malmö FF

 Allsvenskan: 2010

Olympiacos

 Grieķijas Superlīga: 2014–15, 2015–16
 Grieķijas kauss: 2014–15

Galatasaray

 Turcijas Superkauss: 2019

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Erebrū lēnē dzimušie
Zviedrijas futbolisti
Zviedrijas izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Malmes FF spēlētāji
Toulouse FC spēlētāji
Stambulas "Galatasaray" spēlētāji
Albins Ēkdāls

Albins Ēkdāls (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, pussargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Serie A kluba Spezia sastāvā.

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Zviedrijas futbolisti
Zviedrijas izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Cagliari Calcio spēlētāji
Hamburger SV spēlētāji
Bologna F.C. 1909 spēlētāji
Turīnas "Juventus" spēlētāji
Dženovas "Sampdoria" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Ēmils Fošbergs

Emīls Pēters Forsbergs (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, pussargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada spēlē Bundeslīgas kluba RB Leipzig sastāvā.

Sasniegumi 
Malmö FF

 Allsvenskan: 2013, 2014
 Zviedrijas Superkauss: 2013, 2014

Individuālie sasniegumi

 Zviedrijas gada labākais pussargs: 2016, 2017, 2019

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Vesternorlandes lēnē dzimušie
Zviedrijas futbolisti
Zviedrijas izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Malmes FF spēlētāji
RB Leipzig spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Jevgeņija Medvedeva

Jevgeņija Medvedeva (; dzimusi ) ir krievu daiļslidotāja. Divas reizes kļuvusi par pasaules (2016, 2017), Eiropas (2016, 2017) čempioni. 2015. gadā izcīnīja pasaules junioru čempiones titulu.

Medvedeva ir pirmā individuālā sieviešu slidojuma sportiste, kas pēc izcīnīta pasaules junioru čempiones titula nākamajā gadā izcīna pasaules čempiones titulu starp pieaugušajiem (kā arī uzvara Pasaules čempionātā divus gadus pēc kārtas pēc junioru čempionāta uzvarēšanas). 2017. gada Pasaules čempionātā kļuva par pirmo sievieti pēdējo 16 gadu laikā, kas uzvar divus gadus pēc kārtas.

2018. gada 23. Ziemas Olimpiskajās spēlēs Phjončhanā kļuva par divkārtēju sudraba medaļas ieguvēju.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Krievijas daiļslidotāji
Daiļslidotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki daiļslidošanā
Judzuru Hanju

Judzuru Hanju (, Hanyū Yuzuru; dzimis ) ir japāņu daiļslidotājs. Viņš ir divkārtējs olimpiskais čempions (2014, 2018), divkārtējs pasaules čempions (2014, 2017), četrkārtējs Grand Prix fināla čempions (2013-2016), Četru Kontinentu čempions (2020), 2010. gada pasaules junioru čempions un pieckārtējs nacionālais čempions. Viņš ir arī vēl piecu pasaules čempionātu medaļnieks, nopelnot bronzu 2012. un 2021. gadā, sudrabu 2015., 2016. un 2019. gadā.

Iegūstot uzvaru 2020. gada Četru Kontinentu sacensībās, Hanju kļuva par pirmo un vienīgo vīriešu daiļslidotāju, kas sasniedzis tā saucamo Super Slam, esot pirmās vietas ieguvējs visos lielākajos čempionātos gan senioru, gan junioru karjerā. 
Saukts par vienu no, ja ne labāko vīriešu daiļslidotāju vēsturē, Hanju ir uzstādījis dažādus pasaules rekordus 19 reizes. Viņš ir pirmais, kas pārsniedzis 100 punktu robežu īsajā programmā, 200 — brīvajā slidojumā, 300 — kopsummā. 

Judzuru Hanju ir pirmais Āzijas daiļslidotājs, kas šajā disciplīnā kļuvis par olimpisko čempionu. Izcīnot čempiontitulu 19 gadu vecumā, starp vīriešiem kļuva par jaunāko čempionu kopš . gada, kad par čempionu kļuva Diks Batons. 2016. gada CS Autumn Classic International sacensībās kļuva par pirmo daiļslidotāju vēsturē, kas veiksmīgi izpildījis četrkāršo tulupu sacensībās. Viņš ir pirmais vīriešu daiļslidotājs no Āzijas, kas ieguvis vairākus pasaules čempiona titulus.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Japānas daiļslidotāji
Daiļslidotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Daiļslidotāji 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki daiļslidošanā
Žans Klods Kilī

Žans Klods Kilī (; dzimis ) ir bijušais Francijas kalnu slēpotājs. Vadošais 20. gadsimta 60. gadu beigu kalnu slēpotājs.

Divas reizes piedalījies ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 1968. gadā Grenoblē uzvarēja visās trijās disciplīnās vīriešiem, kļūdams par veiksmīgāko spēļu sportistu. Divas reizes uzvarējis Pasaules kausa kopvērtējumā (tās arī bija pirmās divas sezonas, kad notiek šīs sacensības). 1967. gada sezonā uzvarēja arī pārējo disciplīnu kopvērtējumos. 1966. un 1968. gada Pasaules čempionātā kopumā izcīnījis sešas zelta medaļas (arī kombinācijā, kur tajā laikā tika summēti pārējo disciplīnu rezultāti).

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Goda Leģiona ordeņa lielvirsnieks (2000)
 Sudraba Olimpiskais ordenis (1987)
 Zelta Olimpiskais ordenis (1992)
 Goda ordenis (Krievija; 2014)
 Skieur d'or (Zelta slēpotājs; 1965, 1967)

Ārējās saites 

1943. gadā dzimušie
Francijas kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 1964. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 1968. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Ar Goda ordeni apbalvotie
Ar Olimpisko ordeni apbalvotie
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Tonijs Zailers

Tonijs Zailers (; dzimis , miris ) bija Austrijas kalnu slēpotājs. Tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem kalnu slēpotājiem.

Startējis  Kortīnā d'Ampeco guva uzvaru visās trijās disciplīnās. Viņš kļuva par pirmo kalnu slēpotāju, kas izcīnījis trīs zelta medaļas vienās olimpiskajās spēlēs. Pēc diviem gadiem notikušajā Pasaules čempionātā gandrīz atkārtoja šādu panākumu (izcīnīja 2 zelta un 1 sudraba medaļu). Vēl ir divas Pasaules čempionāta zelta medaļas (kombinācija, kur tajā laikā tika summēti pārējo disciplīnu rezultāti).

Trīs reizes atzīts par Austrijas gada sportistu (1956, 1957, 1958), 1999. gadā — par Austrijas gadsimta sportistu. 1985. gadā SOK piešķīra olimpisko orderi.

Atsauces

Ārējās saites 

1935. gadā dzimušie
2009. gadā mirušie
Tirolē dzimušie
Austrijas kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 1956. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Austrijas olimpiskie zelta medaļnieki
Ar Olimpisko ordeni apbalvotie
Ponci shēma

Ponci shēma () ir krāpnieciska kapitālieguldījumu shēma, kur tās operators izmaksā peļņu vecākiem investoriem no jaunāku investoru iemaksātiem līdzekļiem, nevis peļņu nesošas uzņēmējdarbības vai darbībām finanšu tirgos. Ponci shēmu operatori var būt gan uzņēmumi, gan privātpersonas un jaunu investoru uzmanība parasti tiek piesaistīta, piesolot lielu peļņu īsā laika periodā. Ponci shēmas ir balstītas uz pastāvīgu jaunu investoru piesaisti. Tiklīdz jauni investori shēmā līdzekļus vairs neiegulda, tā drīz vien sabrūk.

Tā nosaukta Čarlza Ponci vārdā, kurš ar šādu shēmu kļuva pazīstams ASV 1920. gados. 

Kaut kādā mērā Ponci shēmām līdzīgi ir spekulatīvie burbuļi, kur cilvēki pērk kādu aktīvu (piemēram, akcijas, nekustamos īpašumus vai kriptovalūta) pārliecībā, ka vēlāk to noteikti varēs pārdot dārgāk kādam citam. Taču spekulatīvos burbuļos nav viena centralizēta operatora, kas apkrāpj investorus, tos drīzāk var pielīdzināt masu hipnozei. Izņēmums ir pump and dump prakse.

Ponci shēmas piemērs ir MMM piramīda Krievijā 1990. gados.

Atsauces

Ārējās saites 

Finanšu piramīdas
Mihals Krčmāržs

Mihals Krčmāržs (; dzimis ) ir čehu biatlonists, 2018. gada ziemas olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs sprintā.

Karjera 
2012. gadā Kontiolahti izcīnīja sudraba medaļu stafetē Pasaules čempionātā junioriem. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2011.—2012. gada sezonā. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla pasaules kausā izcīnīja  Rūpoldingas posmā, iegūstot 3. vietu iedzīšanā.

Piedalījies 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos, kur ieguvis 11. vietu stafetē, bet individuālajā distancē ierindojies 60. vietā.

2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā izcīnīja sudraba medaļu sprintā, uzvarētājam Arndam Peiferam zaudējot 4,4 sekundes.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Čehijas biatlonisti
Čehijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Hradeckrāloves apgabalā dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Dominiks Vindišs

Dominiks Vindišs (Dominik Windisch; dzimis ) ir Itālijas biatlonists, divkārtējs pasaules čempions (2019), trīskārtējs ziemas olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs.

Karjera 
Pasaules kausa sacensībās debitēja 2010.—2011. gada sezonā.  uzvarēja PK posma stafetē, bet individuāli pirmo uzvaru izcīnīja 2016. gada februārī Kenmorā distancē ar kopējo startu.

Pasaules čempionātā piedalās kopš 2011. gada, labāko rezultātu individuāli (1. vieta masu startā) sasniedzis 2019. gadā.

Ziemas olimpiskajās spēlēs pirmoreiz piedalījās 2014. gadā Sočos, kur Itālijas komandas sastāvā izcīnīja bronzas medaļu jauktajā stafetē. Individuāli labāko rezultātu sasniedza sprintā, uzrādot 11. rezultātu. 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhanā izcīnīja bronzas medaļas sprintā un jauktajā stafetē.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Itālijas biatlonisti
Itālijas  sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Veronika Vītkova

Veronika Vītkova (; dzimusi ) ir čehu biatloniste.

Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (,  un ). 2014. gadā Sočos ieguvusi sudraba medaļu jauktajā stafetē kopā ar Ondržeju Moravecu, Jaroslavu Soukupu un Gabrielu Soukalovu. 2018. gadā Phjončhanā izcīnījusi bronzas godalgu 7,5 km sprinta distancē.

Pasaules čempionātā piedalās kopš 2008. gada, izcīnījusi divas medaļas jauktajā stafetē — 2013. gadā  Nove Mesto bronzu un 2015. gadā Kontiolahti zelta medaļu.

Pasaules kausā debitējusi 2006. gadā. Vienīgo individuālo uzvaru PK posmos guvusi 2015. gada janvārī Oberhofā, sprinta distancē.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Ārējās saites 

 

1988. gadā dzimušie
Čehijas biatlonisti
Biatlonisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Hradeckrāloves apgabalā dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Hanness Haldorsons

Hanness Haldorsons (; dzimis ) ir Islandes futbolists, vārtsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Islandes kluba Valur sastāvā.

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Futbola vārtsargi
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ragnars Sigurdsons

Ragnars Sigurdsons (; dzimis ) ir Islandes futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Ukrainas Premjerlīgas kluba FC Rukh Lviv sastāvā.

Sasniegumi 
Göteborg

 Allsvenskan: 2007
 Zviedrijas kauss: 2008
 Zviedrijas Superkauss: 2008

København

 Dānijas Superlīga: 2012–13
 Dānijas kauss: 2011–12

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
FK Krasnodar spēlētāji
Fulham FC spēlētāji
Kazaņas "Rubin" spēlētāji
FK Rostov spēlētāji
Āri Skūlasons

Āri Skūlasons (; dzimis ) ir Islandes futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Beļģijas futbola Pro līgas kluba KV Oostende sastāvā.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ārons Gunnarsons

Ārons Gunnarsons (; dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Kataras kluba Al-Arabi SC sastāvā.

Sasniegumi 
Cardiff City

 Anglijas čempionāts: 2012–13

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
AZ Alkmaar spēlētāji
Cardiff City F.C. spēlētāji
Johans Gudmundsons

Johans Gudmundsons (; dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada spēlē Anglijas futbola Premjerlīgas kluba Burnley FC sastāvā.

Sasniegumi 
AZ

 KNVB beker: 2012–13

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
AZ Alkmaar spēlētāji
Burnley FC spēlētāji
Rūriks Gīslasons

Rūriks Gīslasons (; dzimis ) ir bijušais Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks.

Sasniegumi 
Copenhagen

 Dānijas Superlīga: 2012–13
 Dānijas kauss: 2014–15

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1. FC Nürnberg spēlētāji
Marte Olsbu-Reiselanne

Marte Olsbu-Reiselanne (; dzimusi ) ir norvēģu biatloniste, 2022. gada ziemas olimpisko spēļu trīskārtējā čempione, 2021.—2022. gada Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja. Ar 11 Pasaules čempionāta zelta medaļām M. Olsbu-Reiselanne ir visu laiku vistitulētākā Norvēģijas biatloniste.

Karjera 
Ar biatlonu nodarbojas kopš 2005. gada. Pasaules kausa sacensībās debitēja 2012.—2013. gada sezonā 15 km individuālajā distancē Estešundā. Pirmo reizi individuāli vietu uz goda pjedestāja izcīnīja 2016. gada martā Pasaules kausa posmā Hantimansijskā, finišējot 3. vietā sprinta distancē.

Sekmīgi startējusi 2014. gada Eiropas čempionātā Nove Mesto, kļūstot par čempioni sprintā. 2016. gada Pasaules čempionātā izcīnīja divas medaļas — zeltu stafetē un bronzu jauktajā stafetē.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā izcīnīja sudraba medaļas sprintā un jauktajā stafetē. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja trīs zelta medaļas — jauktajā, pāru un sieviešu stafetē. 2018.—2019. gada sezonā sasniedza savu līdz šim labāko rezultātu Pasaules kausa kopvērtējumā — 4. vietu.

2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja 5 zelta medaļas: sprintā, distancē ar kopēju startu, jauktajā stafetē, jauktajā pāru (1+1) stafetē un stafetē sievietēm (vienīgā sportiste līdz šim, kas bija izcīnījusi 5 zelta medaļas vienā čempionātā bija Laura Dālmeiere 2017. gadā), kā arī 2 bronzas medaļas: iedzīšanā un 15 km individuālajā distancē. Līdz ar to viņa ieguva medaļas visās septiņās disciplīnās, kļūstot par pirmo biatlonisti, kam izdevies šāds sasniegums. 2021. gada Pasaules čempionātā izcīnīja divas zelta godalgas — sieviešu un jauktajā stafetē.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Pekinā kļuva par vienu no titulētākajiem sportistiem, izcīnot trīs zelta un divas bronzas medaļas, tādējādi tikai vienā disciplīnā (stafetē, kur Norvēģijas komanda bija 4. vietā) paliekot bez medaļas. 2021.—2022. gada sezonā uzvarēja PK absolūtajā kopvērtējumā, kā arī izcīnīja uzvaras sprinta un iedzīšanas ieskaitēs.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Norvēģijas biatlonisti
Norvēģijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Norvēģijas olimpiskie zelta medaļnieki
Norvēģijas olimpiskie sudraba medaļnieki
Norvēģijas olimpiskie bronzas medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Norvēģijā dzimušie
Līčupe (Bērzes pieteka)

Līčupe (arī Līce, Līču upīte, Līčupīte) ir Bērzes kreisā krasta pieteka Saldus un Dobeles novados. 

Iztece - no Zvārdes purva austrumiem. Tek austrumu virzienā. Vidustecē veido Auces un Brocēnu novada robežu. Ietek Bērzē pie Zaļkāju mājām. Līčupi vidustecē šķērso valsts autoceļš V1120 (Lielauce–Bejas).

Atsauces 

Dobeles novada upes
Saldus novada upes
Auces novada upes
Brocēnu novada upes
Lielupes baseina upes
Blīdenes pagasts
Ļeontjeva paradokss

Par Ļeontjeva paradoksu sauc situāciju  ekonomikā, kad ar  kapitālu bagāta valsts eksportē darbietilpīgas preces un importē kapitālietilpīgas preces.
Tas tika konstatēts, kad Vasīlijs Ļeontjevs 1953. gadā centās pārbaudīt  Hekšera—Olina tirdzniecības teoriju, izmantojot 1947. gadā tirdzniecības statistiku par Amerikas Savienotajām Valstīm.

Mērījumi 

 1971. gadā Roberts Baldvins paziņoja, ka 1962. gada ASV imports bija par 27% kapitālietilpīgāks kā eksports, izmantojot līdzīgas aprēķina metodes kā Ļeontjevs.

 1980. gadā Edvards Līmers apšaubīja Ļeontjeva metodoloģiju, salīdzinot faktora saturu ar vienādu dolāru vērtību importam un eksportam. Viņš gan piekrita, ka paradokss pastāv Baldvina izmantotajos 1962. gada datos, izmantojot korektu metodi, kurā salīdzina neto eksporta un iekšzemes patēriņa faktoru saturu.

 1999. gadā Elhanana Helpmana veiktais ekonometriskās literatūras pārskats secināja, ka paradokss eksistē, bet daži pētījumi, kas bija veikti, izmantojot ne-ASV datus bija saskaņā ar  Hekšera—Olina tirdzniecības teoriju.

 2005. gadā Kvoks un Ju izmantoja atjaunotu metodoloģiju, lai apgalvotu par zemāku vai nulles paradoksu ASV Tirdzniecības statistikā, lai gan paradokss joprojām tiek novērots citu attīstīto valstu statistikā.

Reakcija uz paradoksu 

Daudziem ekonomistiem Ļeontjeva paradokss samazināja  Hekšera—Olina tirdzniecības teorijas vērtību, kas paredzēja, ka tirdzniecības tendences būtu balstītas uz konkrētiem valsts ražošanas faktoriem, kā piemēram, darbaspēks un kapitāls. Daudzi ekonomisti ir noraidījuši H-O teoriju par labu Deivida Rikardo modelim, kur tehnoloģiskās atšķirības nosaka valstu salīdzinošās priekšrocības. Šie ekonomisti apgalvo, ka ASV augsti kvalificēta darbaspēka priekšrocība ir lielāka nekā kapitāla priekšrocība. To var uzskatīt par skatīšanos uz "kapitālu" plašākā mērogā, tajā iekļaujot arī cilvēkkapitālu. Izmantojot šo definīciju, Amerikas Savienoto Valstu eksports ir ar lielu īpatsvaru uz (cilvēku) kapitālu, un tas nav īpaši izteikts, ja skatās uz nekvalificētu darbaspēku.

Atsauces 

Ekonomika
Ozola

Ozola (vīriešu dzimtē Ozols; pamazinājuma formā Ozoliņa) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, piektais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Dana Reizniece-Ozola (1981) — šahiste un politiķe;
 Marija Ozols (Ozola, 1899—1950) — bērnu ārste un represētā;
 Zenta Ozola (1923—1942) — Sarkanās armijas sanitārā instruktore un komjauniete.

Skatīt arī 
 Ozoli (nozīmju atdalīšana)
 Ozoliņa

Atsauces 

Latviešu uzvārdi
Allans Serlāšiuss

Karls Allans Serlāšiuss (Carl Allan Serlachius; 1935. gadā mainīja uzvārdu uz Serkilahti, Särkilahti; dzimis , miris ) bija Somijas jurists, profesors, politiķis. Bijis Senāta loceklis un Parlamenta deputāts.

Serlāšiuss 1898. gada Helsinku universitātē ieguva doktora grādu tieslietās. No 1902. līdz 1917. gadam viņš Helsinku universitātē bija krimināltiesību un tiesību vēstures profesors. No 1915. līdz 1917. gadam viņš bija Helsinku universitātes vicerektors.

No 1904. līdz 1906. gadam Allans Serlāšiuss bija divu Somijas ladtāga sasaukumu loceklis no garīdzniecības. 1912. gadā viņš iestājās Somu partijā, un no 1912. līdz 1914. gadam viņš tika ievēlēts Helsinku pilsētas padomē.

Pēc tam, kad tika gāzts Krievijas imperators, 1917. gada 26. martā sociāldemokrāta Oskari Tokoi vadībā izveidots jauns Senāts (valdība), kurā Serlāšiuss kā Somu partijas pārstāvis ieguva Iekšlietu nodaļas vadītāja posteni. Šo amatu viņš saglabāja arī Seteles senātā līdz 1917. gada 27. novembrim.

Pēc tam Allans Serlāšiuss darbojās neatkarību ieguvušās Somijas ārlietu dienestā. 1918. un 1919. gadā viņš bija vēstnieks Norvēģijā. Serlāšiuss bija Augstākās tiesas loceklis, no 1925. līdz 1935. gadam kanclers.

Ārējās saites 
 Särkilahti, Carl Allan Kokoomus

|-

Somijas politiķi
Sebastians Sāmuelsons

Sebastians Sāmuelsons (; dzimis ) ir zviedru biatlonists, 2018. gada ziemas olimpisko spēļu čempions stafetē un sudraba medaļas ieguvējs iedzīšanā.

Karjera 
Ar biatlonu nodarbojas kopš 2011. gada. 2015.—2016. gada sezonā sāka piedalīties IBU kausa sacensībās. Pasaules kausā debitēja  ar 19. vietu sprintā 2016.—2017. gada sezonas 1. posmā Estešundā. 2018. gada janvārī Zviedrijas komandas sastāvā uzvarēja stafetē PK posmā Oberhofā.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā pēc 14. vietas sprintā izcīnīja sudraba medaļu 12,5 km iedzīšanas distancē un Zviedrijas komandas sastāvā kopā ar Pepi Femlingu, Jesperu Nelinu un Frēdriku Lindstremu kļuva par čempionu stafetē. 2019. gada Pasaules čempionātā Estešundā izcīnīja bronzas medaļu jauktajā pāru stafetē kopā ar Hannu Ēbergu.

2021. gada Pasaules čempionātā Pokļukā izcīnīja četras medaļas: sudrabu iedzīšanā un vīriešu stafetē, kā arī bronzu abās jauktajās stafetēs.  medaļas izcīnīt neizdevās, labāko rezultātu individuāli sasniedza sprintā, ieņemot 5. vietu, jauktajā stafetē bija 4. vietā. 2021.—2022. gada sezonā izcīnīja 3. vietu Pasaules kausa kopvērtējumā.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Zviedrijas biatlonisti
Zviedrijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Sēdermanlandes lēnē dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie sudraba medaļnieki biatlonā
Kāri Amasons

Kāri Amasons (; dzimis ) ir Islandes futbolists, aizsargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada spēlē Islandes kluba Víkingur sastāvā.

Sasniegumi 
Víkingur

 Islandes kauss: 2019

Malmö FF

 Allsvenskan: 2005
 Zviedrijas kauss: 2005

Malmö FF

 Allsvenskan: 2016

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Gēteborgā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Malmes FF spēlētāji
Benedikts Dolls

Benedikts Dolls (; dzimis ) ir vācu biatlonists, 2018. gada ziemas olimpisko spēļu bronzas medaļu ieguvējs iedzīšanā un stafetē, 2017. gada pasaules čempions sprintā.

Karjera 
Pasaules jauniešu un junioru čempionātos četras reizes uzvarējis stafetē, bet 2011. gada Pasaules čemionātā junioriem Nove Mesto izcīnījis sudraba medaļu 15 km individuālajā distancē. Pasaules kausā debitējis 2012. gada martā Hantimansijskā ar 32. vietu sprinta sacensībās. Pirmo reizi vietu uz goda pjedestāla PK posmos izcīnija 2015. gada martā, iegūstot 3. vietu sprintā.

Ar panākumiem startējis pasaules čempionātos. 2016. gadā Holmenkollenē Vācijas komandas sastāvā kopā ar Ēriku Leseru, Arndu Peiferu un Simonu Šempu ieguvis sudraba medaļu stafetē. 2017. gadā Hohfilcenē kļuva par pasaules čempionu sprintā.

Savās pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā izcīnīja divas bronzas medaļas — 12,5 km iedzīšanas distancē un stafetē.

2019. gada Pasaules čempionātā izcīnīja divas sudraba medaļas — jauktajā stafetē un stafetē vīriešiem. 2020. gadā Antholcā stafetē ieguva bronzu.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

 

1990. gadā dzimušie
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Vācijas biatlonisti
Vācijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Anaisa Beskona

Anaisa Beskona (; dzimusi ) ir franču biatloniste, 2018. gada olimpisko spēļu čempione jauktajā stafetē un bronzas medaļniece iedzīšanā un stafetē sievietēm, 2016. gada pasaules čempione jauktajā stafetē.

Karjera 
Pasaules kausā debitējusi  sprinta sacensībās Holmenkollenē. Līdz šim vienīgo individuālo uzvaru izcīnījusi 2014. gada janvārī PK posmā Antholcā.

Pasaules čempionātos piedalās kopš 2011. gada. Pārsvarā guvusi panākumus stafetēs, ieskaitot jaukto stafeti, tajās izcīnījusi sešas medaļas. 2016. gadā kļuva par pasaules čempioni stafetē. Tajā pašā gadā guva arī lielāko individuālo panākumu pasaules čempionātos, izcīnot sudraba medaļu 15 km distancē.

Olimpiskajā debijā 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos divreiz ieguva 5. vietu — sprintā un 15 km distancē. Savās otrajās olimpiskajās spēlēs 2018. gadā Phjončhanā kļuva par bronzas medaļas ieguvēju iedzīšanā un kopā ar Marī Dorēnu-Abēru, Simonu Destjē un Martēnu Furkadu uzvarēja jauktajā stafetē. 2020. gada Pasaules čempionātā Antholcā izcīnīja bronzas medaļu jauktajā pāru (1+1) stafetē kopā ar Emiljēnu Žaklēnu.

Karjeras rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts

Pasaules kausa kopvērtējums

Atsauces

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Francijas biatlonisti
Francijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Biatlonisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki biatlonā
Olimpiskie bronzas medaļnieki biatlonā
Mellupe (Avīknes pieteka)

Mellupe (arī Melnupe, Melnupīte) ir Avīknes labā krasta pieteka Saldus un Dobeles novados. Iztece uz ziemeļaustrumiem no Jaunauces. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Avīknē lejpus Galātiem. Mellupi augštecē šķērso valsts autoceļš P96 (Pūri–Auce–Grīvaiši), vidustecē — dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe, bet lejtecē — autoceļš V1116 (Auce–Vadakste).

Atsauces 

Dobeles novada upes
Saldus novada upes
Auces novada upes
Ventas baseina upes
Avīknes pietekas
Olafurs Ingi Skūlasons

Olafurs Ingi Skūlasons (; dzimis ) ir bijušais Islandes futbolists, pussargs un Islandes futbola izlases dalībnieks.

Islandes futbola izlases sastāvā spēlējis 2018. gada FIFA Pasaules kausā.

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Arsenal FC spēlētāji
Arnors Smārasons

Arnors Smārasons (dzimis ) ir Islandes futbolists, pussargs, Islandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Úrvalsdeild kluba Reikjavīkas "Valur" sastāvā.

Sasniegumi 
Heerenveen

 KNVB beker: 2009

Esbjerg fB

 Dānijas 1. divīzija: 2011–12
 Dānijas kauss: 2012–13

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Islandes futbolisti
Islandes izlases futbolisti
Mežupīte (Mazupes pieteka)

Mežupīte (arī Mežupe, Miežupe, augštecē Purkājas upīte) ir Mazupes kreisā krasta pieteka Saldus novadā. Iztece no Stūru purva. Tek ziemeļrietumu virzienā mazapdzīvotā, mežainā apvidū. Lielākās pietekas - Akmeņstrauts, Svētaiņu upe, Timrēnu strauts.

Atsauces 

Brocēnu novada upes
Saldus novada upes
Ventas baseina upes
Mežupīte
Mazupes pietekas
Nabagupe

Nabagupe ir Vēršādas labā krasta pieteka Saldus novadā, uz ziemeļiem no Saldus. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Vēršādā augšpus Emburgas. Nabagupi šķērso valsts autoceļi V1430 (Vāne–Saldus), A9 (Rīga (Skulte)–Liepāja) un V1152 (Bērzi–Brocēnu stacija).

Atsauces 

Brocēnu novada upes
Saldus novada upes
Ventas baseina upes
Libor

Britu Baņķieru asociācijas noteiktais LIBOR indekss ir pasaulē visplašāk izmantotais īstermiņa procentu likmju indekss. Londonas starpbanku tirgus likme (LIBOR, London Interbank Offered Rate) ir procentu likme, ar kādu bankas aizņemas līdzekļus Londonas starpbanku tirgū. To katru dienu nosaka, ņemot vērā vismaz astoņu banku procentu likmes. LIBOR likmes tiek pārvaldītas starpkontinentālajā biržā vai ICE. To aprēķina no piecām valūtām ar septiņiem dažādiem termiņiem, sākot no vienas diennakts līdz gadam. Piecas valūtas, par kurām aprēķina LIBOR, ir Šveices franks, eiro, sterliņu mārciņa, Japānas jena un ASV dolārs.
 
No bankām saņemamās likmes ir sakārtotas dilstošā secībā. Augšējās un apakšējās kvartiles nav iekļautas, lai novērstu novirzes. Tad aprēķina atlikušo datu vidējo aritmētisko vērtību, lai iegūtu LIBOR likmi. Process tiek atkārtots katrai no 5 valūtām un 7 termiņiem, tādējādi iegūstot 35 atsauces likmes. Visbiežāk tiek izmantotas 3 mēnešu LIBOR atsauces likmes.

Definīcija 
LIBOR jeb Londonas starpbanku piedāvājuma likme ir globālā atsauces likme nenodrošinātajiem īstermiņa aizņēmumiem starpbanku tirgū. Tas darbojas kā īstermiņa procentu likmju kritērijs. To izmanto procentu likmju mijmaiņas darījumu, valūtas maiņas darījumu, kā arī hipotēku cenu noteikšanai. Tas ir finanšu sistēmas veselības rādītājs un sniedz priekšstatu par gaidāmo centrālo banku politikas likmju trajektoriju.

Banka, kura vēlas aizņemties līdzekļus vai pieņemt noguldījumus no citas bankas, noteiks procentu likmi (Libid) no Londonas starpbankas, bet Londonas starpbanku vidējā likme (Limean) ir vidējā summa no abām. Libor ir galvenais standarta līmenis, kas atspoguļo to, cik daudz izmaksās vienai bankai, aizņemoties no otras.

Atsauces 

Finanšu ekonomika
Kaspars Zemītis

Kaspars Zemītis (dzimis  Cēsīs) ir latviešu ģitārists, komponists, pedagogs un aranžētājs.

Biogrāfija 
Kaspars Zemītis dzimis Cēsīs, beidzis Cēsu Bērnu Mūzikas skolas klarnetes klasi. Līdz 1992. gadam mācījies Priekuļu Lauksaimniecības tehnikumā. Vēlāk iestājies Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā, taču sapratis, ka tas viņu neinteresē. Tālāk turpinājis studijas mūzikas jomā Cēsu mūzikas vidusskolā un Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolā saksofona klasē. Kad Latvijas Mūzikas akadēmijā tika atvērta ģitārspēles nodaļa profesora Juliusa Kurauska vadībā, Kaspars tajā nekavējoties iestājās un turpināja akadēmiskās studijas klasiskās ģitāras jomā, iegūstot bakalaura un maģistra grādus (pirmais ģitārspēles maģistrs Latvijā). 

Šobrīd Kaspars strādā Latvijas Mūzikas akadēmijā kā lektors un pasniedz jaunajiem studentiem klasisko ģitārspēli. Tāpat strādā arī kā ģitārspēles pasniedzējs Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolā. Pēc JVLMA maģistrantūras beigšanas uzsācis aktīvu solo koncertdarbību.

Muzikālā darbība 
Spēlējis grupā "Time After Time" kopā ar Kārli Lāci, Gintu Pabērzu, Denisu Paškeviču, Ingaru Viļumu un Mārtiņu Lindi. Regulāri muzicē kopā ar dziedātājiem Intaru Busuli, Daumantu Kalniņu, Renāru Kauperu, Aiju Andrejevu, Lindu Leen, Igo, kā arī uzstājas kopā ar Latvijas Radio kori un Latvijas Valsts Akadēmisko kori Latvija. 

Pirmais Kaspara Zemīša nozīmīgākais solokoncerts notika 2013. gada 30. aprīlī Doma baznīcā ar koncertprogrammu "Eklektika". 

Kopā ar citiem mūziķiem izdevis albumus "Nākamā pietura", "TAT Live". Ieguvis Mūzikas ierakstu gada balvu "Zelta Mikrofons" kategorijā "Instrumentālās vai starpžanru mūzikas albums".

Nodibinājis akustisko ģitāristu trio (AG3) kopā ar Mārci Auziņu un Aivaru Hermani. 

2016. gada 27. oktobrī tiek izdota viņa grāmata "Sešas stīgas. Ģitārspēles pamati".

2016. gada 30. martā izdeva savu pirmo solo albumu "Mana lūgšana". 

2017. gada 31. janvārī Kaspars izdeva savu otro solo albumu "Vētra klusumā". 

Kopš 2008. gada kopā ar savu sievu Andu Zemīti, ģitāristu Mārci Auziņu, vokālo pedagoģi Karīnu Tropu un uzņēmēju Māri Saukānu organizē ģitāristu nometni "Sešas stīgas". Šīs nometnes notiek vasarā, Īvandes muižā, Kuldīgas novadā.

Privātā dzīve 
Kaspars Zemītis ir precējies ar Andu Zemīti, audzina trīs dēlus. Vecākais dēls Kārlis spēlē grupā "Pirmais kurss" un ir izveidojis savu izdevniecību "ZeArts". Mārtiņš Matīss muzicē grupā "Sudden Lights", strādā Mūzikas namā "Daile", apgūst sitaminstrumentu spēli Pāvula Jurjāna Mūzikas vidusskolā. Jaunākais dēls Jēkabs Roberts mācās Rīgas Doma kora skolā. Visa Kaspara Zemīša ģimene ir saistīta ar mūziku. Viņi ir piedalījušies labdarības pasākumos un arī festivālā "Bildes", kur Kaspara brālis Oskars Zemītis spēlēja basģitāru.

Atsauces

Ārējās saites 
http://www.kasparszemitis.lv/ 

1973. gadā dzimušie
Latviešu ģitāristi
Ģitāristi
Mūziķi
Latvijas ģitāristi
Neredzamā roka



Neredzamā roka 
Frāze Invisible hand jeb "neredzamā roka", tika iepazīstināta Ādama Smita grāmatā  Nāciju bagātība", kurā viņš pieņēma, ka ekonomika var darboties labi brīvā tirgus scenārijā, kurā visi strādās savu interešu labā. Viņš paskaidroja, ka ekonomika salīdzinoši labi strādās un darbosies, ja valdība pametīs cilvēkus, lai viņi varētu brīvi pirkt un pārdot savā starpā. Viņš ierosināja, ka, ja cilvēkiem būtu atļauts brīvi tirgot, tirgū esošie pašnodarbinātie tirgotāji konkurētu viens ar otru, novedot tirgu pie pozitīva rezultāta, izmantojot "neredzamo roku".

Brīvā tirgus scenārijā, ja valdība nav noteikusi nekādus noteikumus vai ierobežojumus, ja kāds samaksās mazāk, klients no tā iegādāsies. Tāpēc  ir jāsamazina cena vai jāpiedāvā kaut kas labāks par jūsu konkurentu. Ikreiz, kad pietiekami daudz cilvēku pieprasa kaut ko, to nodrošinās tirgus un visi būs laimīgi. Pārdevējs cenšas iegūt cenu, un pircējs saņems labākas preces pēc vēlamās cenas.
Pasaulē ir tikai viena valsts, kas ir ņēmusi vērā "neredzamās rokas" jēdzienu, un tā ir Amerikas Savienotās Valstis.

Definīcija 
Termins "neredzamā roka" ir metafora par to, kā brīvajā tirgus ekonomikā ieinteresētās personas, kas darbojas ar sevi, darbojas savstarpējas atkarības sistēmā, lai veicinātu sabiedrības vispārējo labumu kopumā.

Vēsture 
"Nāciju bagātība" tika publicēta pirmajā rūpnieciskajā revolūcijā un tajā pašā gadā kā Amerikas neatkarības deklarācija. Smita neredzamā roka kļuva par vienu no galvenajiem brīvā tirgus kapitālisma ekonomiskās sistēmas pamatojumiem.
Rezultātā Amerikas Savienoto Valstu uzņēmējdarbības vide attīstījās, vispārēji saprotot, ka brīvprātīgie privātie tirgi ir produktīvāki nekā valdības ekonomika. Pat valdības noteikumi dažreiz mēģina iekļaut neredzamo roku. Bijušais Federācijas valdes priekšsēdētājs Bens Bernankens paskaidroja, ka "uz tirgu balstīta pieeja ir neredzamās rokas regulēšana", kuras mērķis ir saskaņot tirgus dalībnieku stimulus ar regulatora mērķiem."

Neredzamā roka no mūsdienu skatījuma puses
Ir daudz pierādījumu tam, ka "neredzamā roka" vienkārši nepastāv. Piemēram, ņemot vērā divus svarīgākos amerikāņu tirgus aspektus: veselības aprūpe un izglītība. Iepērkot kādu no šiem pakalpojumiem, pircējam ir ļoti grūti pašam uzzināt produkta kvalitāti un efektivitāti, kuru viņš pērk. Lai "neredzamā roka" darbotos, klientiem faktiski jāzina, kas viņiem ir nepieciešams, lai viņi varētu signalizēt to ražotājiem, kas to izveidotu. Taču klienti ir tik bailīgi, jo viņiem nav pietiekams zināšanas konkrētajā jomā, kā rezultātā viņiem  nav stimula un viņi attālinās no potenciālā darījuma. Rezultātā, ražotāji arvien vairāk veido un iekasē naudu, bet sabiedrībai tas nenāk par labu. Bet Adam Smita vīzija par "neredzamo roku" ir arī kultūras aicinājums amerikāņiem. Amerika tika dibināta kā relatīvi maza un ierobežota valdība, kuras dibinātāji bija parādīja sabiedrībai, ka tā varētu uzplaukt ar šo pārvaldības formu.

Atsauces 

Ekonomika
Kristiāns Stjani

Kristiāns Stjani (dzimis ) ir Urugvajas futbolists, uzbrucējs, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada spēlē La Liga kluba Girona FC sastāvā.

Sasniegumi 
Danubio

 Urugvajas Pirmā divīzija: 2004

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Urugvajas futbolisti
Urugvajas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Levante UD spēlētāji
Middlesbrough FC spēlētāji
RCD Espanyol spēlētāji
Aimens Matlūti

Aimens Matlūtī (; dzimis ) ir Tunisijas futbolists, vārtsargs, Tunisijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālās futbola līgas kluba Al Baten Club sastāvā.

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Tunisijas futbolisti
Tunisijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Tunisijā dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Gatis Šmits

Gatis Šmits (dzimis ) ir latviešu režisors.

1996. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmiju un ieguvis bakalaura grādu teātra režijā. Ir studējis Ņujorkas Universitātes Tiša skolā, kur ieguvis maģistra grādu kinorežijā.

Kopš 1997. gada ir iestudējis izrādes Dailes teātrī, Nacionālajā operā, Nacionālajā teātrī un Jaunajā Rīgas teātrī. Ir strādājis arī pie vairākām filmām, tai skaitā "Seržanta Lapiņa atgriešanās", "1906", "Mammu, es tevi mīlu", "Vogelfrei" un "Aģents iemīlas".

Ieguvis Lielā Kristapa balvu kā labākais spēlfilmas režisors par filmu "Aģents iemīlas" (2004). Par filmu "Vogelfrei" (2007) saņēmis balvu labākais scenārists kā kā viens no scenāristiem, kā arī balvu par labāko pilnmetrāžas spēlfilmu kā viens no režisoriem. Bijis viens no producentiem filmai "Mammu, es tevi mīlu" (2013), kas arī ieguva balvu par labāko pilnmetrāžas spēlfilmu.

Filmogrāfija

Atsauces

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Latviešu kinorežisori
Latvijas scenāristi
Latviešu kinoproducenti
Ināra Kolmane

Ināra Kolmane (dzimusi Ināra Miļevska  Rīgā) ir latviešu režisore un producente.

Biogrāfija 
I. Kolmane 1979. gadā beigusi Rīgas 64. vidusskolu. 1982. gadā absolvējusi Rīgas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumu. 1994. gadā absolvējusi Sanktpēterburgas Teātra, mūzikas un kino institūta TV režijas fakultāti.

Bijusi redaktore un producente Rīgas Videocentrā. Producējusi vairākas filmas laika posmā no 1988. līdz 1991. gadam. 1991. gadā kopā ar vairākiem citiem Rīgas Videocentra darbiniekiem dibinājusi filmu studiju Deviņi. Producējusi vairākas Lailas Pakalniņas veidotas filmas. 

2018. gada Lielā Kristapa balvu pasniegšanā viņas režisētā filma "Bille" tika atzīta par "Labāko pilnmetrāžas spēlfilmu".

I. Kolmanes vīrs ir rakstnieks Arvis Kolmanis, kurš ir bijis arī viņas režisēto filmu scenārists. Viņai ir divi dēli Nauris un Rihards, kuru spēlētā mūzika izmantota I. Kolmanes filmās.

Atsauces

Ārējās saites 

 Filmas.lv profils

1961. gadā dzimušie
Latviešu mākslinieki
Latviešu režisori
Latviešu kinoproducenti
Ruģeļi

Ruģeļi ir Daugavpils pilsētas daļa Daugavas labajā krastā. Ziemeļos robežojas ar Vecstropiem, rietumos — ar Čerepovu un Gajoku.

Nosaukuma cilme 
Ruģeļu nosaukums, iespējams, radies no lietuviešu vārda "rugeliai" ar nozīmi "rudzīši". 

Citos avotos parādās vietvārds "Rudeļi", kas norāda uz skaņas "d" palatalizāciju uz "ģ" šajā nosaukumā.

Vēsture 

Ruģeļi ir radušies 18.—19. gadsimtā pie Beineroviču muižas. 
 

19. gadsimta otrajā pusē Ruģeļos tika ierīkotas 25. kājnieku divīzijas vasaras nometnes. Šīs nometnes ir devušas nosaukumu ceļam, kas veda no Daugavpils centra caur Gajoku un Čerepovu uz Ruģeļiem. Mūsdienās tā ir Nometņu iela.

1882. gads. 
1882. gada kartē ir redzams, ka Ruģeļos bija samērā liels ciemats, baznīca, trīs kapelas, vairākas ielas un vairāki kvartāli. Meža starp Ruģeļiem un mūsdienu Dundura ielu nemaz vēl nebija. Ruģeļu apbūves lielākā daļa bija starp Meļņičkas upīti, Nometņu ielu un Apšu ielu, no kā mūsdienās vairs nekā nav. Vēlāko laiku piecstāvu mājas ir uzbūvētas kādreiz purvainā vietā uzreiz uz ziemeļiem no agrākās apbūves.

1913. gads.
1913. gada kartē Ruģeļu apbūve lielākoties ir tā pati. Pēc Pirmā pasaules kaŗa Ruģeļu iedzīvotāju skaits bija krasi samazinājies, tāpēc vēlākajās kartēs Ruģeļi izskatās pavisam citādi.

1936. gads.
1936. gada kartē ir pazudusi lielākā daļa no Ruģeļu apbūves. Nav baznīcas, nav kapelu, nav nometņu. Toties jau ir iezīmēts lidlauks un divas pārceltuves pār Daugavu.

1971. gads.  Sniedzot interviju laikrakstam "Dzimtenes balss", LSPR Augstākās padomes deputāta kandidāts un Daugavpils mērs, Vladislavs Auzāns teicis, ka "daugavpilieši atpūtas dienas var pavadīt savās vasarnīcās Stropos, Ruģelos, Križos". Tātad noprotams, ka jau tobrīd bija izveidojusies mūsdienās Ruģeļiem raksturīgā vasarnīcu apbūve.

1978. gads. Tika uzsākta hidroelektrostacijas celtnieku ciemata būvēšana.

1980. gads.
1980. gada kartē kādreizējās apbūves vietā ir iezīmēts hipodroms. Šī karte ir pēdējā pirms HES celtniecības uzsākšanas. Kaut arī HES netika uzbūvēta, Ruģeļi ir pilnībā zaudējuši savu kādreizējo veidolu un šarmu.

1981. gads. Apdzīvoto vietu "Ruģeļi" pievieno Daugavpils pilsētai.

Atsauces 

Daugavpils
Virši-A

AS "Virši-A" ir Latvijas uzņēmums, kas pārvalda degvielas uzpildes staciju tīklu Virši. Uzņēmums ir dibināts 1995. gadā. Tā galvenais birojs atrodas Aizkrauklē. Pēc 2022. gada jūnija datiem, ar 68 uzpildes stacijām, tas ir viens no lielākajiem degvielas mazumtirgotājiem Latvijā. "Virši-A" vienīgajam Latvijā ir saspiestās dabasgāzes degvielas (CNG) uzpildes stacijas. AS "Virši-A" akcijas tiek kotētas Nasdaq Riga biržas alternatīvajā tirgū First North.

Nesenā vēsture 

2016. gadā uzņēmums kļuva par pirmo degvielas mazumtirdzniecības tirgotāju Latvijā, kas tirgū piedāvāja svaigi grauzdētu kafiju. Kafija tika grauzdēta Rīgā grauzdētavā Rocket Bean Roastery.

2019. gada pavasarī "Virši-A" ieviesa jaunu logotipu un veica izmaiņas vizuālajā identitātē.
2019. gada 16. maijā Jēkabpilī tika atklāta pirmā saspiestās dabasgāzes (CNG) uzpildes stacija Latvijā. Tās galvenais lietotājs ir Jēkabpils autobusu parks, kas bija iegādājies ar saspiesto dabasgāzi darbināmus autobusus. 2020. gada 29. janvārī CNG stacija tika atvērta Lubānas ielā Rīgā, 8. jūlijā — Babītes pagastā, 24. novembrī — ceturtā CNG stacija Rēzeknē.

2021. gadā AS "Virši-A" veica sākotnējo publisko piedāvājumu, un 11. novembrī tā akcijas sāka kotēt Nasdaq Riga biržas alternatīvajā tirgū First North, piesaistot 7,8 miljonus eiro. Līdz tam 23,8 % uzņēmuma kapitāldaļu piederēja Jānim Riekstiņam, 23,6 % Rutai Plūmei, 23,6 % Jānim Rušmanim, 14,5 % Andrim Priedītim un 14,5 % Ilgvaram Zuzulim.
27. decembrī biržā tika iekļautas papildus vēl  akcijas.

2021. gada aprīlī "Virši" sāka piedāvāt elektroenerģijas tirdzniecības pakalpojumus biznesa segmentam.
2022. gada 20. maijā AS "Virši-A" parakstīja līgumu ar AS "Skulte LNG Terminal" par 20 % akciju iegādi, tādējādi piedaloties sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināļa pie Skultes ostas izveidē.

Meitas uzņēmumi 
 SIA "Viršu nekustamie īpašumi"
 SIA "Virši loģistika"
 SIA "Virši Renergy"

Atsauces

Ārējās saites 
 Virši

Degvielas mazumtirgotāji
Latvijas uzņēmumi
Mērijas ceļojums

"Mērijas ceļojums" ir Latvijas dokumentālā spēlfilma. Filmas režisore ir Kristīne Želve, pirmizrāde bija .

Sižets 
Kad vācu armija Otrā pasaules kara beigās atkāpās, līdzi viņi paņēma arī 700 kastes ar Latvijas muzeju kolekciju vērtībām. Jauna sieviete Mērija Grīnberga 1944. gadā devās līdzi vilcienam ar Latvijas muzeju vērtībām un pēc kara atveda tās atpakaļ uz Rīgu. Tā vietā, lai Mērijai tiktu veltīta pateicība par izdarīto, viņa tika atlaista no darba muzejā, un visu viņas turpmāko dzīvi pavadīja aizdomas.

Lomās 
 Daiga Kažociņa
 Marina Janaus

Atsauces 

2018. gada Latvijas filmas
Filmas latviešu valodā
Latvija 100
Lustrum

Lustrum ir Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors ir Gints Grūbe.  Pirmizrāde notika 2018. gada 8. novembrī Nacionālā filmu festivāla Lielais Kristaps ietvaros.

Sižets 
Latvijas Republikas Ministru kabinets savulaik pieņēma lēmumu par to, ka VDK arhīvi ir jāatver 2018. gada maijā. Tie cilvēki, kuri pieredzēja šo arhīvu pārņemšanu, bijušajā Stūra mājā izveidoja arhīvu izvērtēšanas alternatīvu komisiju, strādājot kopā gan ar aculieciniekiem, gan ar bijušajiem VDK darbiniekiem, gan ar totalitārās sistēmas upuriem. Filmā tiek pastāstīts gan par valsts realizēto oficiālo pagātnes izpēti un sabiedrības interesi par pagātni, gan 90. gadu žurnālistu un vēsturnieku pētniecisko darbu.

Liecības par Latvijas neseno pagātni un VDK darba metodēm Latvijā un ārpus tās filmā sniedz Vaira Vīķe-Freiberga, Lidija Doroņina-Lasmane, Māra Zālīte, Jānis Peters, Ojārs Rubenis, Jānis Šipkēvics, Ivars Lācis, Georgs Andrejevs,  Jānis Rokpelnis, Ivars Seleckis, Aldis Ermanbriks, Dzintra Geka, Ivars Godmanis, Anatolijs Gorbunovs, Linards Muciņš, Jānis Rukšāns, Jānis Pujāts, Jurijs Taškovs, Ritvars Jansons, Uldis Briedis, Juris Viņķelis, Rolands Kalniņš, Juris Stukāns, Dainis Īvāns, bijušie VDK virsnieki un darbinieki."Man bija svarīgi  filmā parādīt, kā totalitārā sistēma strādāja, pakļaujot visu sabiedrību, mēģinot iznīcināt cilvēku. Mēs vēl aizvien nenotikušās lustrācijas dēļ turpinām “raganu medības”, nebūtisko izvirzot priekšplānā,  liekot ar aizdomām skatīties vienam uz  otru, bet normālu sarunu par pagātni padarot neiespējamu,” stāsta  filmas režisors Gints Grūbe.

Atsauces 

2018. gada Latvijas filmas
Filmas latviešu valodā
Latvija 100
1906 (filma)

"1906" ir 2019. gadā iznākusi Latvijas vēsturiska krimināldrāma. Filmas režisors un scenārists ir Gatis Šmits. Filmas pirmizrāde notika 13. martā kinoteātrī "Forum Cinemas", bet Latvijas kinoteātros filma ir skatāma no 15. marta. Šī ir programmas "Latvijas filmas Latvijas simtgadei" noslēdzošā spēlfilma. Filma ataino notikumus Latvijā 1905. gada revolūcijas kontekstā un tā ir Ingas Rozentāles lugas "1906. Trakāk vēl kā piektā gadā" adaptācija.

Filmas operators ir Jurģis Kmins, mākslinieki — Rūdolfs Baltiņš un Mārtiņš Straupe, bet kostīmu māksliniece — Keita. Filmas komponists ir Rihards Zaļupe. Galveno lomu atveido Mārtiņš Kalita, bet pārējās lomās filmējušies Inese Pudža, Kaspars Zvīgulis, Toms Auniņš, Kaspars Dumburs, Gatis Gāga, Lauris Dzelzītis, Inese Kučinska-Laukšteine un Mihails Samodahovs.

Filmas uzņemšanas process ilga 33 dienas un norisinājās Liepājā, Rīgā un Tukumā. Bez profesionāliem aktieriem filmā ir piedalījušies vairāk nekā 800 masu skatu dalībnieku. 

Filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai piecpadsmit kategorijās, tostarp arī kā "Labākā pilnmetrāžas spēlfilma" un "Labākais spēlfilmas režisors".

Sižets 
Filmas darbība rit 1906. gada novembrī. Slepenpolicijai ir pārsvars cīņā pret sociāldemokrātiem; palikusi tikai viena grupa, kas vēl spītīgi cīnās un plāno uzbrukt rūpnīcas kasei. Par uzbrukuma vadītāju kļūst viens no ierindas kaujiniekiem, Pelēkais. Plānošanas laikā viņš satiek dzejnieci Violetu, kura Pelēkajam iepatīkas, tāpēc viņš cenšas iekarot Violetas uzmanību. Pateicoties Violetai, Pelēkais ierauga gan revolūciju, gan dzīvi kā tādu no pavisam cita skatupunkta. Tajā pašā laikā Violeta nonāk bīstamajā revolūcijas pasaulē.

Atsauces 

2019. gada Latvijas filmas
Filmas latviešu valodā
Latvija 100