joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Davids Ospina

Davids Ospina Ramiress (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, vārtsargs. Pašlaik (2019) Ospina pārstāv Serie A klubu SSC Napoli un Kolumbijas futbola izlasi.

Karjeru sāka Atlético Nacional. 2008. gadā viņš pārcēlās uz Ligue 1 klubu OGC Nice. Kopš 2014. gada Ospina pārstāv Arsenal FC. 2018. gadā Arsenal  Ospinu izīēja SSC Napoli.

Kolumbijas futbola izlasi ir pārstāvējis 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Arsenal

 FA kauss: 2014–15, 2016–17
 FA Community Shield: 2017

Napoli

 Coppa Italia: 2019–20

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Kolumbijas izlases futbolisti
Kolumbijas futbolisti
Futbola vārtsargi
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
OGC Nice spēlētāji
Arsenal FC spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
Vāņpurva grāvis

Vāņpurva grāvis ir Pastaru grāvja labā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek dienvidu virzienā mazapdzīvotā apvidū. Vāņpurva grāvi nešķērso valsts autoceļi.

Atsauces 

Kuldīgas novada upes
Skrundas novada upes
Ventas baseina upes
Manuels I

Manuels I (; dzimis , miris ), saukts Veiksmīgais (o Venturoso) bija Portugāles un Algarves karalis no 1495. gada līdz nāvei 1521. gadā. Manuela I valdīšanas laikā paplašinājās Portugāles koloniālā impērija Indijā un Brazīlijā. No valsts tika padzīti visi mauri un ebreji, kuri atteicās pieņemt kristīgo ticību.

Ārējās saites 

 

1469. gadā dzimušie
1521. gadā mirušie
Portugālē dzimušie
Avisas dinastija
Salapi

Salapi ir daļēji izzudis ciems Skrīveru pagasta Aizkraukles novadā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 5,5 km no pagasta centra Skrīveriem (caur Klidziņu), 14,8 km no novada centra Aizkraukles un 78,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Mnihovo Hradište

Mnihovo Hradište () ir pilsēta Čehijā, Centrālčehijas apgabala Mlada Boleslavas apriņķī pie Jizeras upes. 

Rakstos pirmoreiz minēta 1279. gadā. 1526. gadā Mnihovo Hradište iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 17. gadsimta sākuma līdz 1945. gadam Mnihovo Hradištes pils piederēja Vallenšteinu dzimtai un šeit apglabāts pazīstamākais dzimtas pārstāvis Albrehts fon Vallenšteins. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā. 2010. gadā pie pilsētas nodibināja atspirdzinošā dzēriena Kofola ražotni.

Ārējās saites
Kofola

Čehijas pilsētas
Centrālčehijas apgabala pilsētas
Frančesko Frīdrihs

Frančesko Frīdrihs (; dzimis , Pirnā, Vācijā) ir vācu bobsleja pilots.

Karjera 
Ar bobsleju sācis nodarboties 2006. gadā, pirms tam nodarbojies ar vieglatlētiku. 2011. gada pasaules junioru čempionātā Pārksitijā uzvarēja divnieku sacensībās, kas ļāva viņam piedalīties arī 2011. gada pasaules čempionātā pieaugušajiem. Tajā viņš ieguva 11. vietu divniekos, kā arī startēja jaukto komandu sacensībās, izcīnot savu pirmo pasaules čempiona titulu.

Pasaules kausa sacensībās debitēja 2012. gada janvārī Sanktmoricas trasē. 2013. gadā kļuva par pasaules junioru čempionu gan divnieku, gan četrinieku sacensībās, tajā pašā gadā uzvarēja divnieku disciplīnā arī pasaules čempionātā pieaugušajiem. Kopumā pasaules čempionātos līdz šim izcīnījis 7 zelta medaļas — 4 divnieku sacensībās, vienu četriniekos, kā arī divas jaukto komandu sacensībās.

Piedalījies 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos, abās disciplīnās iekļūstot desmitniekā. 2016.—2017. gada sezonā kļuva par pasaules kausa ieguvēju divniekos, kā arī uzvarēja apvienotajā ieskaitē.

 Phjončhanā izcīnīja divas zelta medaļas — divniekos, dalot pirmo vietu ar Džastina Kripsa pilotēto ekipāžu no Kanādas, un četriniekos.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Saksijā dzimušie
Vācijas bobslejisti
Vācijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
2022. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki
Vācijas olimpiskie zelta medaļnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki bobslejā
Viesturi (Skrīveru pagasts)

Viesturi ir daļēji izzudis ciems Skrīveru pagasta Aizkraukles novadā. Atrodas pagasta dienvidrietumu daļā 3,9 km no pagasta centra Skrīveriem, 11,2 km no novada centra Aizkraukles un 87,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Artūrs Kalējs

Artūrs Kalējs (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.  

Dzimis Liepājā ostas dokera un veļas mazgātājas ģimenē. Izmācas par konditoru un īsu laiku strādā konditora profesijā. 

Pēc karaklausības beigšanas pēc kāda drauga aicinājuma nokļuvis Liepājas fotokinostudijā kur sākusies interese par aktiermākslu, pēc tam pārgājis uz līdzīgu studiju Foto-kino-grafija "Legato" pie režisora un aktiera Ēvalda Valtera un Eižena Kalniņa, kur kā aktieris iesācējs, izturot sīvu konkurenci no 15 kandidātiem, ticis pie galvenās lomas 1927. gadā uzņemtajā un 1928. demonstrētajā reklāmfilmā "Pie vīra kļūt nav grūt". A.Kalējs ir viens no nedaudzajiem latviešu aktieriem, kurš uz teātri aizgājis caur kino. E.Valtera pamudināts devies aktiermākslas prasmes attīstīt uz Rīgu, vispirms Zeltmata profesionālajā aktieru skolā Latvju dramatiskajos kursos (1931-1935) un tālāk krievu aktiera un režisora Mihaila Čehova studijā, aktieru arodbiedrības teātra skolā (no 1932). Aktieris spēlējis Drāmas ansamblī (1935), trīs sezonas Nacionālajā teātrī (no 1936), Daugavpils teātrī (1939-1941), Jelgavas teātrī (1941-1953), Valmieras teātrī (1953-1958) un Dailes teātrī (1958-1994). 

Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Zvejnieka dēls" (1957), "Latviešu strēlnieka stāsts" (1958), "Vētra" (1960), "Diena bez vakara" (1962), "Kad lietus un vēji sitas logā" (1967), "Pie bagātās kundzes" (1969), "Vārnu ielas republika" (1970), "Šahs briljantu karalienei" (1973), "Uzticamais draugs Sančo" (1974), "Dāvanas pa telefonu" (1977), "Kļūstiet mana sievasmāte!" (1977) un "Vilkaču mantiniece" (1990), kā arī daudzsēriju filmās "Ilgais ceļš kāpās" (1981) un "Izpostītā ligzda" (1998).

Bijis precējies ar aktrisi Ingu Kalēju, meita aktrise Lelde Kalēja.

Pagodinājumi 
 Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks

Atsauces 

1907. gadā dzimušie
1999. gadā mirušie
Latviešu teātra aktieri
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Aleksandrs Maizuks

Aleksandrs Maizuks (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

Beidzis Teātra institūtu. Strādājis Liepājas teātrī (1950 - 1957) un Jaunatnes teātrī (1957 - 1989).

Filmējies filmās "Akmens un šķembas", "Pilsētas atslēgas", "Liktenim spītējot", "Ilgais ceļš kāpās", "Izmeklēšanā noskaidrots" un Latvijas televīzijas seriālā "Dzīvoklis".

Atsauces 

1928. gadā dzimušie
2000. gadā mirušie
Latviešu teātra aktieri
Šamberī

Šamberī (, ) ir komūna Francijas austrumos, Overņas-Ronas-Alpu reģionā. Šamberī ir Savojas departamenta administratīvais centrs. Tā atrodas Leises ielejā starp Božes un Lagrandes Šatrezes masīviem, 55 km uz ziemeļaustrumiem no Grenobles. 2014. gadā Šamberī dzīvoja 59,5 tūkstoši iedzīvotāju.

Šamberī ir nozīmīgs administratīvais un tirdzniecības centrs, kas atrodas krustcelēs starp Alpu kūrortpilsētām un pārējo Franciju. Tas ir attīstījies arī kā tūristu centrs. Kopš 1970. gada Šamberī atrodas Savojas Universitāte. Universaitātes studentu pilsētiņas ir izvietojušās ap blakus esošo Buržē ezeru. Pilsētā ir attīstītas rūpniecības un ražošanas nozares — pārtikas rūpniecība, stikla ražošana, ķīmiskā rūpniecība un metalurģija. Šamberī ir cieši sasaistīta ar piepilsētu Ēkslebēnu.

Ārējās saites 

Overņas-Ronas-Alpu pilsētas
Savoja
Ceļošanas kārtība Latvijas pilsoņiem

Ceļošanas kārtība Latvijas pilsoņiem ir  ieceļošanas noteikumi citās valstīs, ko piemēro Latvijas pilsoņiem. Uz 2018. gada 1. janvāri Latvijas pilsoņiem ir bezvīzu režīms vai vīza uz robežas ar 166 valstīm un teritorijām, kas ierindo Latvijas pasi 12. vietā ceļošanas brīvības ziņā (vienādi ar Lietuvas un Malaizijas pasēm) saskaņā ar Henley Passport Index.

Atšķirīga ceļošanas kārtība ir Latvijas nepilsoņiem.

Ceļošanas kārtības karte

Ceļošanas kārtība pa valstīm

Atsauces

Saites 
Valstu un teritoriju saraksts, uz kurām var doties bez vīzas vai iepriekš saņemot ieceļošanas atļauju Latvijas Ārlietu ministrijas majaslapa
Vladislava Kaļiņina

Vladislava Kaļiņina (; dzimusi ) ir Ukrainas starptautiskā meistare šahā (1999).

Biogrāfija 
Harkovas šaha skolas audzēkne. Vairākkārt pārstāvējusi Ukrainu Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 1996. gadā Rimavska Sobotā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā. 1998. gadā Bukarestē starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā bijusi otrā aiz Annas Zatonskihas. 1999. gadā Eiropas šaha klubu izcīņā sievietēm Kijevas lielmeistaru skolas komandas sastāvā izcīnījusi trešo vietu komandu vērtējumā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā Kaļiņinai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Kopš 2005. gada reti piedalās šaha turnīros.

Atsauces

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Ukrainas šahisti
Aija Baumane (baletdejotāja)

Aija Baumane (dzimusi , mirusi ) bija latviešu baletdejotāja, dejas pedagoģe un horeogrāfe.

Beigusi Rīgas Horeogrāfijas skolu. Bijusi soliste Latvijas Operas un baleta teātrī un Tautas deju ansambļa "Dancis" vadītāja asistente. Pasniegusi tautas dejas Kultūras un izglītības darbinieku tehnikumā un Latvijas Valsts konservatorijā. Bijusi gan virsvadītāja Deju svētkiem, gan Goda virsvadītāja Dziesmu svētkiem. Tāpat laika posmā no 1977. līdz 2002. gadam bijusi Tautas deju ansambļa "Rotaļa" mākslinieciskā vadītāja.

Lomas baletā 

 “Pelnrušķīte” (Золушка, 1953) - Feja ubadze, soliste
 “Romeo un Džuljeta” (Ромео и Джульетта, 1953) - Sinjora Kapuleti
 “Raimonda” (Раймонда, 1954) - soliste
 “Žizele” (Giselle, 1956) - Batilde 
 “Pie zilās  Donavas” (An der schönen blauen Donau, 1957) - soliste
 “Staburadze” (1957) - Vedējmāte
 “Bolero” (Boléro, 1958) - soliste
 “Riekstkodis” (Щелкунчик, 1959) - soliste
 “Rigonda” (1959) - Končita
 “Spāņu rapsodija” (Rapsodie espagnole, 1961) - soliste
 “Apburtā princese” (Спящая красавица, 1962) - Karabosa
 “Kubas melodijas” (1963) - Kubiešu meitene
 “Pērs Gints” (Peer Gynt, 1966) - Anitra
 “Turaidas Roze” (1966) - Krogusmeita
 “Kopēlija” (Coppélia, 1966) - soliste
 “Negaiss pavasarī” (1967) - soliste
 “Sprīdītis” (1968) - Pamāte
 “Mīlas uzvara” (1970) - Vedējmāte

Filmogrāfija

Rīgas kinostudijas spēlfilmas 

 “Cēloņi un sekas” (1956)
 “Tava laime” (1960)
 "Ciklons" sāksies naktī (1966)

Filmas 

 “Ģenerālis un margrietiņas” (1963)

 “Vella kalpi” (1970) - čigāniete Ringla
 “Vella kalpi Vella dzirnavās” (1972) - čigāniete Ringla

Apbalvojumi 

 1963. - LPSR Nopelniem bagātās skatuves mākslinieces goda nosaukums
 1982. - Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieces goda nosaukumus
 1998. - 4. šķiras Triju Zvaigžņu ordenis. No Ministru kabineta saņēmusi atzinības rakstu par izcilu veikumu Latvijas kultūrā.
 1999. - Valsts Kultūrkapitāla fonda mūža stipendiāte

Atsauces 

1932. gadā dzimušie
2011. gadā mirušie
Latviešu baletdejotāji
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Dens Grīns

Džeimss Hārdlijs Snaiders (), pazīstams ar pseidonīmu Dens Grīns (; dzimis ), ir amerikāņu balss ierunātājs. Strādājis dublēšanas studijās  4Kids Entertainment, DuArt Film and Video, NYAV Post un Central Park Media. Dens Grīns ir pazīstams kā animācijas seriāla "Jugio" galvenā varoņa balss ierunātājs angļu valodas tulkojumā. Tāpat Grīns ir ierunājis tēlus anime seriāla Shaman King angļu versijā un datorspēlēs Sonic X un Sonic Riders: Zero Gravity.

Ārējās saites 

 

Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Rīgas birža (mākslas muzejs)

Rīgas Birža ir mākslas muzejs Doma laukumā 6 Rīgā, Latvijas Nacionālā mākslas muzeja sastāvdaļa. Līdz 2010. gadam tā nosaukums bija Ārzemju mākslas muzejs. 

Muzejā ir četras pastāvīgās ekspozīcijas: Austrumu galerija, Gleznu galerija, Rietumu galerija un Sudraba kabinets.

Vēsture 
 

Muzeja senākie eksponāti nākuši no 18. un 19. gadsimta Rīgas rātskungu, tirgotāju un birģermeistaru privātkolekcijām, no bijušā Kurzemes provinces muzeja un Latvijas Universitātes muzeja kolekcijām.

1905. gadā daļa no šīm kolekcijām nokļuva Rīgas pilsētas mākslas muzejā, bet daļa 1920. gadā dibinātajā Valsts mākslas muzejā. Pēc Otrā pasaules kara  ārzemju mākslas kolekcijas apvienoja Latvijas PSR Valsts Vakareiropas mākslas muzejā, vēlāk Latvijas PSR Valsts Aizrobežu mākslas muzejā, kas vairāk nekā deviņdesmit gadus atradās Rīgas pilī.

Ēka 
Muzeja ēka celta no 1852. līdz 1855. gadam kā Rīgas Biržas nams pēc arhitekta Haralda Jūliusa Boses (1812–1894) projekta Venēcijas renesanses palaco stilā, simbolizējot bagātību un pārpilnību. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

Rekonstrukcija 
2013. gadā rekonstruētais muzejs saņēma Eiropas Muzeju foruma īpašo balvu, ierindojoties astoņu pēdējo gadu laikā jaunatklāto Eiropas veiksmīgāko muzeju kategorijā.

Skatīt arī 
 Latvijas Nacionālais mākslas muzejs
 Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas muzejs
 Arsenāls (izstāžu zāle)

Atsauces 

Muzeji Rīgā
Fils Bauhauss

Fils Bauhauss (; dzimis  Boholtā) ir Vācijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv  komandu. 

Uzvarējis 2017. gada Critérium du Dauphiné sacensību piektajā posmā. Bauhauss bija iekļauts komandas sastāvā 2017. gada Giro d'Italia, taču izstājās 17. posmā.

2020. gada februārī uzvarēja Saudi Tour daudzdienu sacensību pēdējā posmā un kopvērtējumā.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Vācijas riteņbraucēji
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Eriks Baška

Eriks Baška (; dzimis ) ir Slovākijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv  komandu. 

Ar riteņbraukšanu sācis nodarboties 14 gadu vecumā, sākotnēji startējot kalnu riteņbraukšanas sacensībās, līdz trenera Tibora Velitsa (brāļu Martina un Petera Velitsa tēvocis)  mudināts, pievērsās šosejas riteņbraukšanai. Uzvarējis 2015. gadā Tartu notiekošajā Eiropas čempionātā U23 grupas braucienā.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Trenčīnas apgabalā dzimušie
Slovākijas riteņbraucēji
Kaspars Pūce

Kaspars Pūce (dzimis 1948. gadā Strenčos) ir latviešu aktieris un rakstnieks.

Režisora Voldemāra Pūces un aktrises Dailas Kukaines–Pūces dēls. Brālis komponists Valts Pūce (1962) un māsa — čella spēles skolotāja Dace Pūce. Astoņu mēnešu vecumā kopā ar māti izsūtīts uz Tālajiem Austrumiem, Rīgā atgriezies 1957. gadā.

Bijis Latvijas Leļļu teātra un Dailes teātra aktieris.

Filmējies vairākās filmās, tai skaitā "Džimlai rūdi rallallā", "Vecās pagastmājas mistērija ", "Likteņdzirnas", "Vilkaču mantiniece", "Valsis mūža garumā", "Spēle notiks tik un tā", "Līvsalas zēni", "Dunduriņš", "Robina Huda bultas", kā arī seriālos "Ilgais ceļš kāpās" un "Dzīvoklis".

Atsauces 

1948. gadā dzimušie
Valmieras novadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Roberts Zēbergs

Roberts Zēbergs (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

1964. gadā kļuvis par Valmieras teātra aktieri.

1969. gadā nosaukts par Latvijas PSR nopelniem bagāto mākslinieku.

Filmējies filmās "Likteņa līdumnieki", "Vecās pagastmājas mistērija", "Vienas vasaras zieds", "Vilkaču mantiniece", "Fronte tēva pagalmā", "Vilkatis Toms", "Vasara bija tikai vienu dienu", "Trīs minūšu lidojums", "Agrā rūsa", "Mans draugs — nenopietns cilvēks", "Nāves ēnā", "Ilgās dienas rīts" un "Mērnieku laiki".

Atsauces 

1933. gadā dzimušie
2008. gadā mirušie
Latviešu teātra aktieri
Rūtu dzimta

Rūtu dzimta (Rutaceae), zināma arī kā citrusaugu dzimta, ir ziepjkoku rindas dzimta, kurā piecās apakšdzimtās apvienotas 160 ģintis un vairāk par 1600 sugām. Šajā dzimtā ietilpst citrusaugi, kumguati, pūkcitroni un citas ģintis. Vislielākā rūtu dzimtas sugu daudzveidība ir Dienvidu Āfrikā un Austrālijā. Atsevišķas sugas ir nozīmīgs koksnes avots Indijā, Šrilankā, Jaungvinejā un Āfrikā.

Klasifikācija
Jeļizaveta Kisteņeva

Jeļizaveta Kisteņeva (; dzimusi 1998. gadā) ir Krievijas FIDE meistare šahā (2009).

Biogrāfija 
Maskavas šaha skolas audzēkne. Vairākkārt pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 2008. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā. 2012. gadā Prāgā izcīnījusi trešo vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U14 vecuma grupā. 2012. gadā Jūrmalā uzvarējusi Alekseja Širova ziemas kausa izcīņā šahā meiteņu konkurencē.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Krievijas šahisti
Felipe Gutjerress

Felipe Alehandro Gutjerress Leiva (; dzimis ) ir Čīles futbolists, pussargs, Čīles futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2018) spēlē MLS kluba Sporting Kansas City sastāvā.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Čīles futbolisti
Čīles izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Real Betis spēlētāji
Nurgjula Salimova

Nurgjula Salimova (; dzimusi  Targovištes apgabalā) ir Bulgārijas starptautiskā meistare šahā (2018).

Biogrāfija 
Piedzimusi Krepčas ciemā Targovištes apgabalā. Šahu sākusi spēlēt piecu gadu vecumā.

Vairākkārt pārstāvējusi Bulgāriju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 2011. gadā Albenā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U8 vecuma grupā. 2015. gadā uzvarējusi Pasaules jauniešu šaha čempionātā un Eiropas Savienības jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā. Daudzkārtējā Bulgārijas un Eiropas meiteņu čempionātu laureāte ātrajā šahā un šaha ātrspēlē dažādās vecuma grupās.

2017. gadā uzvarējusi Bulgārijas sieviešu šaha čempionāta finālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2018. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2019. gadā - starptautiskā meistara vīriešiem (IM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gadā dzimušie
Targovištes apgabalā dzimušie
Bulgārijas šahisti
Kaibala (upe)

Kaibala ir Daugavas labā krasta pieteka Aizkraukles novadā un Ogres novadā. 

Iztece — Skrīveru pagasta ziemeļrietumos. Tek rietumu virzienā, vidustecē pagriežoties uz dienvidrietumiem. Lielākās pietekas — Gribuļupīte, Kraukļupīte. Ietek Daugavā Kaibalā. Kaibalu šķērso valsts autoceļi V974 (Dzelmes—Veckrape, trīsreiz), V985 (Kaibala—Annas) un A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)).

Atsauces 

Aizkraukles novada upes
Ogres novada upes
Daugavas baseina upes
Anatolijs Solovjaņenko

Anatolijs Borisovičs Solovjaņenko (, dzimis , miris ) bija Padomju Savienības un Ukrainas operdziedātājs, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1975. gadā). No 1963. līdz 1965. gadam mācījās operdziedāšanu Milānas operteātrī La Scala. No 1965. gada Ukrainas Operas un baleta teātra tenors. 1978. gadā absolvēja Kijivas konservatoriju. Ievērojamākās lomas bija Alfrēds ("Traviata"), Hercogs ("Rigoleto"), Manriko ("Trubadūrs"), Rūdolfs ("Bohēma"), Fausts ("Fausts"). Viņš bija arī koncertdziedātājs. 1980. gadā apbalvots ar Leņina prēmiju.

1932. gadā dzimušie
1999. gadā mirušie
Operdziedātāji
Ukrainas mūziķi
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Ļeņina prēmijas laureāti
Doneckā dzimušie
Doneckas apgabalā dzimušie
1924. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1924. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. 1924. gadā notika pirmās ziemas olimpiskās spēles, tās notika Francijas pilsētā Šamonī no 1924. gada 25. janvāra līdz 4. februārim. Pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs piedalījās 258 sportisti no 16 Nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika pasniegtas 16 disciplīnās 9 sporta veidos. Spēles organizēja Francijas Olimpiskā komiteja un vēlāk Starptautiskā Olimpiskā komiteja tās atzina par I Ziemas Olimpiskajām spēlēm. Par pirmo olimpisko čempionu kļuva amerikāņu ātrslidotājs Čārlzs Džūtro, kas uzvarēja 500 m distancē.

Kopumā medaļas šajās Olimpiskajās spēlēs medaļas ieguva 104 sportisti. Visvairāk medaļas ieguva Norvēģijas un Somijas sportisti attiecīgi 17 un 11 medaļas. ASV un Apvienotā Karaliste ieguva katra pa 4 medaļām. No visām Nacionālajām olimpiskajām komitejām medaļas ieguva 10 Olimpiskās komitejas, 8 NOK ieguva vismaz vienu zelta medaļu.

Ātrslidošana

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Kērlings

Militārā patruļa

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1924. gada ziemas olimpiskās spēles
 1924. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Uldis Lieldidžs

Uldis Lieldidžs ( Rīgā —  Rīgā) bija latviešu aktieris.

1956. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. Bijis Dailes teātra aktieris.

Filmējies vairākās latviešu un PSRS filmās, tai skaitā "Vecās pagastmājas mistērija", "Dubultslazds", "Spāņu variants", "Dāvana vientuļai sievietei", "Oļegs un Aina", "Caur ērkšķiem uz zvaigznēm" un "Meldru mežs", kā arī seriālos "Ilgais ceļš kāpās" un "Likteņa līdumnieki".

1975. gada Vissavienības kinofestivālā Kišiņevā apbalvots par galveno lomu filmā "Eju pa savu kursu" (Odesas kinostudija).

Atsauces 

1933. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Rīgā dzimušie
2019. gadā mirušie
1928. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1928. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. Šīs bija otrās ziemas olimpiskās spēles, kas notika no 1928. gada 11. februāra līdz 19. februārim Sanktmoricā, Šveicē. 1928. gada ziemas olimpiskajās spēlēs piedalījās 464 sportisti no  25 nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika pasniegtas 14 disciplīnās 8 sporta veidos. Šajās olimpiskajās spēlēs pirmo reizi notika sacensības skeletonā, taču, atšķirībā no 1924. gada ziemas olimpiskajām spēlēm, nenotika kērlinga sacensības. Savukārt militārā patruļa norisinājās kā demonstācijas pasākums un tajā medaļas netika sadalītas. Šajās olimpiskajās spēlēs varēja piedalīties gan sievietes, gan vīrieši, lai gan sievietēm bija atļauts piedalīties tikai daiļslidošanas sieviešu un pāru disciplīnās.

Šajās olimpiskās spēlēs medaļas ieguva kopumā 83 sportisti. Visvairāk medaļnieki (15) bija no Norvēģijas, savukārt ASV sportisti izcīnīja 6 olimpiskās medaļas. No visām 25 pārstāvētajām NOK, vismaz vienu medaļu ieguva 12 valstis.

Norvēģijas sportiste Sonja Henije šajās ziemas olimpiskajās spēlēs ieguva pirmo no savām trim pēc kārtas olimpiskajās spēlēs izcīnītajām zelta medaļām individuālajās sacensībās. Uzvarot olimpiskajās spēlēs viņai bija tikai 15 gadi, līdz ar to viņa ir jaunākais cilvēks, kas ieguvis kādu no olimpiskajām medaļām. Piedaloties ar ievainoti celi, zviedru daiļslidotājs Gilliss Grāfstrēms izcīnīja savu otro medaļu daiļslidošanā, individuālajās sacensībās. 50 kilometru distanču slēpošanas sacensībās Zviedrijas sportisti izcīnīja visas trīs medaļas. Šajā distanču slēpošanas disciplīnā uzvarēja Pērs Ēriks Hedlunds, tās notika ļoti neparastos laika apstākļos, kad 13 minūšu laikā temperatūra pieauga no 0° līdz 25° C. Norvēģu ātrslidotājs Bernts Evensens šajās spēlēs izcīnīja vienu zeltu, vienu sudrabu un vienu bronzas medaļu. Četri sportisti ieguva divas olimpiskās medaļas: Johans Grētumsbrotens un Ivars Balangruds no Norvēģijas, Klāss Tunbergs no Somijas un Dženisons Hītons no ASV. Gan Johans Grētumsbrotens, gan Klāss Tunbergs bija vairāku medaļu ieguvēji arī iepriekšējās 1924. gada olimpiskajās spēlēs.

Ātrslidošana

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Skeletons

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1928. gada ziemas olimpiskās spēles
 1928. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Ārējās saites 

 The International Olympic Committee's 1928 Winter Olympics page

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Auguliena

Auguliena, agrāk arī Augulene, ir ciems Gulbenes novada Beļavas pagastā pie Augulienas ezera, kas izveidojies pie bijušās Augulienas muižas jeb Roznieku (Roseneck) centra.

Kungu māja 
Celta līdz 20. gadsimta sākumam neobaroka formās Tranzē-Rozeneku dzimtai. Pēc 1920. gada zemes reformas muižu nopirka vīnrūpnieks Otlans, kurš licis nojaukt ieejas portālu. Latvijas PSR laikā tā bija kolhoza "Pilskalns" īpašums. Pēc kolhoza likvidēšanas ēku pameta un izdemolēja, pēc privatizācijas to 1999. gadā ieguva SIA "Augulienas muiža", kas šeit plāno iekārtot viesnīcu.

Cilvēki 
 Astafs fon Tranzē-Rozeneks (1865-1946), vācbaltiešu vēsturnieks un ģenealogs.

Atsauces 

Gulbenes novada ciemi
Beļavas pagasts
Nākotnes darījums

Forward darījumi ir valūtas maiņas darījumi,kad starp darījuma slēgšanas brīdī un izpildes laiku (valutēšanas dienu) pastāv zināms laika brīdis. 
Forward dalījumus iedala:
Autrait (outright) darījumi (parasti apzīmē kā forward). Parasts konversijas darījums ar kursa fiksēšanu pašreizējā brīdī, bet valutēšanas dienu nākotnē.
Swap darījumi - divu pretēju konversijas operāciju kombinācija ar dažādiem valutēšanas datumiem.
Visplašāk forward darījumi tiek lietoti valūtas risku apdrošināšanai un spekulatīviem mērķiem. Standarta starpbanku darījumu termiņi ir 1, 2, 3 un 6 mēneši.

Atsauces 

Ekonomika
Dāvids Oistrahs

Dāvids Oistrahs (; dzimis , miris ) bija 20. gadsimta Ukrainas ebreju izcelsmes padomju vijolnieks, altists, diriģents un mūzikas pedagogs. Tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta vidus izcilākajiem vijolniekiem. Pēc Otrā pasaules kara plaši uzstājās Eiropā un ASV. No 1934. gada - pasniedzējs Maskavas konservatorijā, viens no viņa skolniekiem ir Gidons Krēmers.

Ārējās saites 
 
 
 Dāvida Oistraha profils AllMusic 

1908. gadā dzimušie
1974. gadā mirušie
Vijolnieki
Grammy balvas ieguvēji
Ukraiņu mūziķi
Odesā dzimušie
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Staļina prēmijas laureāti
Ļeņina prēmijas laureāti
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
Eisa Baterfīlds

Eisa Baterfīlds, pilnā vārdā Eisa Bops Farrs Baterfīlds (; dzimis  Londonā) ir angļu aktieris, vislabāk zināms ar dalību filmās "Mis Peregrīnes nams brīnumbērniem", "Hugo", "Zēns strīpainajā pidžamā", "Endera spēle" un "Kosmoss starp mums".

Biogrāfija 
Eisa Baterfīlds dzimis 1997. gada 1. aprīlī Londonā, Apvienotajā Karalistē, Žaklīnas Farras (Jacqueline Farr) un Sema Baterfīlda (Sam Butterfield) ģimenē.

Aktiera karjeru Baterfīlds uzsāka septiņu gadu vecumā, darbojoties skolas teātrī, 2006. gadā notika Eisas debija kino: zēns tēloja Endrū lomu Saimona Šora televīzijas drāmā After Thomas.

Divus gadus vēlāk Baterfīlds spēlēja vācu zēnu Bruno Marka Hermana drāmā "Zēns strīpainajā pidžamā", par šo lomu viņš tika nominēts Lielbritānijas neatkarīgo filmu balvai nominācijā "Visperspektīvākais iesācējs", bet zaudēja Devam Patelam.

2011. gadā Eisa Baterfīlds izpildīja Hugo lomu Mārtina Skorsēzes piedzīvojumu filmā "Hugo", kurā viņa partneri bija Bens Kingslijs un Hloja Moreca. Filma saņēma pozitīvu kritiku un guva veiksmīgus kases ienākumus.

2013. gadā Baterfīlds piedalījās Gevina Huda zinātniskās fantastikas filmā "Endera spēle", kur viņš spēlēja galveno lomu, atveidojot apdāvināto zēnu Enderu Viginu.

2017. gadā viņš spēlēja galveno lomu filmā "Kosmoss starp mums". Līdz 2018. gada sākumam Eisa Baterfīlds atveidojis lomas 15 kinofilmās un 4 televīzijas filmās.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1997. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Anglijas aktieri
Fransisko Silva

Fransisko Silva (, dzimis ) ir Čīles futbolists, pussargs, Čīles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada spēlē Argentīnas kluba Club Atlético Independiente sastāvā.

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Čīles futbolisti
Čīles izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Club Brugge KV spēlētāji
Ģertrūdes ielas teātris

Ģertrūdes ielas teātris (saīsinājumā ĢIT) ir laikmetīgās mākslas teātris Rīgā, kas piedāvā skatītājam pašmāju un ārvalstu mākslinieku un to apvienību veidotās teātra, dejas un starpdisciplinārās izrādes, koncertus un izstādes, kā arī piedalās citu ar mākslu un izglītību saistīto ideju īstenošanā.

ĢIT definētās vērtības: aktualitāte, jūtīgums, radoši meklējumi, drosme, atvērtība, profesionalitāte, pārdomāta mērķtiecība.

Uzdevumi 
 Veicināt mākslinieciski augstvērtīgu, profesionālu, novatorisku un žanriski daudzveidīgu mākslas darbu radīšanu.
 Būt par vietu, kur satiekas aktieri, mākslinieki un režisori, kuriem ir savs redzējums par notiekošo, kā arī potenciāls kvalitatīvu darbu radīšanā.
 Veicināt Latvijas un ārvalstu profesionāļu sadarbības un apmaiņas projektus, tādā veidā radot jaunas mākslinieciskās un teorētiskās pieejas.
 Popularizēt laikmetīgās skatuves mākslu Latvijā.

Vēsture

Telpu vēsture 
Ģertrūdes ielas 101a nams celts 1954. gadā Remontceltniecības pārvaldei nr. 2., tas atrodas 3. iekšpagalmā. Ēkā bija aktu zāle ar skatuvi, kas dekorēta padomju laiku tematikā. Kad pārvaldes vairs nebija, aktu zāle pārtapa par grāmatu bāzes literatūras glabātuvi. Nesen fotogrāfs Oļegs Zernovs šajās telpās bija ierīkojis fotostudiju. Pēcāk tās izmantoja arī deju studija, kas šobrīd atrodas pretējā gaiteņa  pusē.

Pirmā izrāde 
2009. gada rudenī teātra grupa United Intimacy, kuru dibinājis Viesturs Kairišs un kuras darbībā bija iesaistīta arī tagadējā ĢIT producente Maija Pavlova, meklēja telpas, kur uzvest dejas izrādi  "Männersache/Vīru lietas" (slovēņu horeogrāfa Branko Potočana un režisora Andreja Jarovoja kopdarbs). ĢIT telpas atrada pēc sludinājuma un tika noslēgts īres līgums uz vienu mēnesi. Pēcāk līgums tika pagarināts uz vēl vienu mēnesi. Šī mēneša laikā izveidojās sadarbība ar Mārtiņu Eihi un Kristu Burāni, radošās apvienības "Nomadi" dibinātājiem, kuri meklēja telpas saviem teātra projektiem. Kopīgi tika izdomāts jaunās vietas nosaukums – Ģertrūdes ielas teātris. Gan United Intimacy, gan "Nomadi" šajās telpās turpināja veidot izrādes, līdz "Nomadi" izlēma darboties citur. Pēc tam ĢIT turpina darboties, sniedzot iespējas savas ieceres īstenot kā profesionāliem māksliniekiem, tā radošajām apvienībām.

Norise 
ĢIT pamatā  ir teātra izrādes, kuras radījuši tādi režisori kā  Vladislavs Nastavševs, Andrejs Jarovojs, Kārlis Krūmiņš, Valters Sīlis, Inga Tropa u. c.  Izrādes ir dažādu žanru un tās tiek īstenotas ar dažādiem izteiksmes līdzekļiem. Šajās telpās var īstenot gan teātra, gan dejas, gan starpdisciplinārās izrādes, kā arī koncertus, izstādes, tematiskos pasākumus un izglītības projektus. ĢIT sadarbojas ar "Skyr" un "Lauska".

Papildtelpas 
ĢIT teritorijā ietilpst arī plaša telpa 2. stāvā, kas teātra darbiniekiem ir kā birojs un apspriedes vieta, bet stundu pirms izrādes tā ir pieejama teātra apmeklētājiem kā foajē, kafejnīca, garderobe un kase.

Izrādes

Atsauces

Ārējās saites 
 https://www.instagram.com/geatris/
 https://www.youtube.com/user/gertrudesteatris
 https://twitter.com/geatris
 https://www.facebook.com/gertrudesielasteatris

Teātri Rīgā
Avotu apkaime
1932. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1932. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. Šīs bija III ziemas olimpiskās spēles un pirmās, kas notika ārpus Eiropas. 1932. gada olimpiskās spēles notika ASV pilsētā Leikplesidā no 1932. gada 4. līdz 15. februārim. Šajās olimpiskājās spēlēs piedalījās 252 sportisti (gandrīz divas reizes mazāk sportistu nekā 1928. gada olimpiskajās spēlēs) no 17 nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika pasniegtas 14 disciplīnās 7 sporta veidos.

Olimpiskā programma palika līdzīga iepriekšējām ziemas olimpiskajām spēlēm, tikai ar dažiem izņēmumiem: netika rīkotas ne skeletona, ne militārās patruļas sacensības. Šajās olimpiskajās spēlēs kā demokstrāciju sporta veidi tika parādīti kērlings kā arī suņu pajūgu sacensīnas un ātrslidošanas sieviešu disciplīna. Leikplesidas olimpiskajās spēlēs varēja piedalīties gan vīrieši, gan sievietes, lai gan vienīgās disciplīnas, kur sievietes varēja saņemt medaļas bija daiļslidošanā sieviešu disciplīnā un pāru disciplīnā. Siltā laika dēļ bobsleja četrinieku sacensības notika divas dienas pēc spēļu slēgšanas ceremonijas, kas bija 13. februārī.

Kopā medaļas izcīnīja 87 sportisti. Visvairāk medaļu izcīnīja ASV sportisti, kopumā 12 medaļas. Norvēģijas un Kanādas sportisti ieguva otro un trešo vietu medaļu kopvērtējumā — attiecīgi 10 un 7 medaļas. Tikai četras citas valstis — Zviedrija, Somija, Austrija un Vācija — ieguva vairāk par vienu medaļu. 10 no 17 piedalošajām NOK ieguva vismaz vienu medaļu, savukārt 7 NOK ieguva vismaz vienu zelta medaļu.

Norvēģijas sportiste Sonja Henije ieguva savu otro zelta medaļu daiļslidošanā. Andrē Žolī un Pjērs Brunē ieguva trešo medaļu pēc kārtas. Daiļslidošanā vīriešu disciplīnā austrietis Karls Šēfers pārspēja trīskārtējo olimpisko čempionu Gillisu Grāfstrēmu no Zviedrijas. Amerikānis Edijs Īgans kļuva par pirmo sportistu, kas ieguva medaļas gan ziemas olimpiskajās spēlēs, gan vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņš 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs ieguva zelta medaļu boksā vieglajā svara kategorijā un Leikplesijas olimpiskajās spēlēs ieguva zelta medaļu bosleja četrinieku sacensībās. Kaut gan viņš nav vienīgais sportistis, kas kopš tā laika ir ieguvis medaļas gan ziemas olimpiskajās spēlēs, gan vasaras olimpiskajās spēlēs, Īgens joprojām ir vienīgais sportists, kas abās ir ieguvis zelta medaļu.

Ātrslidošana

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1932. gada ziemas olimpiskās spēles
 1932. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Ārējās saites 

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Agar.io

Agar.io ir Mateja Valadaresa 2015. gadā izveidota tiešsaistes MMO spēle. Spēles darbība notiek petri platē, katrs spēlētājs vada vismaz vienu šūnu, un spēles mērķis ir apēst citu spēlētāju šūnas. Tās nosaukums radies no agara, vielas, ko izmanto baktēriju kultivēšanai.

Agar.io aizsāka jaunu tiešsaistes spēļu žanru, ko mēdz dēvēt par ".io spēlēm". Agar.io tika izziņota vietnē 4chan 2015. gada 28. aprīlī, spēle rakstīta JavaScript un C++.

Atsauces 

MMO spēles
Android spēles
IOS spēles
Tīmekļa pārlūka spēles
Maurisio Pinilja

Maurisio Pinilja (, dzimis ) ir bijušais Čīles futbolists, uzbrucējs, Čīles futbola izlases dalībnieks.

Sasniegumi 
Čīle

 Copa América: 2015, 2016

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Čīles futbolisti
Čīles izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Veronas "Chievo" spēlētāji
Bigo "Celta" spēlētāji
Sporting CP spēlētāji
Palermo FC spēlētāji
Cagliari Calcio spēlētāji
Genoa C.F.C. spēlētāji
Bergamo "Atalanta" spēlētāji
Zemes degunragputni

Zemes degunragputni (Bucorvus) ir vienīgā zemes degunragputnu dzimtas (Bucorvidae) ģints, kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās mājo Subsahāras Āfrikā: Abesīnijas degunragputns sastopams joslā no Senegālas līdz Etiopijai, bet Kāpzemes degunragputns Dienvidu un Austrumāfrikā.

To tuvākie radinieki ir degunragputnu dzimtas putni, ar kuriem nesenā pagātnē zemes degunragputni tika klasificēti vienā dzimtā.

Kopīgās īpašības 
Zemes degunragputni ir liela auguma putni ar lieliem, liektiem knābjiem, košu, neapspalvotu sejas ādu un tādas pašas krāsas paseksti. Lielākais no abiem ir Kāpzemes degunragputns (Bucorvus leadbeateri), kurš sver līdz 6,2 kg, bet tā ķermenis ir 1,2 metrus garš. 

Abas sugas atšķirībā no tuvu radniecīgajiem degunragputniem uzturas un ligzdo uz zemes. Barojas ar kukaiņiem, čūskām, mazākiem putniem, abiniekiem un bruņurupučiem. Zemes degunragputni ir vieni no visilgāk dzīvojošiem putniem pasaulē, bet Kāpzemes degunragputns pieaug vislēnāk no visiem putniem un, iespējams, ir visilgāk dzīvojošais putns pasaulē.

Sistemātika 
Zemes degunragputnu dzimta (Bucerotidae)
Zemes degunragputnu ģints (Bucorvus)
Abesīnijas degunragputns (Bucorvus abyssinicus)
Kāpzemes degunragputns (Bucorvus leadbeateri)

Galerija

Atsauces

Ārējās saites 
9 Things About Hornbills
ARKive: Ground Hornbills (family bucorvidae)
Biodiversityexplorer: Family: Bucorvidae (ground-hornbills) 

 
Degunragputnveidīgie
Andrejs Jarovojs

Andrejs Jarovojs (dzimis ) ir latviešu režisors.

2004. gadā absolvējis Latvijas Kultūras akadēmijas Teātra mākslas maģistra programmu.

2005. gadā kļuvis par teātra "United Intimacy" režisoru. 2006. gadā nodibinājis laikmetīgās mākslas biedrību "Tarba". 2008. gadā ļuvis par teātra žurnāla "Teritorija" redkolēģijas biedru.

Režisējis izrādes Liepājas teātrī, "United Intimacy", Jaunajā Rīgas teātrī un Nacionālajā teātrī.

Atsauces 

1981. gadā dzimušie
Latviešu režisori
Vecās pagastmājas mistērija

"Vecās pagastmājas mistērija" ir 2000. gadā izdota Latvijas filma. Filmas režisors ir Jānis Streičs.

Sižets 
Filma sastāv no trim daļām — "MEA CULPA", "AGNUS DEI" un "TUBA MIRUM".

"MEA CULPA" ir stāsts par vecu čekistu un "tautas atriebējiem", kas vēlējās šo čekistu pakārt.

"AGNUS DEI" stāsts norisinās Līgo naktī. Kādas filmas veidotāji tās uzlabošanai grib piefilmēt šausmu skatu, kurā miroņi vajā slepkavu un krustā tiek sists Pestītājs. Starp statistiem ir varoņa prototips — īstais čekists. Viņš atriebjas māksliniekiem un jauneklis, kas tēlo Jēzu Kristu, tiešām tiek pienaglots pie krusta.

Arī "TUBA MIRUM" notiek Līgo nakts laikā. Līgo naktī no krusta noņemtais jauneklis vienatnē stājas pretī mūsdienu varmākam un sadistam, lai aizstāvētu savu meiteni. Puisim palīgā iet pagastmājā nomocītie upuri. Ļaundari saņem pelnīto sodu.

Lomās 
 Renārs Kaupers — Juziks
 Aurēlija Anužīte — Magda
 Eduards Pāvuls — Maestro
 Inese Saulīte — Maestro kundze
 Andris Bērziņš — Laimonis
 Indra Burkovska — Laimoņa sieva
 Artūrs Skrastiņš — "ģēnijs"
 Ivars Kalniņš — Hugo
 Gundars Āboliņš — Žoržiks
 Uldis Lieldidžs — bomžs
 Uldis Dumpis — operators Harijs
 Olga Dreģe — grimētāja Rasma

Interesanti fakti 
 Scenārija pamatā ir patiess notikums, kurš noticis Krimuldas pagastā. Vecs čekists bijis spiests pavadīt vecumdienas bijušajā pagastmājā, kuras pagrabā viņš 1941.gada vasarā bija spīdzinājis un slepkavojis Latvijas iedzīvotājus. Čekists licis aizmūrēt durvis uz pagrabu, tomēr noslepkavotie "nākuši" cauri mūriem un nav devuši viņam mieru.

Atsauces 

2000. gada Latvijas filmas
Filmas latviešu valodā
1936. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1936. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. Šīs bija IV ziemas olimpiskās spēles. Tās notika Vācijas pilsētā Garmišā-Partenkirhenē, no 1936. gada 4. līdz 15. februārim. Kopā spēlēs piedalījās 646 sportisti no 28 nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Šajās olimpiskajās spēlēs medaļas tika pasniegtas 17 disciplīnās, 8 sporta veidos.

Atšķirībā no iepriekšējām Olimpiskajām spēlēm 1932. gadā kalnu slēpošanā piedalījās gan vīrieši, gan sievietes. Tika rīkoti arī divi demonstāciju sporta veidi — militārā patruļa un aisštoks. Vēlāk demonstrāciju sporta programmā tika pievienots arī biatlons. Šajās spēlēs piedalījās gan vīrieši, gan sievietes un pirmo reizi sievietes varēja piedalīties ne tikai daiļslidošanā, bet arī kalnu slēpošanā.

Kopumā medaļas šajās ziemas olimpiskajās spēlēs ieguva 95 sportisti. Visvairāk medaļu ieguva Norvēģijas sportisti, kopumā iegūstot 15 medaļas, no tām 7 zelta medaļas. Zviedrija ieņēma otro vietu medaļu skaita kopsummā — 7 medaļas, taču viņiem bija mazāk zelta medaļas nekā mājiniekiem Vācijas sportistiem, kuriem no 6 medaļām 3 bija zelta medaļas. Austrija, Somija, Vācija, Lielbritānija, Norvēģija, Zviedrija, Šveice un ASV ieguva vairāk par vienu medaļu. 11 no 28 NOK ieguva vismaz vienu medaļu; astoņu valstu sportisti ieguva vismaz vienu zelta medaļu. Lielbritānijas negaidītā uzvara hokejā joprojām ir viņu vienīgā olimpiskā zelta medaļa šajā sporta veidā.

Sonja Henije ieguva savu trešo zelta medaļu daiļslidošanas sieviešu konkurencē, tā bija arī viņas pēdējā olimpiskā medaļa. Karls Šēfers no Austrijas ieguva savu otro zelta medaļu daiļslidošanas vīriešu konkurencē. Zviedrija ieguva visas medaļas distanču slēpošanas 50 kilometru disciplīnā, tāpat visas medaļas izcīnīja Norvēģija ziemeļu divcīņā. Norvēģis Ivars Ballangruds bija veiksmīgākais šo Olimpisko spēļu sportists viņš izcīnīja trīs zelta un vienu sudraba medaļu ātrslidošanā, bet kopumā karjerā viņš ir ieguvis septiņas olimpiskās medaļas.

Ātrslidošana

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Kalnu slēpošana

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1936. gada ziemas olimpiskās spēles
 1936. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Džastins Kripss

Džastins Kripss (; dzimis ) ir Kanādas bobslejists.

Karjera 
Ar bobsleju sācis nodarboties 2006. gadā, pirms tam nodarbojies ar vieglatlētiku. Sākotnēji bijis stūmējs, pārsvarā startējot kopā ar pilotu Pjēru Lidēru. Kopā ar Lidēru 2007. gada 19. decembrī kļuva par pirmajiem, kas veica nobraucienu Vistleras bobsleja, kamaniņu un skeletona trasē. Pasaules kausa posmos pirmo uzvaru izcīnīja 2008. gada janvārī Kortīnā d'Ampeco kā stūmējs P. Lidēra četriniekā. Stūmēja statusā piedalījies arī 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Vankrūverā, iegūstot 5. vietu četriniekos. Pēc olimpiskajām spēlēm nolēma pārkvalificēties par pilotu.

2012. gada pasaules čempionātā izcīnīja bronzas medaļu jaukto komandu sacensībās. 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Sočos ieguva 6. vietu divnieku sacensībās, bet četrinieku sacensību otrajā braucienā viņa pilotētā ekipāža apgāzās un noslēgumā ierindojās 29. vietā.

2017. gada pasaules čempionātā Kēnigszē trasē izcīnīja sudraba medaļu divniekos, piekāpjoties vien mājinieka Frančesko Frīdriha ekipāžai. 2017.—2018. gada sezonā kļuva par pasaules kausa ieguvēju divniekos.

 Phjončhanā kopā ar stūmēju Aleksandru Kopāču izcīnīja zelta medaļu divniekos, dalot pirmo vietu ar Frančesko Frīdriha pilotēto ekipāžu no Vācijas.

Atsauces

Ārējās saites 

 BCS profils

1987. gadā dzimušie
Kanādas bobslejisti
Bobslejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Bobslejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskie zelta medaļnieki bobslejā
Olimpiskie bronzas medaļnieki bobslejā
1948. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1948. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. Šīs bija V ziemas olimpiskās spēles. Tās notika pēc 8 gadu pārtraukuma, kad Otrā pasaules kara laikā tika atceltas 1940. gada Saporo un 1944. gada Kortīnas d'Ampeco ziemas olimpiskās spēles. 1948. gada ziemas olimpiskās spēles notika Šveices pilsētā Sanktmoricā, šajā pašā vietā bija notikušas arī 1928. gada ziemas olimpiskās spēles. Piektās ziemas olimpiskās spēles notika  līdz 8. februārim. Tajās kopumā piedalījās 669 sportisti no 28 dažādām nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika sadalītas 22 disciplīnās, 9 sporta veidos.

Salīdzinot ar iepriekšējām 1936. gada Ziemas olimpiskajām spēlēm to programma tika labota, papildinot to ar skeletonu vīriešiem. Šis sporta veids pirmo reizi parādījās 1928. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Bet turpmāk līdz par 2002. gada olimpiskajām spēlēm tas nebija iekļauts programmā. Santmoricā kā demonstrācijas sporta veidi tika iekļauti militārā patruļa un ziemas pentatlons. Tā bija ceturtā reize, kad militārā patruļa bija kā demonstrācijas sporta veids. 1948. gada Olimpiskajās spēlēs sacentās gan vīrieši, gan sievietes, kuras piedalījās kalnu slēpošanā un daiļslidošanā.

Kopumā šajās Olimpiskajās spēlēs medaļas izcīnīja 123 sportisti. Norvēģijas, Zviedrijas un Šveices sportisti ieguva visvairāk olimpisko medaļu — katras valsts pārstāvji pa 10. No 28 NOK medaļas ieguva 13 NOK, no kurām 10 NOK ieguva vismaz vienu zelta medaļu. Šajās spēlēs nepiedalījās Japānas un Vācijas sportisti, kas netika uzaicināti ne uz 1948. gada Ziemas olimpiskajām spēlēm, ne uz 1948. gada Vasaras olimpiskajām spēlēm Londonā, kā nesenā Otrā pasaules kara agresori. Padomju Savienība, kas līdz 1951. gadam nebija SOK sastāvā, atteicās piedalīties.

Zviedrijas sportisti atkārtoja savus panākumus distanču slēpošanas 18 kilometru disciplīnā, iegūstot visas trīs olimpiskās medaļas vīriešu konkurencē un trīs zelta medaļas, kas bija pieejamas šajā sporta veidā. Kanādas pusaudze Barbara Anna Skota kļuva par pirmo kanādieti, kas izcīnījusi olimpisko zelta medaļu daiļslidošanā, to pašu izdarīja arī amerikānis Diks Batons. Franču kalnu slēpotājs Anrī Oreiljē ieguva visvairāk medaļu — 3.

Ātrslidošana

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Kalnu slēpošana

Skeletons

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1948. gada ziemas olimpiskās spēles
 1948. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Egļupe (Allažu pagasts)

Egļupe ir vasarnīcu ciems Siguldas novada Allažu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā 8,1 km no pagasta centra Allažiem, 14,7 km no novada centra Siguldas un 49,7 km no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta novietojusies uz dienvidaustrumiem no Egļupes pieturas punkta dzelzceļa līnijā Rīga—Lugaži un saplūdusi ar tāda paša nosaukuma vasarnīcu ciemu Inčukalna pagastā.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Žuau II

Žuau II (; dzimis , miris ), saukts Pilnīgais princis (o Príncipe Perfeito) bija Portugāles karalis no 1481. gada līdz nāvei 1495. gadā, kā arī četras dienas 1477. gadā. Kopā ar tēvu, karali Afonsu V karoja Marokā un pret Kastīliju. Valdīšanas laikā spēja likvidēja sazvērestības augstmaņu vidū. Atbalstīja Āfrikas kolonizēšanu, tomēr atteicās atbalstīt Kolumba ekspedīciju. Miris no slimības.

Ārējās saites 

 

1455. gadā dzimušie
1495. gadā mirušie
Portugālē dzimušie
Avisas dinastija
Viktors Matvijišens

Viktors Matvijišens (; dzimis ) ir Ukrainas starptautiskais meistars šahā (2017).

Biogrāfija 
Vinnicas šaha skolas audzēknis. Pārstāvējis Ukrainu Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvis 2013. un 2014. gados, kad divas reizes pēc kārtas uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2014. gadā pārstāvējis Ukrainas komandu pasaules jauniešu U16 komandu šaha olimpiādē. 2018. gadā Grieķijā bijis otrais Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā.

Daudzkārtējais Ukrainas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās. 2016. gadā uzstādījis savdabīgu rekordu, kad uzvarējis Ukrainas jauniešu čempionātos U16 vecuma grupā šahā, ātrajā šahā un šaha ātrspēlē. 

2016. gadā uzvarējis Fjodora Bogatirčuka memoriālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā Matvijišenam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Ukrainas šahisti