Zaporižjas atomelektrostacija

Zaporižjas atomelektrostacija () atrodas  Ukrainas dienvidaustrumos un ir lielākā atomelektrostacija Eiropā un viena no 10 lielākajām pasaulē. Tā tika celta Padomju Savienības laikā netālu no Enerhodaras pilsētas, Kahovkas ūdenskrātuves dienvidu krastā pie Dņepras upes. To pārvalda Energoatom, kas pārvalda arī trīs citas Ukrainas atomelektrostacijas.

Stacijā ir 6 VVER-1000 zemspiediena vieglā ūdens kodolreaktori (PWR), katrs tiek darbināts ar  U (LEU)  un ģenerē 950 MW e, ar kopējo jaudu 5700 MW e. Pirmie pieci kodolreaktori tika secīgi uzbūvēti laikā no 1985. līdz 1989. gadam, bet sestais tika uzcelts 1995. gadā. Stacija saražo gandrīz pusi no valsts elektroenerģijas, kas iegūta no kodolenerģijas, un vairāk nekā piekto daļu no visas Ukrainā saražotās elektroenerģijas.

Blakus atrodas Zaporižjas termoelektrostacija. Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā 2022. gada 4. martā Enerhodaras aplenkuma laikā Krievijas spēki sagrāba abas rūpnīcas. Tiek ziņots, ka tagad rūpnīcu kontrolē Krievijas uzņēmums Rosatom.

Darbības statuss 
2017. gadā tika pabeigti 3. bloka modernizācijas darbi, kas ļāva pagarināt ekspluatācijas laiku par 10 gadiem līdz 2027. gadam  2021. gadā tika pabeigti 5. bloka modernizācijas darbi, kas ļauj pagarināt ekspluatācijas laiku par 10 gadiem.

2014. gada nemieri 
2014. gada maijā 40 bruņoti dalībnieki, kas apgalvoja, ka ir labējā sektora pārstāvji, it kā mēģināja piekļūt spēkstacijas teritorijai. Vīriešus pirms iebraukšanas Enerhodarā apturēja Ukrainas policija.

Zaporižjas spēkstacija atrodas aptuveni 200 km attālumā no karadarbības Donbasā kaujas zonas, kur  2014. gadā kaujas kļuva ļoti smagas. 2014. gada 31. augustā Greenpeace biedrs Tobiass Minhmeijers pauda bažas, ka kaujas rezultātā rūpnīcai varētu trāpīt smagā artilērija.

Starpgadījumi

2014. gada incidents 
Premjerministrs Arsēnijs Jaceņuks 2014. gada 3. decembrī paziņoja par pirms vairākām dienā notikušu incidentu Zaporižjas atomelektrostacijā. Kā negadījuma iemesls tika norādīts īssavienojums strāvas kontaktligzdas sistēmā, un tas nebija saistīts ar objekta ražošanu. Viens no sešiem stacijas reaktoriem 2014. gada decembrī tika slēgts divas reizes. Tas un ogļu trūkums Ukrainas ogļu spēkstacijās izraisīja nepārtrauktus elektroenerģijas padeves pārtraukumus visā valstī no 2014. gada decembra sākuma līdz beigām.

2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā 
Pēc tam, kad 2022. gada 24. februārī sākās Krievijas iebrukums Ukrainā, Energoatom slēdza 5. un 6. bloku, lai samazinātu risku, un 2022. gada 25. februārī darbojās 1.–4. bloks.

2022. gada 3. martā pulksten 23:28 pēc vietējā laika spēkstacijai piesardzīgi tuvojās 10 Krievijas bruņumašīnu un divu tanku kolonna. Darbība sākās 4. martā pulksten 12:48, kad Ukrainas spēki izšāva prettanku raķetes, un Krievijas spēki atbildēja ar dažādiem ieročiem, tostarp ar raķešu dzinējiem. Apmēram divu stundu smagu kauju laikā mācību iestādē ārpus galvenā kompleksa izcēlās ugunsgrēks, kas tika nodzēsts līdz plkst. 6:20, lai gan tika nodarīti bojājumi citās daļās ap rūpnīcu.

4. martā 04:20 UTC IAEA paziņoja, ka ugunsgrēks, kas izcēlies mācību ēkā, ir nodzēsts. Tas neietekmēja reaktora drošību vai kādu būtisku aprīkojumu. Stacija zaudēja 1,3 GW jaudu, ko pēc tam kompensēja papildu 9 spēkstacijas blakus esošajā termoelektrostacijā.

Ukrajinska Pravda 12. martā ziņoja, ka Krievijas varasiestādes paziņoja, ka elektrostacija tagad pieder Krievijas valsts kodolenerģijas uzņēmumam Rosatom.

Atsauces 

Ukrainas atomelektrostacijas