Kožodiņu dzimta

Kožodiņu dzimta (Psychodidae) ir divspārņu dzimta, kura ir iedalīta 7 apakšdzimtās ar aptuveni 3000 aprakstītām sugām. Kožodiņi ir plaši izplatīti visā pasaulē, izņemot Antarktiku, un parasti sastopami slapjos biotopos, toties pieaugušie īpatņi var būt sastopami arī citur. Dažas sugas ir kosmopolīti. Par kožodiņu bioloģiju ir maz zināms, izņemot tās sugas, kas barojas ar asinīm.

Lielākā daļa kožodiņu barojas uz augiem, bet ir zināmas dažas sugas, tostarp Plebotomus ģints pārstāvji, kas barojas ar asinīm un var pārnesāt infekciozu slimību (galvenokārt leišmaniozes un pappatači drudža) ierosinātājus, dažu sugu kāpuri var izraisīt miāzi un kožodiņu ekskrementi var izraisīt bronhiālu astmu.

Ir atklāts daudz izrakteņu (fosilu) kožodiņu sugu. Vissenākā fosilu kožodiņu atradne Libānas dzintarā datēta ar Apakškrīta laikmetu.

Raksturīpašības 
Kožodiņi ir maza izmēra divspārni, kas raksturojas ar apmatotu ķermeni un spārniem. Vissvarīgākas diagnostiskās raksturīpašības ir: 1. antenas ir ar askoīdiem, 2. ir hialīna sensora/sekrēcijas orgāni, 3. uz spārniem ir 4—5R dzīsliņas, 4M dzīsliņa un 1—2Cu dzīsliņas.

Kāpuri ir bez kājām, pelēcīgā krāsā pa ķermeņa vidu un tumšākā krāsā abās ķermeņa galotnē.

Kožodiņi dēj no 30 līdz 200 olām. Olas ir brūnā vai gaišā krēmkrāsā. Svarīgākas morfoloģiskas raksturīpašības olu izšķiršanai starp dažādam sugām ir horiona skulptūra, mugurējais pols un aeropile.

Ekoloģija 
Ķožodiņi ir kosmopolītu sugas, kas lielākoties ir sastopamas mitrajās vidēs un lielākas sugu daļa izplatīta tropos. Kāpuri attīstās ūdenstilpēs ar stāvošu vai tekošu ūdenī, krastmalas dūņos, alās, daļēji sadalījušos organiskos materiālos, pūstošā koksnē, ekskrementos un uz augstākām sēnēm. Daži kožodiņi ir sastopami dzīvokļu tualetes un vannas istabās, tai skaitā Clogmia  albipunctata un dažas Psychoda sugas, kuru kāpuri barojas uz baktērijām, kas akumulējas nepietiekoši labi funkcionējošos izvadkanālos un kanalizācijā. Pieaugušie kožodiņi no Sycoracinae un Phlebotominae apakšdzimtām barojas ar zīdītāju, rāpuļu asinīm, un dažas sugas ir svarīgi dažādu infekciju izplatītāji visā pasaulē. Lielākai sugu skaits parādās pēc lietus sezonas, toties daudz sugu var novērot arī sausajā periodā.

Telmatoscopus albipunctatus kāpuri II, III un IV attīstības pakāpēs un kūniņas ir novērotas Agelaia panamaensis lapseņu kolonijās, var būt ka periodiski šie kožodiņi parazitē uz citiem kukaiņiem.

Infekciju izplatīšana 
Kodīgi kožodiņi ir galvenie leišmaniozes patogēna izplatītāji cilvēkiem un mājas dzīvniekiem Amerikas kontinentos un Paleārktikā. Toties kožodiņi var būt arī citu infekciozu slimību vektori (izplatītāji). Cilvēkus kožodiņi var inficēt ar tādam infekciju slimībām, ka bartonelioze, pappatačī drudzis, vezīkulāra stomatīta vīruss.

Attīstīšanās 
Kožodiņu dzīves cikls no olas līdz kūniņai var ilgst no vienas līdz trim nedēļām. Pieaugušo īpatņu dzīves ilgums ir aptuveni divas nedēļas. Kožodiņi dēj līdz 200 olām, no kurām kāpuri parādās 48 stundu laikā. Olas kožodiņi novieto atklātā gaisā uz mitrās vides, piemēram, putnu barotavās vai vanniņās, zem podiem, kur ir iestādīti augi, zem gaisa kondicionieri, vai uz slapjas zemes.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Odveidīgie