joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Broks Troters

Broks Troters (: dzimis  Brendonā, Kanādā) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2017) pārstāv SM līgas vienību Oulu "Karpat".

Savas karjeras laikā aizvadījis divas spēles Nacionālajā hokeja līgā. 2010.—2011. gada sezonu aizvadīja KHL kluba Rīgas "Dinamo" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Pēc vairākām NCAA čempionātā aizvadītām sezonām Troters profesionāļa karjeru sāka 2007.—08. gada sezonā AHL kluba Hamiltonas "Bulldogs" rindās. Turpmākajās sezonās viņš vairākkārt tika izsaukts uz NHL klubu Monreālas "Canadiens", taču debiju tā rindās piedzīvoja vienīgi 2010. gada 6. februārī. 2009.—10. gada sezona bija arī Trotera rezultatīvākā karjerā, 75 "Bulldogs" sastāvā aizvadītajās spēlēs atzīmējoties ar 77 rezultativitātes punktiem.

2010. gada 28. jūlijā Troters noslēdza divu gadu līgumu ar KHL klubu Rīgas "Dinamo", tā rindās nākamajā sezonā atzīmējoties ar 29 punktiem 46 spēlēs.

2011. gada 4. jūlijā uzbrucējs noslēdza viena gada līgumu ar "Canadiens", jauno sezonu sākot Hamiltonas "Bulldogs" rindās. Jau oktobrī viņš tika aizmainīts uz Fīniksas "Coyotes", sezonas turpinājumā spēlējot Portlendas "Pirates" rindās. 2012. gada martā "Pirates" hokejistu aizmainīja uz Sentdžonsas "IceCaps", kuras sastāvā Troters noslēdza sezonu.

Pēc divām izlaistām sezonām 2014. gada jūnijā Troters uz pārbaudes laiku pievienojās KHL klubam Zagrebas "Medveščak". Tā rindās viņš spēlēja līdz decembra vidum, kad tika atlaists. Pāris dienas vēlāk hokejists atgriezās Rīgas "Dinamo", tās sastāvā noslēdzot sezonu.

Atsauces

Ārējās saites 

 The Internet Hockey Database profils 

1987. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Zagrebas "Medveščak" spēlētāji
Oulu "Karpat" spēlētāji
Manitobā dzimušie
Formula 3000

Formula 3000, saīsinājumā F3000 — formulu čempionāts, kas norisinājās no 1985. - 2004.gadam. Aizstāja pirms tam pastāvošo Formula 2 čempionātu. Kopš 2005.gada aizstāts ar GP2 čempionātu.

Kā galvenie Formula 3000 izveidošanas iemeslie jāmin:

 Formula 2 čempionāta sadārdzināšanās;
 Cosworth DFV aizvietošanas Formulā 1 ar turbodzinējiem;
 FIA vēlēšanās izveidot „pēdējo pakāpienu“ jaunajiem braucējiem pirms nokļūšanas F1.

Vēsture 
Dalībai čempionātā daudzas komandas izvēlējās iegādāties March speciāli izgatavotās šasijas 85B. AGS un Ralt piedalījās čempionātā ar pašu ražotām šasijām, Lola izmantoja savu veco CART šasiju, bet vēl trīs komandas izmantoja vecās F1 šasijas — Tyrrell 012, Williams FW08C un Arrows A6, taču šie bolīdi izrādījās pārāk smagi. Pirmos trīs gadus vairākums komandu izmantoja Lola, March un Ralt ražotās šasijas. 1988.gadā kā šasiju ražotājs čempionātam pievienojās Reynard, kas faktiski kopš 1993.gada kļuva par vienīgo Formula 3000 šasiju piegādātāju. 

1996.gadā FIA mēģināja padarīt čempionātu lētāku un vienlīdzīgāku spēku samēros. Komandas drīkstēja izmantot tikai viena ražotāja šasijas (Lola), riepas (Avon) un dzinējus (Zytek) . Tas noveda arī pie tā, ka čempionāts neturpināja savu attīstību. Jaunas šasijas parādījās tikai vienreiz trīs gados. Formula 3000 tehnoloģiskajā attīstības līmenī sāka zaudēt daudziem Formula 3 čempionātiem.

Kopš 1998.gada norisinājās kopā ar Formula 1 čempionāta Eiropas posmiem.

Neizturot konkurenci ar citiem formulu čempionātiem (tādiem kā European F3000, World Series by Nissan, Formula Renault V6 Eurocup) Formula 3000 čempionāts tika aizstāts ar GP2.

Formula 3000 šasijas pašlaik tiek izmantotas daudzos citos čempionātos, piemēram, Eiropas Formula 3000, Formula Holden.

Čempioni

Interesanti fakti 
 Neviens no Formula 3000 čempioniem nav uzvarējis Formula 1 čempionātā. Tikai trīs no viņiem ir uzvarējuši kādā no F1 sacīkstēm: Žans Alezī, Olivjē Panī un Huans Pablo Montoija, turklāt ne vairāk par vienu reizi, izņemot Montoiju, kuram ir 7 uzvaras;
 Bruno Žunkeira, Sebastjēns Burdē un Huans Pablo Montoija ir uzvarējuši IndyCar čempionātā;
 no F1 čempioniem vienīgi Fernando Alonso un Deimons Hils ir piedalījušies Formula 3000 sacensībās.

 
Autošoseja
Mišela Bašelē

Veronika Mišela Bašelē Herja (, izrunā: ; dzimusi  Santjago, Čīlē) ir čīliešu politiķe, bijusī ANO Augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos (2018—2022). Bašelē ir bijusī Čīles 33. un 35. prezidente laikā no  līdz  un no  līdz . Vņa bija pirmā prezidente sieviete Čīles vēsturē. Viņa uzvarēja 2006. gada prezidenta vēlēšanās bijušo senatoru Sevastjanu Piņeru ar balsu vairākumu (53,5 % balsu). M. Bašelē ir Čīles sociālistu partijas biedre.

M. Bašelē ir pediatre un epidemioloģe. Viņa ir studējusi kara stratēģiju, bijusi aizsardzības un veselības ministre Rikardo Lagosa vadībā. Viņa pārvalda spāņu (viņas dzimtā valoda), angļu, vācu, portugāļu un franču valodas. 2008. gadā žurnāls TIME viņu ierindoja 15. vietā starp 100 visietekmīgākajām sievietēm pasaulē.

Atsauces

Ārējās saites 

 Čīles prezidenta oficiālā mājaslapa  ()

1951. gadā dzimušie
Čīles politiķi
Oāze

Oāze (no , óasis, kas savukārt aizgūts no ēģiptiešu valodas) ir tuksnešainā apvidū pie dabīga ūdens avota ar augāju klāta teritorija. Dabiskās oāzes veidojas vietās ar augstāku gruntsūdens līmeni, nekā apkārtējā teritorijā, kā arī avotu izplūdes vai upju periodiskas applūšanas vietās. Mākslīgās oāzēs ūdens tiek piegādāts no artēziskajiem urbumiem vai kanāliem. Oāžu lielums svārstās no dažiem hektāriem līdz desmitiem tūkstošu kvadrātkilometru.

Antarktīdā par oāzēm sauc teritorijas, kas brīvas no pastāvīgas ledus segas.

Atsauces

Ārējās saites 

Ģeogrāfija
Džhārkhanda

{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | Džhārkhandaझारखंड
|-
| colspan=2 align=center | Džhārkhandas štata atrašanās vieta Indijā
|-
| width=40% | Valsts || 
|-
| Administratīvais iedalījums || 24 apgabali
|-
| Izveidota || 
|-
| Admin. centrs || Rānčī
|-
| Gubernators || M.O. Hasan Farook Maricar
|-
| Platība || 74 677 km²
|-
| Iedzīvotāji || 26,9 miljoni
|-
| - Blīvums || 360 cilv./km²
|-
| Valodas || hindi
|-
| Laika zona || UTC +5:30
|-
| Mājas lapa || jharkhand.nic.in
|}Džhārkhanda''' (, izrunā: ) ir viens no Indijas štatiem. Džhārkhanda robežojas ar pieciem citiem Indijas štatiem: Odišu, Čhatīsgarhu, Utarpradēšu, Bihāru un Rietumbengāli. Džhārkhandas platība 74 677 km². Administratīvais centrs ir Rānčī, lai gan lielāka pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Džamšedpura. Džhārkhandā dzīvo aptuveni 26,9 miljoni iedzīvotāju.

Ārējās saites 

Indijas štati
Melnā žagata

Melnā žagata (Platysmurus leucopterus) ir vārnu dzimtas (Corvidae) putns, kas ir vienīgā suga melno žagatu ģintī (Platysmurus). Izdala divas pasugas. Lai arī to sauc par žagatu, tā ir viena no koku žagatām, un tās tuvākās radinieces ir pārējās koku žagatas. Melnā žagata ir maz pētīta, iespējams, tā ir visprimitīvākais putns visā vārnu dzimtā.

Vietējo valodā melnā žagata tiek saukta par burungkambing, kas latviski nozīmē kazas putns. Reizēm melno žagatu sauc par baltspārnu žagatu, bet tad to var sajaukt ar baltspārnu žagatu (Urocissa whiteheadi), kas pieder zilo žagatu ģintij, kā arī to reizēm sauc par baltspārnu sīli vai melno sīli.

Izplatība 

Melnā žagata sastopama Brunejas, Malaizijas, Birmas, Sumatras, Borneo un Taizemes tropu un subtropu mūžzaļajos mežos, mangrovu audzēs, purvainos mežos, līdz 800 m virs jūras līmeņa. Līdz ar mežu izciršanu melno žagatu populācija samazinās.

Izskats un īpašības 
Melnā žagata ir vidēji liels, smagnējs dziedātājputns, kas atgādina sīli. Ķermeņa garums 39—41 cm, svars 178—182 g.

Kā jau putna nosaukums liecina, melnās žagatas ķermenis ir melns. Nominālpasugai uz spārniem ir baltu spalvu josla, toties Borneo pasugai baltās joslas nav. Abām pasugām kājas un knābis ir melni, aste gara. Tām ir sarkanas acis, uz pieres neliels cekuliņš — īsas, spurainas spalviņas, kas Borneo žagatai ir izteiksmīgāks un garāks. 

Abi dzimumi izskatās vienādi. Iespējams, tēviņi vidēji ir lielāki nekā mātītes, bet šim apgalvojumam trūkst faktu. Jaunajiem putniem cekuls īsāks, mazāk izteiksmīgs, kā arī apspalvojums ir tumši brūns, nevis melns.

Uzvedība 
Kā visas koku žagatas melnā žagata ļoti reti nolaižas zemē un galvenokārt uzturas augstu koku zaros. Tā ir ļoti sabiedriska un aktīva, uzturas nelielās grupās līdz 8 īpatņiem. Barību meklē koku lapotnē.  Visēdāja, bet galvenokārt barojas ar kukaiņiem (piemēram, tauriņiem un vabolēm). Barojas arī ar augļiem (īpaši iecienītas ir vīģes).

Ligzdošana 
Ligzdo pa atsevišķiem pāriem. Sezonā var būt divi perējumi. Ligzda atrodas uz koku zariem, ieslēpta biezā lapotnē, apmēram 1—2,5 m augstumā no zemes. Tā ir masīva, liela un sekla (diametrā apmēram 30 cm), sakrauta no lielākiem un mazākiem žagariem. Platformas centrā izveidota kausveida iedobe jeb olu kambaris (diametrā 11—12 cm), kas biezi izklāta ar trupējošām koku skaidām, mizām un zaļu augu šķiedrām. Reizēm ligzdā tiek ievīti ziedoši augi.

Par ligzdošanas ieradumiem zināmi tikai daži fakti. Dējumā ir 2—3 gaišas olas ar gaiši brūniem raibumiņiem. Pamatkrāsa var būt gan balta, gan pelēka.

Sistemātika 
Melnajai žagatai ir 2 pasugas: 
Platysmurus leucopterus leucopterus — sastopama Malajas pussalā un Sumatrā;
Platysmurus leucopterus aterrimus — sastopama Borneo salā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Genus Platysmurus
 Melnās žagatas video  (ibc)
 Baltspārnu melnās žagatas dziesma (xeno-canto)
 Baltspārnu melnās žagatas foto  (ibc)
 Baltspārnu melnās žagatas foto (pbase)
 Baltspārnu melnās žagatas foto (flickr.com)
 Borneo melnās žagatas foto (bjornolesen)  
 Koku žagatu foto (pbase)

Vārnu dzimta
Āzijas putni
Franškontē

Franškontē (, izrunā: ) ir vēsturiska Francijas zeme, mūsdienu Burgundijas-Franškontē reģiona daļa. Robežojas ar Šveici. Sīkāk Franškontē iedalās četros departamentos: Augšsonā, Belforā, Dū un Jurā. Administratīvais centrs ir Bezansona. Citas lielākās pilsētas ir Belfora, Montbeljāra un Dole.

Pēc 2016. gada reformas apvienots ar Burgundijas reģionu vienotā Burgundijas-Franškontē reģionā.

Francijas reģioni
Kolumbusa

Kolumbusa () ir Ohaio štata administratīvais centrs, kā arī lielākā štata pilsēta. Kopā ar piepilsētām Kolumbusa tomēr nav lielākā štata pilsēta. Tādā gadījumā Klīvlenda un Sinsinati ir vēl lielākas. Pēc iedzīvotāju skaita Kolumbusa ir 16. lielākā ASV pilsēta, bet kopā ar aglomerāciju tā ir tikai 32. lielākā. Pilsēta ir dibināta 1812. gadā un nosaukta par godu Kristoforam Kolumbam.

Pilsētā bāzējas NHL klubs Kolumbusas "Blue Jackets".

Ārējās saites 

Ohaio pilsētas
ASV štatu administratīvie centri
Dārznīcas pilskalns

Dārznīcas pilskalns ir pilskalns Madonas novada Aronas pagasta Viesienā. Neapšaubāmi, ka tagadējais nosaukums ir radies samērā nesen, tomēr pilskalna senais nosaukums nav precīzi zināms. Tiek uzskatīts, ka pilskalnā līdz 13. gadsimtam atradās Negestes pils (), saukta arī par Nigasti, jo dažus kilometrus uz ziemeļiem atradušās Nigestes mājas, kas tagad nojauktas. 
Ernests Brastiņš grāmatā “Latvijas pilskalni” raksta, ka blakus Dārznīcas kalnam ir bijis Pupu krogs.

Valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, apstiprināts ar Kultūras Ministrijas 29.10.1998 rīkojumu Nr.128 kā Valsts aizsardzības objekts Nr.: 1633. "Dārznīcas kalns - pilskalns".

Raksturojums 
Dārznīcas kalns atrodas apmēram vienu kilometru no bijušās Viesienas muižas. Tas ir ap 30 metrus augsts, iegarens paugurs ar dabiski stāvām dienvidu, rietumu un ziemeļrietumu nogāzēm. Augšdaļā pilskalna nogāzes mākslīgi izveidotas stāvākas un ziemeļaustrumu pusē plakuma aizsardzībai izveidoti 3 grāvji un vaļņi. Pilskalna plakums ir slīps, ap 110 metrus garš un 40-50 metrus plats. 1920. gados daļa kultūrslāņa norakta un pilskalna plakumā ierīkots deju laukums, kuru līdzinot, atrasti dažādi metāla priekšmeti. Mēģinājuma rakums devis lauskas, akmeņus, kaulus un nelielu bronzas spirālīti. Kā pilskalns reģistrēts 20. gs. sākumā.

Teikas 
Tautas teikas stāsta, ka kalnā ir nogrimusi pils un laiku pa laikam tajā parādoties avots. Tikko vedot otru cilvēku līdzi, avotiņu vairs neredzot. Reiz kāds iespraudis avotiņā žagaru un tad vedis draugu rādīt. Žagars bijis, bet avotiņu neredzējuši. 

Cita teika stāsta zemi, ko no lejas kalngalā ar cepurēm sanesuši karavīri. Vēl cita teika stāsta, ka pilskalna terases izveidotas zviedru laikos, lai kalnā varētu uzvest lielgabalus.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 pilskalna attēls vietnē www.nmkk.lv
 Oriģinālā teika par Dārznīcas kalnu no Friedrich Bienemann, Livländisches Sagenbuch. Reval, 1897
 Dārznīcas pilskalns latvijas-pilsklani.lv

Pilskalni Vidzemē
Aronas pagasts
Negeste

Negeste, arī Nigaste (latīņu: Negeste, Egeste) bija latgaļu Jersikas valsts pilsnovads (latīņu: castrum Negeste), kas atradās Ogres upes augšgalā. Pilsnovads pieminēts 1211. gada Jersikas dalīšanas un 1213. gada zemju pārdales dokumentos. Sākumā Negestes pilsnovads tika ordenim, bet pēc bīskapa Alberta atgriešanās Livonijā 1213. gadā viņš panāca Jersikas zemju pārdali.

Negestes pilsnovads tika apvienots ar Mārcienas pilsnovadu un piešķirts bīskapa vasaļiem fon Tīzenhauzeniem, izveidojot Bērzaunes pilsnovadu, kas līdz Livonijas konfederācijas sabrukumam ietilpa Rīgas arhibīskapijas sastāvā. 
Novada rietumos atradās Ērgļu pils.

Galvenais pilskalns 
Tiek uzskatīts, ka novada centrs bijis Dārznīcas pilskalns, jo dažus kilometrus uz ziemeļiem atradušās Nigestes mājas, kas tagad nojauktas.

Robežas 
Ziemeļos - Tālavas zemes Dzērbene un Piebalga, austrumos - Cesvaines pilsnovads, dienvidos - Mārcienas pilsnovads, bet rietumos - Autines pilsnovads un Kokneses valsts.

Jersikas zemju dalīšana (1211.-1213.) 
 1211. gada rudenī Livonijas bīskaps un Zobenbrāļu ordenis sadalīja iegūtās Jersikas ķēniņa zemes, pie kam Zobenbrāļu ordenis ieguva Cesvaini, Negesti, Zerdeni un Aleni, bet bīskaps Autīni, Asoti, Lepeni un daļu Bebernines. 
 1213. gadā daļa Jersikas zemju tika apmainītas un Livonijas bīskaps atguva Cesvaini, Negesti, Zerdeni, Asoti, Lepeni, bet ordenim palika tikai Alene un Autīne.

Pilsnovada teritorija mūsdienās 

Negestes pilsnovada teritorijā mūsdienās daļēji atrodas Madonas novads (Aronas pagasts) un Ērgļu novads.

Atsauces 

Latvijas vēsture
Vidzeme
Murats Jakins

Murats Jakins (; dzimis  Bāzelē, Šveicē) ir turku izcelsmes Šveices futbola treneris, bijušais futbolists, aizsargs. Savas profesionālā futbolista karjeras laikā spēlējis vairākos Šveices, Vācijas un Turcijas klubos. Tāpat 49 spēles ir aizvadījis Šveices futbola izlases sastāvā. Pašlaik (2021) ir Šveices izlases galvenais treneris. Viņa jaunākais brālis Hakans Jakins arī ir bijis profesionāls futbolists.

Karjeras statistika 

|-
|1992—93||rowspan="5"|Grasshopper Zürich||rowspan="5"|Šveices Superlīga||18||1||||||||
|-
|1993—94||29||3||||||||
|-
|1994—95||18||2||||||||
|-
|1995—96||8||3||||||||
|-
|1996—97||28||8||||||||

|-
|1997—98||Stuttgart||Bundeslīga||23||2||||||||

|-
|1998—99||rowspan="2"|Fenerbahçe||rowspan="2"|Turcijas Superlīga||23||3||||||||
|-
|1999—00||3||0||||||||

|-
|1999—00||Basel||Šveices Superlīga||12||1||||||||

|-
|2000—01||Kaiserslautern||Bundeslīga||9||0||||||||

|-
|2000—01||rowspan="6"|Basel||rowspan="6"|Šveices Superlīga||11||1||||||||
|-
|2001—02||32||7||||||||
|-
|2002—03||26||6||||||||
|-
|2003—04||20||7||||||||
|-
|2004—05||13||3||||||||
|-
|2005—06||1||0||||||||
216||42||||||||
32||2||||||||
26||3||||||||
274||47||||||||
|}

Ārējās saites 

 Oficiālā brāļu Jakinu mājaslapa 

1974. gadā dzimušie
Bāzeles pilsētas kantonā dzimušie
Šveices futbolisti
Šveices izlases futbolisti
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Šveices futbola treneri
FC Basel spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
Grasshopper Club Zürich spēlētāji
VfB Stuttgart spēlētāji
Šveices futbola izlases treneri
2022. gada FIFA Pasaules kausa treneri
Burundijas ģerbonis

Burundijas ģerbonis ir viens no Burundijas nacionālajiem simboliem.

Ģerbonis tika pieņemts 1966. gadā. Tā centrā novietots vairogs, kurā uz sarkana fona ir attēlota lauvas galva. Aiz vairoga novietoti trīs sakrustoti afrikāņu šķēpi. Uz baltas lentas zem ģerboņa Burundijas valsts devīze — "Unité, Travail, Progrès" ("Vienotība, Darbs, Progress").

Burundija savu neatkarību ieguva jau 1962. gadā kā karaliste. Līdz 1966. gadam, kad Burundi kļuva par republiku, pastāvēja cits ģerbonis, kas gan bija veidots no tiem pašiem elementiem, kas ir redzami šī brīža ģerbonī.

Atsauces 

Gerbonis
Valstu ģerboņi
Mazā Antante

Mazā Antante (; , ) bija no 1920. līdz 1921. gadam starp Čehoslovākiju, Rumāniju un Dienvidslāviju izveidota alianse, lai novērstu ungāru nacionālistu teritoriālās paplašināšanās ambīcijas un nepieļautu Hābsburgu dinastijas varas atjaunošanu Ungārijā unAustrijā.

Francija atbalstīja aliansi, parakstos vienošanos ar katru no Mazās Antantes dalībvalstīm. Francija cerēja ar šīs alianses palīdzību bloķēt Vāciju un tādējādi apdraudot to ar karu divās frontēs militārā konflikta gadījumā. Alianse savu nozīmi sāka zaudēt 1936. gadā, bet pilnībā izjuka 1938. gadā, kad Vācija bez militāra konflikta spēja pilnībā okupēt visu Čehoslovākiju.

Militārās savienības
Eiropas vēsture
Starpkaru periods
David

David var būt:

 Dāvids — nozīmju atdalīšanas lapa;
 Žaks Luijs Davids (Jacques-Louis David) — francu gleznotājs, neoklasicisma pārstāvis;
 Deivida grēda (David Range) — Framnēsa kalnu centrālā grēda Antarktīdā.
Kodolsintēze

Kodolsintēze ir process, kura laikā pretēji kodolu dalīšanās procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai temperatūrai un spiedienam, lai pārvarētu kodolu atgrūšanās spēku un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, enerģijas ražošanai. Kodolsintēzi izmanto ūdeņraža bumbās, bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek zvaigznēs.

Kontrolējama kodolsintēze ir potenciāli izmantojama elektroenerģijas iegūšanai, jo tā neradītu tik daudz bīstamu kodolatkritumu kā pašlaik darbojošās atomelektrostacijas. Tomēr pagaidām nav izdevies augsttemperatūras plazmu ar magnētiskā lauka palīdzību noturēt pietiekami ilgi, lai process būtu enerģētiski izdevīgs.

Skatīt arī 
 Kodolu dalīšanās

Kodolfizika
Juris Šulcs

Juris Šulcs (dzimis ) ir latviešu politiķis, pašvaldību darbinieks. Bijis Tukuma novada novada domes priekšsēdētājs (1996—2004, 2005—2014), kā arī 12. Saeimas deputāts (ievēlēts no partijas "Vienotība" saraksta). Pārstāv partiju "Tukuma pilsētai un novadam".

Dzīvesgājums 
Dzimis  Kandavā. 1978. gadā absolvēja Rīgas Politehnisko institūtu ceļu satiksmes inženiera specialitātē. 1990. gada 20. februārī uzsāka strādāt Tukuma pašvaldībā, bija komunālās nodaļas un sociālo lietu nodaļas vadītājs, domes priekšsēdētāja vietnieks.

Politiskā darbība 
Bijis Padomju Savienības Komunistiskās partijas biedrs.

1994. gadā ievēlēts Tukuma pilsētas domē un 1996. gadā ievēlēts par Tukuma pilsētas domes priekšsēdētāju. Saglabāja amatu pēc vairākām pašvaldības vēlēšanām līdz 2004. gada 16. janvārim, kad ārkārtas sēdē Tukuma domes deputāti nolēma J. Šulcu atlaist no domes priekšsēdētāja amata sistībā ar iepriekšējā gada novembrī pieņemto lēmumu par Tukuma poliklīnikas privatizāciju.

Tā paša gada 20. aprīlī J. Šulcs izveidoja partiju "Tukuma pilsētai un novadam" un kļuva par tās valdes priekšsēdētāju, izstājoties no "Latvijas Ceļa", kuras biedrs bija līdz tam.

Laikā, kad nebija Tukuma pašvaldības vadītājs, viņš bija uzņēmuma "Latvijas ceļu būvētājs" valdes priekšsēdētājs (2004—2005).

2005. gada pašvaldību vēlēšanās J. Šulca vadītā partija uzvarēja vēlēšanās Tukuma pilsētā un viņš atkal kļuva par Tukuma pilsētas domes priekšsēdētāju. Pēc 2009. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanām J. Šulcu ievēlēja par jaunizveidotā Tukuma novada domes priekšsēdētāju.

2014. gadā tika ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Vienotība" saraksta, pārstāvot tajā partiju "Tukuma pilsētai un novadam". 2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Jaunā Vienotība" saraksta, taču netika ievēlēts.

Atsauces 

1955. gadā dzimušie
Kandavā dzimušie
Latvijas pašvaldību vadītāji
Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
12. Saeimas deputāti
Uģis Rotbergs

Uģis Rotbergs (dzimis ) ir latviešu mežkopis, dabas aizsardzības aktīvists un politiķis. Bijis Pasaules dabas fonda Latvijas organizācijas direktors un valdes priekšsēdētājs. Bijis 10. Saeimas un Rīgas domes deputāts, pārstāv partiju "Vienotība" (iepriekš "Pilsonisko savienību"). Ievēlēts 14. Saeimā.

Biogrāfija 
U. Rotbergs ir ieguvis maģistra grādu uzņēmumu un organizāciju vadīšanā Rīgas Tehniskās universitātes Rīgas Biznesa institūtā un pirms tam mežsaimniecības inženiera grādu Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā.

No 1994. līdz 2010. gadam kā direktors vadījis Pasaules dabas fonda Latvijas organizāciju, bet kopš 2010. gada ir tās valdes priekšsēdētājs.

Politiskā darbība 
Politikā iesaistījies , kad tika dibināta "Meierovica biedrība par progresīvām pārmaiņām" (viens no tās dibinātājiem).  tika paziņots, ka apvienības "Vienotība" sarakstā 10. Saeimas vēlēšanās piedalīsies 10 biedrības dalībnieki, tostarp, arī U. Rotbergs. Viņš kļuva arī par biedrības valdes locekli. Saeimā sākotnēji netika ievēlēts, taču kļuva par 10. Saeimas deputātu Lindas Mūrnieces vietā, kura ieņēma ministres amatu. 10. Saeimā darbojās politisko partiju apvienības "Vienotība" frakcijā, Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas un Saimnieciskajā komisijā, Ārlietu komisijas Baltijas lietu apakškomisijā.

2013. gadā ievēlēts Rīgas domē no "Vienotības" saraksta. Nesekmīgi kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās 2014. gadā un 2017. gada Rīgas domes vēlēšanās. Tāpat vēlētāju atbalstu nesaņēma 13. Saeimas vēlēšanās 2018. gadā, pārstāvot apvienības "Jaunā Vienotība" sarakstu. Šajā pašā gadā U. Rotbergs kļuva par Rīgas domes deputātu Ineses Andersones vietā, kura devās bērna kopšanas atvaļinājumā (ieņēma amatu līdz 2019. gada rudenim, kad kolēģe atgriezās domes sastāvā). Kandidēja 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no "Jaunās Vienotības" saraksta, taču netika ievēlēts. 2020. gada ārkārtas domes vēlēšanās atkal ievēlēts Rīgas domē. 2021. gada oktobrī U. Rotbergs kļuva par "Jaunās Vienotības" domes frakcijas vadītāju (pārņēma Kārļa Šadurska amatu, kurš uzsāka darbu 13. Saeimā).

2022. gadā ievēlēts 14. Saeimā, pārstāvot apvienības "Jaunā Vienotība" sarakstu.

U. Rotbergs apbalvots ar Baltijas Asamblejas medaļu (2012), un Nīderlandes Karalisko "Gouden Ark" ordeni (1997).

Mākslinieciskā darbība 
Spēlējis Juri Ozolu "Piena Svētku" zinātniskās fantastikas īsfilmā "Laura un Vineta".

Atsauces

Ārējās saites 
 Ja es būtu vides ministrs… Politika.lv
 Uģis Rotbergs: Mežkopība ir pārvērtusies par reliģiju Meži.lv
 Es aizstāvu tos, kas nav vēl dzimuši Vides Vēstis
 Grozījumi Ministru kabineta 2005.gada 5.oktobra rīkojumā Nr.655 „Par koku ciršanas maksimāli pieļaujamo apjomu 2006.—2010.gadam” Vides fakti
 Daba ir mūsu statūtkapitāls, kuru pamazām zogam paši sev Vides Vēstis

1961. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Pilsoniskās savienības politiķi
"Vienotības" politiķi
10. Saeimas deputāti
14. Saeimas deputāti
Rīgas domes deputāti (2013—2017)
Rīgas domes deputāti (2017—2020)
Rīgas domes deputāti (2020—2025)
Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
Latvijas Lauksaimniecības universitātes absolventi
Tukuma pilsētai un novadam

Tukuma pilsētai un novadam ir 2004. gada 20. aprīlī izveidota reģionālā partija, kas vadīja Tukuma novada domi līdz 2019.gada 19.decembrim, kad atkāpās tās mērs Ēriks Lukmans. 

Partija tika izveidota pirms 2005. gada pašvaldības vēlēšanām. Tās vadītājs kopš izveidošanās ir Juris Šulcs. 2005. gada pašvaldību vēlēšanās partija ieguva 6 no 11 deputātu vietām Tukuma pilsētas padomē. Arī vairākos pagastos partijas biedri guva vēlētāju atbalstu, kas ļāva iegūt vietas pagastu padomēs. Pūres, Slampes un Sēmes pagastos partijas Tukuma pilsētai un novadam pārstāvji kļuva par pagasta padomju vadītājiem. 

2009. gada jūlijā bija jāstājas spēkā jaunajam administratīvajam iedalījuma. Partija 2009. gada jūnija pašvaldību vēlēšanās startēja Tukuma novadā, kur spēja iegūt 58,95% vēlētāju atbalstu, iegūstot 11 no 17 deputātu vietām. 6. jūlijā Šulcu ievēlēja par Tukuma novada domes priekšsēdētāju. 

2010. gada februārī politiskā apvienība Vienotība piedāvāja partijai Tukuma pilsētai un novadam sadarboties, kandidējot 10. Saeimas vēlēšanās. Maija beigās partija piekrita sadarboties ar Vienotību, tomēr vēlēšanās savus kandidātus neizvirzīja.

2018. gadā kopā ar citām reģionālajām partijām un partiju "Vienotība" izveidoja partiju apvienību "Jaunā Vienotība".

Iepriekšējie logo

Atsauces

Ārējās saites 
 

Latvijas reģionālās partijas
2011. gada F1 sezona

2011. gada F1 sezona bija 62. Formula 1 sezona. Tajā piedalījās 13 komandas, kas sacentās 19 posmos, jo Bahreinas posms nemieru dēļ tika atcelts. Pirmo reizi F1 sacīkstes tika aizvadītas Indijā — Lielās Noidas trasē. Pēc Bridgestone kompānijas aiziešanas no F1, Pirelli pārņēma riepu piegādes visām čempionāta komandām. Par uzvarētāju kopvērtējumā otro sezonu pēc kārtas kļuva Red Bull Racing pārstāvošais vācu pilots Sebastiāns Fetels.

Komandas un piloti

Izmaiņas pilotu sastāvā

Debitē vai atgriežas F1 
 Žeroms d'Ambrosio: debija F1 Virgin Racing sastāvā
 Pauls di Resta: debija F1 Force India sastāvā
 Pastors Maldonado: debija F1 Williams sastāvā
 Serhio Peress: debija F1 Sauber sastāvā
 Narains Kartikejans: atgriežas F1 pēc 5 gadu pārtraukuma Hispania Racing sastāvā
 Niks Heidfelds: atgriežas Renault F1 sastāvā, aizstājot smagās traumas guvušo Kubicu

Pamet F1 
 Lukašs di Grasi: neatjaunoja kontraktu ar Virgin komandu un paziņoja ka vairāk gatavosies F1 2012. gada sezonai
 Niko Hilkenbergs: turpinās karjeru Force India sastāvā kā testpilots
 Bruno Senna: pēc debijas sezonas pārgāja uz Lotus Renault kā testpilots
 Sakons Jamamoto: turpina karjeru kā testpilots Virgin komandā

Izmaiņas pēc sezonas sākuma 
 Pedro de la Rosa: Sauber komandas sastāvā aizstāja Peresu ( kuršpēc Monako GP kvalifikācijā piedzīvotās avārijas sūdzējās par sliktu pašsajūtu) Kanādas GP
 Daniels Rikardo: 30. jūnijā HRT komanda paziņoja ka Scuderia Toro Rosso testpilots Rikardo aizstās Kartikejanu uz atlikušajiem posmiem izņemot Indijas GP nodrošinot iespēju Scuderia Toro Rosso komandai pārbaudīt Rikardo spējas F1 klasē
 Karuns Čandoks: Vācijas GP laikā aizstāja Lotus pilotu Jarno Trulli
 Bruno Senna: 24. oktobrī Renault komanda paziņoja par līguma laušanu ar Haidfeldu, jo tas nebija spējis attaisnot uz viņu liktās komandas cerības aizstājot Kubicu un viņa vietā paaugstināja komandas testpilotu Bruno Sennu

Kopvērtējums un rezultāti

Sacīkstes 

Sakarā ar nemieriem Bahreinā pirmais sacīkšu posms tika atcelts, taču 3. jūnijā FIA atjaunoja Bahreinas posmu sacīkšu kalendārā - tas tiks aizvadīts Indijas GP vietā, pārbīdot Indijas debijas acīksto uz kalendāra pašām beigām. Tomēr nedēļu vēlāk ņemot vērākomandu un sabiedrības pretestību pret izmaiņām kalendārā un neskaidro situāciju Bahreinā, Bahreinas posma rīkotāji atsauca savu dalību 2011. gadā, paziņojot ka gaidīs fanus un komandas uz nākās sezonas pirmo posmo, kas paredzēts tieši Bahreinā.

Atsauces:

Pilotu kopvērtējums

Komandu kopvērtējums 

† Braucējs nefinišēja, bet tiek klasificēts jo paveica vismaz 90% distances.

Atsauces

Ārējās saites 
 F1 oficiālā mājaslapa 

Formula 1
Formula 1 sezonas
Dienvidaustrālija

Dienvidaustrālija () ir viens no Austrālijas štatiem. Izvietojies valsts dienvidos un ir vienīgais štats, kas robežojas ar visiem citiem kontinentālajiem štatiem: austrumos ar Viktoriju un Jaundienvidvelsu, ziemeļaustrumos — ar Kvīnslendu, ziemeļos — ar Ziemeļu teritoriju, bet rietumos — ar Rietumaustrāliju. Dienvidos to apskalo Lielais Austrālijas līcis. No sešiem Austrālijas štatiem Dienvidaustrālija pēc platības ir ceturtais lielākais, bet pēc iedzīvotāju skaita - piektais lielākais. Dienvidaustrālijā dzīvo aptuveni 1,62 miljoni iedzīvotāju, no kuriem aptuveni 80% mīt štata administratīvajā centrā Adelaidā.

Ekonomika 
Štata ekonomikas pamatā ir lauksaimniecība, ražošana un kalnrūpniecība. Pēdējā laikā valstī aktīvi attīstās finanšu sektors.

Ražošanas nozarei ir svarīga loma štata ekonomikā, nodrošinot 15% no Dienvidaustrālijas IKP un ievērojamu daļu no eksporta. Štatā atrodas automašīnu ražošanas uzņēmumi (44% no visiem valstī saražotajiem automobiļiem 2006.gadā) un to sastāvdaļu ražošana, farmācijas un aizsardzības uzņēmumi (2,1% no IKP, 2002-2003). Dienvidaustrālijas ekonomika ir vairāk orientēta uz eksportu nekā jebkura citā Austrālijas štatā. Eksporta ieņēmumi ir aptuveni 10 miljardi Austrālijas dolāru gadā, kas ir par 8,8% vairāk laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam.

Atsauces

Ārējās saites 

Austrālijas administratīvais iedalījums
Pulicera balva

Pulicera balva () ir viena no prestižākajām balvām ASV, ko pasniedz žurnālistikā, literatūrā, mūzikā un dramaturģijā.

Balva tika izveidota pēc ungāru izcelsmes mediju magnāta Džozefa Pulicera, kurš nomira 1911. gadā, atstātā testamenta. Balvas fondam viņš novēlēja 2 miljonus dolāru. Pulicera balva tiek piešķirta saskaņā ar Kolumbijas Universitātes komitejas lēmumu. Balvas piešķiršana notiek kopš 1917. gada, katra gada maija pirmajā svētdienā. Uzvarētāji nominācijā tiek paziņoti jau aprīlī. Komiteja pati nemeklē darbus, respektīvi, kandidāti tiek pieteikti un par katru kandidātu ir jāiemaksā 50 dolāri. Prēmijas, ko piešķir nominācijas uzvarētājam, apmērs ir 10 tūkstoši dolāru. Kopā ar naudas prēmiju žurnālists iegūst arī sertifikātu. Nominācijā Par kalpošanu sabiedrībai tiek piešķirta zelta medaļa. Medaļu iegūst laikraksts, bet pašā nominācijā var būt pieminēts arī raksta vai rakstu sērijas autors (autori).

Kopumā ir 21 nominācija. Lielākā daļa nomināciju ir žurnālistikas jomā, precīzāk, 14 nominācijas. Tajās ir iekļautas nominācijas, piemēram, par Par meistarību, Par starptautisko reportāžu, Par ziņu fotogrāfiju un citas. Sešas kategorijas ir literatūras jomā, bet viena mūzikas jomā. Turklāt pastāv arī speciālās balvas dažādās jomās. Visvairāk Pulicera balva piešķirta tādiem izdevumiem kā The New York Times, The Wall Street Journal un The Washington Post. Kopš 2006. gada Pulicera balvu var saņemt arī izdevumi, kas publicēti elektroniskā veidā. Pirmais elektroniskais izdevums tika apbalvots 2010. gadā. Vienīgais latvietis, kas ir ieguvis Pulicera balvu, ir Ēriks Hills.

Atsauces 

Apbalvojumi
Žurnālistika
Literatūra
Penelope Krusa

Penelope Krusa Sančesa (; dzimusi  Alkobendasā, Spānijā) ir spāņu aktrise un modele. Aktrises karjeru uzsāka pusaudzes gados. Pirmā filma, kurā viņa filmējās, bija "Šķiņķis, šķiņķis" (Jamón, jamón, 1992). Vēl ir filmējusies filmās Open Your Eyes, The Hi-Lo Country, The Girl of Your Dreams, Woman on Top, "Vaniļas debesis" un Blow. Attēlojusi lomu tādā pazīstamā filmā kā "Karību jūras pirāti: Svešajos krastos" (2011).

Par lomu Pedro Almodovara filmā "Atgriezties" (Volver, 2006) Krusa tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai, Zelta globusa balvai un BAFTA kino balvai, kā arī saņēma Eiropas Kino balvu kā labākā aktrise. Bet par lomu Vudija Allena filmā "Vikija, Kristīna, Barselona" (2008) Krusa saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise otrā plāna lomā, kā arī BAFTA kino balvu. Tādējādi P. Krusa kļuva par pirmo spāņu aktrisi, kas ir saņēmusi "Oskaru". Vēlreiz Krusa nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai (arī Zelta globusa balvai) par lomu filmā "Deviņi" (2009). Filmējusies arī tādās filmās kā "Romai — ar mīlestību" (To Rome with Love, 2012), "Advokāts" (2013), "Spiegs kļūdas pēc" (Grimsby, 2016), "Mīlot Pablo" (Loving Pablo, 2017), "Slepkavība Austrumu ekspresī" (2017), "Visiem zināms" (Todos lo saben, 2018), "Spiegu tīkls" (2019), "Sāpes un slava" (2019), "Paralēlās mātes" (Madres paralelas, 2021), "Negaidītas beigas" (Competencia oficial, 2021) un "Aģentes 355" (2022).

2010. gada vasarā apprecējusies ar spāņu aktieri Havjeru Bardemu.

Ārējās saites 

1974. gadā dzimušie
Madrides apgabalā dzimušie
Spāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Eiropas Kino balvas ieguvēji
Cēzara balvas ieguvēji
Matiass Zammers

Matiass Zammers (; dzimis  Drēzdenē) ir bijušais Vācijas futbolists un treneris, kurš šobrīd strādā par Vācijas Futbola asociācijas (DFB) tehnisko direktoru. Spēlētāja karjeras laikā viņš spēlēja pussarga pozīcijā, bet vēlākajā karjeras daļā arī kā libero.

1996. gadā viņš tika atzīts par Eiropas Gada futbolistu, par vienu balsi apsteidzot Ronaldu. Šajā gadā viņš aizveda Vācijas izlasi līdz uzvarai Eiropas čempionātā. Viņš tika atzīts par šī turnīra vērtīgāko spēlētāju. Zammers izlasē aizvadīja 74 spēles, 23 no tām Austrumvācijas izlasē un 51 apvienotajā komandā.

Ārējās saites 

 Bundeslīgas statistika fussballdaten.de

1967. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Vācijas izlases futbolisti
Austrumvācijas izlases futbolisti
Zelta bumbas ieguvēji
1992. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1994. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
VfB Stuttgart spēlētāji
Saksijā dzimušie
Austrumvācijas futbolisti
Fotoaparāts

Fotoaparāts jeb fotokamera ir ierīce, kas paredzēta fotoattēla iegūšanai. Fotoaparātā uzņemtie attēli tiek saglabāti fotofilmā vai elektroniskā veidā. Mūsdienās vairums fotoaparātu ir digitālās jeb ciparu fotokameras, kas fotoattēlu saglabā digitālā veidā. Fotoaparāts sastāv no gaismas necaurlaidīga korpusa, kurā atrodas fotojūtīgais materiāls (fotofilma) vai gaismjūtīgais sensors un optiskā sistēma attēla veidošanai. Vairums fotoaparātu satur arī nepieciešamos mehānismus filmas transportēšanai, optiskās sistēmas (a) parametru maiņai, slēdzi, kas atveras uz iepriekšnoteiktu laika intervālu, instrumentus attēla raksturlielumu mērīšanai u.c.

Iedalījums 
Fotoaparātus var iedalīt pēc skatumeklētāja uzbūves (spoguļkamerās ar optisku vai elektronisko skatumeklētāju), tālmēra, bez skatumeklētāja (pārsvarā digitālās kompaktkameras), ar duālajām optiskajām shēmas (ar sinhronizētiem objektīviem fotoattēla iegūšanai un skatumeklētājam)), pēc objektīva (ar maināmiem objektīviem, ar fiksētu objektīvu), pēc attēlu veidošanas principa (fotofilmas, digitālie). Divi galvenie fotoaparātu veidi ir spoguļkameras un kompaktkameras.

Spoguļkameras 

Vairums moderno fotoaparātu ir spoguļkameras ar maināmiem objektīviem. Modernās spoguļkameras arī tiek automatizētas, bet fotogrāfs parasti var brīvāk vadīt uzņemšanas procesu, jo pēc fotogrāfa ieskatiem var mainīt diafragmas atvērumu, slēdža ātrumu, fokusu un citus uzstādījumus.

Spoguļkamerai ir virās iekārts spogulis, kas atstaro ieplūstošo gaismu uz skatu meklētāju un kas pasitas uz augšu, ļaujot gaismai sasniegt filmu ekspozīcijas laikā. Šādi tiek nodrošināts, ka attēls skatu meklētājā ir tieši tāds pats, kāds tiek uzņemts filmā. Spoguļkameras korpusam var pielāgot kādu no atšķirīgiem ļoti daudziem objektīviem, piemēram, platleņķa objektīvu, teleobjektīvu, makroobjektīvu

Kompaktkameras 
Vēl plaši izplatītas ir kompaktkameras, tautā sauktas arī par “ziepju traukiem”.  Kompaktkameras ir vieglas, mazas, maksimāli automatizētas un vienkārši izmantojamas. Tos ir iecienījuši cilvēki, kas neuzskata sevi par fotogrāfiem, bet vēlas, lai būtu viegli lietojami fotoaparāti brīvdienu, viesību, pārrunu un citu notikumu momentuzņēmumiem. Attīstoties viedtālruņu kamerām, pieprasījums pēc kompaktkamerām sarūk.

Digitālie fotoaparāti 
Gan spoguļkameras, gan kompaktkameras var būt digitālas. Moderno digitālo fotoaparātu pamatā ir gaismjutīgs sensors (lādiņpārneses ierīce jeb CCD) attēla veidošanai un mikroprocesori ieplūstošās gaismas un attēla parametru mērīšana, apstrādei un sekojoši fotoaparāta izpildmehānismu parametru uzstādīšanai — atbilstoša diafragmas atvēruma, slēdža ātruma, gaismas jūtības (ISO), krāsu temperatūras un citu parametru ieregulēšanai. Pie attiecīgas programmas tie arī nodrošina zibspuldzes ieslēgšanu vajadzības gadījumā.

Skatīt arī 
 Fotoradars

Atsauces

Ārējās saites
Raits Černajs

Raits Černajs (dzimis , miris ) bija latviešu matemātiķis un politiķis. Bijušais Latvijas Republikas Augstākās Padomes deputāts un Latvijas Valsts kontrolieris.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Jelgavas apriņķa Augstkalnes ciemā Elkšņu mājās zemnieka ģimenē. 1948. gadā Černaju ģimene devās uz Lietuvu un tur dzīvoja līdz 1955. gadam. 
Mācījās Ezeres, Annenieku, Ukru, Bērzes skolās. 1972. gadā beidza studijas LVU Fizikas un matemātikas fakultātē matemātikas specialitātē.
No 1972. līdz 1981. gadam strādāja Plānošanas zinātniskās pētniecības institūtā par inženieri, vecāko inženieri un vecāko zinātnisko līdzstrādnieku, tad līdz 1990. gadam par Dobeles rajona Statistikas nodaļas vadītāju. Bijis PSKP biedrs.

Atmodas kustības laikā piedalījās okupācijas simbola — pieminekļa "Tanks" novākšanā un vēsturiskā Dobeles atbrīvošanas pieminekļa atjaunošanā. Ievēlēts par Dobeles rajona padomes deputātu (1989—1992), kur bija Budžeta komisijas vadītājs, rajona padomes valdes loceklis. Latvijas Tautas frontes veidošanas laikā bijis viens no Dobeles LTF grupas dibinātājiem un līdz 1990. gadam bija arī šīs grupas vadītājs, kā arī LTF Dobeles rajona nodaļas valdes loceklis, LTF kongresu delegāts un LTF Domes loceklis.

1990. gada martā kā LTF kandidāts ievēlēts LR Augstākajā Padomē. Strādājis AP Ekonomikas komisijā par sekretāru, vadītāja vietnieku, apakškomisijas vadītāju. Vadījis darba grupas amatniecības, statistikas un grāmatvedības likumu izstrādāšanā. Strādājis pie Amatniecības kameras un Zvērināto revidentu asociācijas izveidošanas. Bijis Amatniecības kameras Prezidija loceklis un Grāmatvedības metodiskās padomes loceklis. Augstākajā Padomē izveidojis 63. Zemessardzes padomnieku rotu. Pēc deputāta pilnvaru izbeigšanās strādājis par Ministru prezidenta padomnieku. 

 Saeima uz četriem gadiem ievēlēja Raitu Černaju par Latvijas Valsts kontrolieri.  viņš tika pārvēlēts amatā uz septiņiem gadiem. Černaja vadībā  Valsts kontrole tika uzņemta starptautiskajā augstāko kontrolējošo institūciju organizācijā INTOSAI.  Valsts kontrole kļuva par pilntiesīgu Eiropas valstu augstāko kontrolējošo institūciju starptautiskās organizācijas EUROSAI locekli.

1996. gadā Valsts kontrolē tika izveidots Privatizācijas procesa revīzijas departaments, bet 1997.gada sākumā — Pašvaldību revīzijas departaments. 2000. gadā tika sākts īstenot Valsts kontroles Stratēģiskās attīstības plānu laika posmā līdz 2004. gadam.  tika izveidota Latvijas Republikas Saeimas Publisko izdevumu un revīzijas komisija.

Apbalvojumi 
2000. gadā apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni. Ieguvis arī 1991. gada barikāžu dalībnieka piemiņas zīmi. 1998. gadā iekšlietu ministrs apbalvoja Černaju ar personīgo ieroci.

Literatūra 
 Tālavs Jundzis. 4. maijs: Rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds "Latvijas Vēsture", 2000.

Atsauces 

1948. gadā dzimušie
2018. gadā mirušie
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas Valsts kontrolieri
LR Augstākās Padomes deputāti
PSKP biedri
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Kinoteātris

Kinoteātris ir vieta, parasti ēka, kur uz lielā ekrāna tiek izrādītas kinofilmas. Vairums kinoteātru ir komerciāli uzņēmumi, kas ar filmu izrādīšanu cenšas nopelnīt. Kinoteātros parasti ir vismaz viena zāle, kur publika, kas ieradusies skatīties filmas, sēž krēslos. Savukārt, piemēram, brīvdabas kino apmeklētāji var sēdēt arī zālājā vai automašīnā.

Vecākais kinoteātris, kas darbojas arī mūsdienās, ir Kino Pionier, kas izveidots 1907. gadā un atrodas Polijas pilsētā Ščecinā.

Kinoteātri Latvijā 
Pirmais kinoteātris Latvijā tika uzcelts Rīgā, Puškina bulvārī (tagad Kronvalda bulvāris) un atvērts 1907. gada septembrī. Tā nosaukums bija "The Royal Vio", taču jau 1908. gada janvārī kinoteātris pārvācās uz Sanktpēterburgu, un telpas drīz ieņēma Huberta Kuka vadītais Noveau Cirque.

1914. gadā Rīgā oficiāli bija 15 kinoteātri, savukārt trīsdesmito gadu beigās jau 37. Pēc Otrā pasaules kara to skaits Rīgā bija vien 16, savukārt padomju laikā kinoteātri kļuva par neatņemamu daļu no mikrorajonu plānošanas. 1983. gadā Rīgā pastāvēja šādi kinoteātri:
 Aina — Vaļņu ielā 19
 Aurora — Tilta ielā 1
 Blāzma — Suvorova ielā 67/69
 Daile — K. Barona ielā 31
 Daina — Maskavas ielā 108/110
 21. jūlijs — K. Marksa ielā 72
 Gaisma — Tallinas ielā 54
 Ilga — Lidoņu ielā 27
 Jugla — Ļeņina ielā 428
 Komjaunietis — Ļeņina ielā 24
 Kosmoss — Pētersalas ielā 18a
 Lāčplēsis — Lāčplēša ielā 52/54
 Liesma — Vienības gatvē 30
 Maska — Prūšu ielā 2
 Maskava — E. Smiltēna ielā 2
 Oktobris — L. Laicena ielā 31
 Palladium — Suvorova ielā 21
 Pionieris — A. Upīša ielā 2
 Rīga — Kirova ielā 61
 Sarkanā ausma — L. Laicena ielā 44
 Sarkandaugava — Duntes ielā 29/31
 Spartaks — Kirova ielā 61
 Teika — 21. jūlija laukums 2
 VEF kinoteātris — Ļeņina ielā 179

Mūsdienās Rīgā darbojas vien 7 kinoteātri:
 "Kino Citadele" — 13. janvāra ielā 8, pirmais daudzzāļu kinoteātris ar 14 kino zālēm, kas atklāts 2003. gadā
 "Cinamon" — Brīvības gatvē 372 (Tirdzniecības parkā "Alfa")
 "Apollo Kino" — Mūkusalas ielā 71 (Modes un izklaides centrā "Rīga Plaza")
 "Splendid Palace" — Elizabetes ielā 61
 "K-suns" — Elizabetes ielā 83/85
 "Apollo Kino" — Maskavas ielā 257 (Iepirkšanās centrā "Akropole")
 "Kino Bize" — Elizabetes ielā 37

Atsauces

Ārējās saites
Anja Pēšone

Anja Sofija Tesa Pēšone (, izrunā: ; dzimusi  Ūmeo, Zviedrijā) ir bijusī zviedru kalnu slēpotāja.

Piedalījās trijās ziemas olimpiskajās spēlēs (2002, 2006, 2010). Kopumā izcīnījusi 6 medaļas, tai skaitā 2006. gadā Turīnā slalomā tika svinēta uzvara. Pasaules čempionātos ir izcīnījusi 7 zelta, 2 sudraba un 4 bronzas medaļas.

Pasaules kausā debitēja 1998. gada 15. martā Kransmontanā, Šveicē, milzu slalomā. A. Pēšone ir 2003.—2004. un 2004.—2005. gada Pasaules kausa kopvērtējuma uzvarētāja. PK posmos ir izcīnījusi 42 uzvaras.

Karjeru noslēdza pēc 2011.—2012. gada sezonas.

Atsauces

Ārējās saites 

  

1981. gadā dzimušie
Zviedrijas kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Vesterbotenas lēnē dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki kalnu slēpošanā
Stīvens Hārpers

Stīvens Džozefs Hārpers (; dzimis ) ir Kanādas politiķis. Viņš bija Kanādas premjerministrs no  līdz . Viņš bija Konservatīvās partijas līderis. Stīvens Hārpers kļuva par Kanādas premjerministru pēc viņa partijas uzvaras 2006. gada Kanādas federālajās vēlēšanās. Viņš kļuva par pirmo premjerministru no rekonstruētās Konservatīvās partijas. Pirms tam bija Kanādas parlamenta deputāts. Absolvējis Kalgari Universitāti.

Ārējās saites 

 Kanādas premjerministra oficiālā mājaslapa 

1959. gadā dzimušie
Kanādas premjerministri
Ontārio dzimušie
Ziru pagasts

Ziru pagasts ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā vidienē, Ventas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Jūrkalnes, Užavas, Vārves, Piltenes un Zlēku pagastiem, kā arī Kuldīgas novada Ēdoles un Alsungas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Ķuļupīte, Mazupe.

Vēsture 
Mūsdienu Ziru pagasta teritorijā vēsturiski atradās Vendzavas muiža (Gut Wensau, Vendzavas), Ziru muiža (Gut Sirgen, Ziras).

1935. gadā Ventspils apriņķa Ziras pagasta platība bija 90 km² un tajā dzīvoja 1227 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Sises un Ziras ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Ziras ciems ietilpa Alsungas (1949-1956), Ventspils (1956-1962), Kuldīgas (1962-1967) un atkal Ventspils (1967-2009) rajonos. Ziru ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Sises ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ziru pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ziras (pagasta centrs), Sise, Tērande, Bētciems, Vendzavas.

Ievērojamas personības 
 Maksis Reiters (1891—1950) — padomju militārais darbinieks.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Kurzeme
Ventspils novada pagasti
Luks Burdons

Luks Burdons (; dzimis  Šipiganā, Kanādā, miris  Lamekā, Kanādā) bija profesionāls kanādiešu hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā. Savas karjeras laikā spēlēja NHL kluba Vankūveras "Canucks" sastāvā, kas viņu 2005. gada NHL draftā izraudzījās ar kopējo 10. kārtas numuru. NHL kopumā aizvadījis 36 spēles, vēl spēlēja "Canucks" fārmklubā Manitobas "Moose".

L. Burdons mira 21 gada vecumā, kad savā dzimtajā reģionā viņš ar motociklu ietriecās traktorā.

Pirms profesionālās karjeras sākuma Burdons vairākas sezonas aizvadīja dažādos QMJHL klubos.

Atsauces

Ārējās saites 

 NHL profils 
 The Internet Hockey Database profils 

1987. gadā dzimušie
2008. gadā mirušie
Kanādas hokejisti
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Džūlija Mankuso

Džūlija Mankuso (; dzimusi  Reno, Nevadā, ASV) ir amerikāņu kalnu slēpotāja. Piedalījās trijās ziemas olimpiskajās spēlēs (, , ). Kopumā izcīnījusi 3 medaļas, tai skaitā 2006. gadā Turīnā milzu slalomā tika svinēta uzvara. Dž. Mankuso ir Olimpisko spēļu medaļām bagātākā amerikāņu kalnu slēpotāja. Pasaules čempionātos ir izcīnījusi 1 sudraba un 2 bronzas medaļas.

Pasaules kausā debitēja 15 gadu vecumā 1999. gada 20. novembrī. Pirmos punktus izcīnīja 2001. gadā.

Ārējās saites 

  

1984. gadā dzimušie
Nevadā dzimušie
ASV kalnu slēpotāji
Kalnu slēpotāji 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kalnu slēpotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Kalnu slēpotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki kalnu slēpošanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki kalnu slēpošanā
Našvila

Našvila () ir ASV Tenesī štata galvaspilsēta un Deividsona apgabala centrs. Tā atrodas Tenesī štata vidienē. Našvila ir galvenais veselības aprūpes, mūzikas, izdevēju, banku kapitāla un transporta centrs štatā, kā arī vairāku universitāšu un koledžu mājvieta.

Našvilā ir apvienotā pilsētas un apgabala valdība, kas sastāv no septiņām mazākām municipalitātēm. Šī ir otra apdzīvotākā vieta Tenesī štatā pēc Memfisas. Našvilas metropole ir dzīves vieta 1 582 264 cilvēku, šī ir lielākā metropole štatā.

Našvilā ir bāzētas vairākas sporta komandas, tai skaitā NHL klubs Našvilas "Predators". Vēl šeit ir bāzēti NFL klubs Tenesī "Titans", zemākās beisbola līgas klubs Našvilas "Sounds", ABA klubs Music City Stars un futbola klubs Našvilas "Metros".

Katru gadu pilsētā notiek vairāki kultūras pasākumi, tai skaitā ikgadējais Našvilas filmu festivāls (notiek aprīlī). Vēl tiek rīkots maratons un pusmaratons, tomātu mākslas svētki, mūzikas festivāli.

Atsauces

Ārējās saites 

 Nešvilas oficiālā mājaslapa 

Tenesī pilsētas
ASV štatu administratīvie centri
Zlēku pagasts

Zlēku pagasts ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, Ventas un Abavas krastā. Robežojas ar sava novada Ziru, Piltenes un Ugāles pagastiem un Kuldīgas novada Ēdoles, Padures un Rumbas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes  
Dzirnavupe, Kāžupe, Naglu valks, Sarkanavots, Tukte, Veļupīte.

Ezeri 
Kāžezers, Tīsezers.

Vēsture 
Mūsdienu Zlēku pagasta teritorijā vēsturiski atradās Abavmuiža (Gut Abaushof), Zlēku muiža (Gut Schleck, Zlēkas).

1935. gadā Ventspils apriņķa Zlēku pagasta platība bija 168 km² un tajā dzīvoja 1428 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Cirkales un Zlēku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Zlēku ciems ietilpis Ventspils (1949-1962), Talsu (1962-1967) un atkal Ventspils (pēc 1967. g.) rajonos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Zlēku pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Zlēkas (pagasta centrs), Laidzesciems, Pasilciems, Veclīcnieki.

Ievērojamas personības 
 Johans Georgs Bitners (1779—1862) — baltvāciešu mācītajs un literāts
 Georgs Bitners (1805—1883) — baltvāciešu mācītājs un pirmais tautasdziesmu vācējs
 Jānis Fabriciuss (1877—1929) — padomju militārais darbinieks

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Kurzeme
Ventspils novada pagasti
Autoceļš A5 (Latvija)

|}
|}
A5 autoceļš Rīgas apvedceļš (Salaspils—Babīte) ir augstākās kategorijas Latvijas autoceļš, Rīgas apvedceļa daļa. A5 visā garumā ietilpst starptautiskajā autoceļā E77, bet no pieslēguma pie A6 līdz krustojumam ar A7 ir daļa no autoceļa E67. Autoceļa A5 kopgarums ir 40,9 km. Autoceļš ir ar asfaltbetona segumu.

Autoceļš šķērso Ķekaviņu, Daugavas—Misas kanālu un vairākkārt Neriņu.

Krustojošie ceļi 
 P85 (Ķekava);
 P90 (Ķekava);
 A7 (Ķekava);
 A8 (Stūnīši);
 P132 (Jaunmārupe);
 A9 (Skulte);
 A10 (Babīte).

Atsauces 

A05