joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
20. jūnijs

20. jūnijs ir gada 171. diena pēc Gregora kalendāra (172. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 194 dienas.

Vārda dienas 
Maira, Rasa, Rasma

Notikumi 
 1837. gads — Viktorija 18 gadu vecumā kļūst par Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes karalieni.
 1840. gads — Semjuels Morze patentēja telegrāfu.
 1863. gads — Rietumvirdžīnija kļuva par 35. ASV štatu.
 1867. gads — ASV prezidents Endrū Džonsons paziņoja par Aļaskas nopirkšanu no Krievijas.
 1895. gads —  atklāts Ķīles kanāls.
 1960. gads — Mali Federācija (tagad Senegāla un Mali) ieguva neatkarību no Francijas.
 1991. gads — Vācijas parlaments nobalsoja par galvaspilsētas pārcelšanu no Bonnas uz Berlīni.
 1993. gads — notika pirmais vilciena izmēģinājuma brauciens pa Lamanša tuneli.
 2003. gads — nodibināts Wikimedia Foundation.

Dzimuši 
 1574. gads — Vilhelms Ketlers (Wilhelm von Kettler), Kurzemes hercogs (miris 1640. gadā)
 1566. gads — Sigismunds III Vāsa (Zygmunt III Waza), Polijas un Zviedrijas karalis (miris 1632. gadā)
 1583. gads — Jakobs Delagardijs (Jacob De la Gardie), Zviedrijas maršals, Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (miris 1652. gadā)
 1819. gads — Žaks Ofenbahs (Jacques Offenbach), Vācijā dzimis Francijas komponists, čellists (miris 1880. gadā)
 1873. gads — Džozefs Voliss (Joseph Wallis), britu regbists, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs (miris 1919. gadā)
 1887. gads — Kurts Šviterss (Kurt Schwitters), vācu dzejnieks un mākslinieks (miris 1948. gadā)
 1909. gads — Erols Flinns (Errol Flynn), austrāliešu aktieris (miris 1959. gadā)
 1928. gads — Mārtins Landau (Martin Landau), ASV aktieris (miris 2017. gadā)
 1946. gads — Lāšs Vilks (Lars Vilks), Zviedrijas mākslinieks (miris 2021. gadā)
 1949. gads — Laionels Ričijs (Lionel Richie), ASV dziedātājs
 1952. gads:
 Džons Gudmens (John Goodman), ASV aktieris
 Benijs Urkidess (Benny Urquidez), ASV kikbokseris
 1958. gads — Roberts Zīle, Latvijas politiķis
 1967. gads — Nikola Kidmena (Nicole Kidman), austrāliešu aktrise
 1978. gads — Frenks Lampards (Frank Lampard), angļu futbolists

Miruši 
 1605. gads — Fjodors II (Фёдор II), Krievijas cars (dzimis 1589. gadā)
 1837. gads — Viljams IV (William IV), Apvienotās karalistes karalis (dzimis 1765. gadā)
 1926. gads — Lorns Karijs (Lorne Currie), britu burātājs (dzimis 1871. gadā)
 1933. gads — Klāra Cetkina (Clara Zetkin), vācu marksiste (dzimusi 1857. gadā)
 1958. gads — Kurts Alders (Kurt Alder), vācu ķīmiķis (dzimis 1902. gadā)
 2006. gads — Jurijs Abizovs (Юрий Абызов), Latvijas krievu rakstnieks (dzimis 1921. gadā)
 2022. gads — Reģimants Adomaitis (Regimantas Adomaitis), lietuviešu aktieris (dzimis 1937. gadā)

Svētku un piemiņas dienas 
 Pasaules bēgļu diena

Jūnijs
Olivers Kromvels

Olivers Kromvels (, dzimis , miris ) bija angļu 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. Anglijas pilsoņu kara laikā izvirzījās par vienu no Jaunā parauga armijas militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis Čarlzs I Stjuarts, Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja Skotiju un Īriju, bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma Lorda Protektora amatu, faktiski būdams diktators.

Kromvels ir pretrunīgi vērtēta personība, tomēr BBC 2002. gada aptaujā viņš tika atzīts par vienu no desmit visu laiku ievērojamākajiem britiem. Viņa Īrijas kampaņas gaitu daži vēsturnieki uzskata par genocīdu, un Īrijā attieksme pret viņu ir klaji naidīga.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1599. gadā vidēji turīgā dižciltīgo ģimenē, tomēr līdz četrdesmit gadu vecumam Kromvels bija mazpazīstams. 
1640. gadā Kromvelu ievēlēja t.s. Īsajā parlamentā, bet vēlāk arī par Ilgā parlamenta deputātu.

Anglijas pilsoņu kara laikā nostājās parlamenta aizstāvju jeb "apaļgalvju" pusē un izvirzījās no kavalērijas vienības līdz armijas komandiera amatam. 1649. gadā kā trešais parakstīja nāves spriedumu karalim Čarlzam I. No 1649. līdz 1653. gadam bija deputāts Atlieku parlamentā. Šis parlaments iecēla Kromvelu par Īrijas kampaņas vadītāju, kura tika veikta no 1649. līdz 1650. gadam. No 1650. līdz 1651. gadam Kromvels vadīja kampaņu pret skotiem. 1653. gada 20. aprīlī Kromvels padzina Atlieku parlamentu, neilgi Anglijā bija armijas iecelts pagaidu parlaments, bet 16. decembrī Kromvelam tika piešķirts Lorda Protektora amats, un šo amatu viņš saglabāja līdz savai nāvei 1658. gadā.

Kad 1660. gadā karaļa piekritēji atgriezās pie varas, Kromvela līķi ekshumēja un tam nocirta galvu.

Ārējās saites 

1599. gadā dzimušie
1658. gadā mirušie
Kembridžšīrā dzimušie
Kalvinisti
Anglijas politiķi
Skotijas politiķi
Anglijas valsts vadītāji
Gvineta Paltrova

Gvineta Keita Paltrova Mārtina (; dzimusi  Losandželosā, Kalifornijā, ASV) ir amerikāņu aktrise un dziedātāja.

Aktrises karjeru sākusi 1990. gadā, kino debitējusi 1991. gadā. Ievērību guva pēc dalības filmās "Septiņi" (Se7en; 1995) un Emma (1996). 1990. gados vēl filmējās filmās "Durvis aizveras" (Sliding Doors; 1998) un "Ideālā slepkavība" (A Perfect Murder; 1998), kā arī "Iemīlējies Šekspīrs" (1998). Par lomu filmā "Iemīlējies Šekspīrs" Paltrova ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise, Zelta globusa balvu un divas Ekrāna aktieru ģildes balvas. 2011. gadā ieguvusi Emmy balvu kā labākā viesu zvaigzne komēdijseriālā par Hollijas Holidejas lomu Fox seriālā "Radīti skatuvei" (Glee).

Paltrova vēl ir filmējusies tādās filmās kā "Talantīgais misters Riplijs" (The Talented Mr. Ripley; 1999), "Karaliskie Tenenbaumi" (The Royal Tenenbaums, 2001), "Smagi iemīlējies" (Shallow Hal, 2001), "Pierādījums" (Proof, 2005), "Dzelzs vīrs" (Iron Man; 2008), "Divi mīlētāji" (Two Lovers; 2008), "Dzelzs vīrs 2" (Iron Man 2; 2010), "Atriebēji" (2012), "Dzelzs vīrs 3" (Iron Man 3; 2013).

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

1972. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
Zelta globusa balvas ieguvēji
Emmy balvas ieguvēji
Rietumvācija

Rietumvācija (Westdeutschland vai West Deutschland) bija izplatīts neformāls Vācijas Federatīvās Republikas nosaukums no 1949. gada maija līdz 1990. gadā oktobrī notikušajai Vācijas atkalapvienošanai, kad Austrumvācija beidza pastāvēt un tika pievienota Rietumvācijai, izveidojot vienotu valsti.

Pēc analoģijas ar Veimāras republiku dēvēta arī par Bonnas republiku.

Ārējās saites 

Vācijas vēsture
Brazilja

Brazilja (, ) ir Brazīlijas galvaspilsēta un pēc iedzīvotāju skaita ceturtā lielākā pilsēta valstī. Tā atrodas valsts vidienē Federālajā distriktā, un tajā 2010. gadā dzīvoja 2,56 miljoni iedzīvotāju. Pilsētas platība ir 5802 km². Braziljas centrs atrodas 317 m virs jūras līmeņa. Pilsēta tika speciāli izplānota un uzcelta, lai 1960. gadā Brazīlijas galvaspilsētu pārceltu no Riodežaneiro uz Brazilju.

Sports 
Tāpat kā visā valstī, arī Braziljā populārākais sporta veids ir futbols. Ir divas futbola komandas, kas veiksmīgi ir spēlējuši valsts futbola čempionātā. Viena ir Brasiliense Futebol Clube, kas vienu gadu (2005. gadā) spēlēja Brazīlijas futbola čempionāta A sērijā (2012. gadā spēlē C sērijā), bet otra ir Sociedade Esportiva do Gama, kas A sērijā spēlēja no 1999. līdz 2002. gadam (2012. gadā spēlē D sērijā).

Stadionā Estádio Nacional de Brasília notiks septiņas 2014. gada FIFA Pasaules kausa spēles, arī dažas no Riodežaneiro rīkotā 2016. gada Vasaras Olimpisko spēļu futbola turnīra spēlēm notiks šajā stadionā.

Ārējās saites 

Dienvidamerikas galvaspilsētas
Brazīlijas pilsētas
Plānotas pilsētas
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Brazīlijā‎
Čārlzs III Vindzors

Čārlzs III (, kristīts kā Čārlzs Filips Artūrs Džordžs (); dzimis ) ir Apvienotās Karalistes un 15 Sadraudzības personālūnijas valstu (Commonwealth realm) karalis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1948. gadā Londonā Edinburgas hercogienes princeses Elizabetes un viņas vīra prinča Filipa ģimenē kā pirmais bērns.
Mācījās Hilhauzas valsts skolā (pirms tam karaliskās ģimenes atvases izglītoja guvernanti un privātskolotāji). Bērnībā priekšroku deva grāmatām, nevis sportam. Studēja arheoloģiju, antropoloģiju un vēsturi Kembridžas Universitātē. 1958. gadā viņam piešķīra Velsas prinča titulu (His Royal Highness The Prince of Wales), izņemot Skotiju, kur viņa tituls bija "Viņa Karaliskā Augstība Rotsejas hercogs" (His Royal Highness The Duke of Rothesay), bet oficiālā ceremonija notika tikai 1969. gada 1. jūlijā. 1971. gadā viņš ieguva kara lidotāja kvalifikāciju un dienēja Lielbritānijas karaliskajā Jūras kara flotē, komandējot krasta apsardzes mīnu kuģi. 1976. gadā demobilizējās kā jūras kājnieku leitnants.

1981. gadā Čārlzs apprecējās ar lēdiju Diānu Spenseri (princesi Diānu), viņiem piedzima divi dēli: Viljams (1982) un Harijs (1984). No 1992. gada abi laulātie dzīvoja šķirti, bet 1996. gadā (gadu pirms Diānas un viņas mīļākā bojāejas autokatastrofā) viņi izšķīrās. Čārlza un Diānas privātā dzīve ilgu laiku bija dzeltenās preses iecienīta tēma, tā kā Čārlzs par šo tēmu publiski neizteicās, tā kā viņa viedoklis nav zināms. 2005. gadā Čārlzs apprecējās otro reizi ar Kamillu Pārkeri-Boulzu.
Velsas princis Čarlzs cīnījās pret ģenētiski modificēto pārtiku, dabas un dzīvnieku aizsardzību utt. Papildu regulārajām karaliskajām vizītēm un pienākumiem princis Čārlzs uzraudzīja aptuveni 20 bezpeļņas fondu, ieskaitot viņa jau 32 gadus kūrēto Prince's Trust, kas palīdz jauniešiem uzsākt savu biznesu. Viņa izveidotā lauksaimniecības kompānija Duchy Originals nodarbojas ar ekoloģiski tīras lauksaimniecības produkcijas ražošanu Kornvolas grāfistē. Čārlza izveidotie fondi un iestādes Apvienotajā Karalistē radīja vairāk nekā 100 000 jaunu darba vietu.

2008. gadā Velsas princis Čārlzs kļuva par kara flotes admirāli, sauszemes karaspēka ģenerāli un aviācijas maršalu.
2022. gada 8. septembrī pēc savas mātes karalienes Elizabetes II nāves viņš kļuva par Apvienotās Karalistes karali.

Vizītes Latvijā 
1995. un 2001. gadā viņš kā troņmantnieks viesojās Latvijā. 2001. gadā pie Brīvības pieminekļa princi Čārlzu — pēc pašas vārdiem, protestējot pret NATO un karu Afganistānā, — ar neļķēm iepļaukāja Daugavpils vidusskolniece, Krievijas Nacionālboļševiku partijas atbalstītāja Alīna Ļebedeva.

Atsauces

Skatīt arī 
 Pēctecība uz Lielbritānijas troni

Ārējās saites 

 

1948. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Apvienotās Karalistes monarhi
Apvienotās Karalistes prinči
Velsas prinči
Vindzoru dinastija
Ar Krizantēmas ordeni apbalvotie
Pašreizējie valstu vadītāji
Valdošie monarhi
2 eiro piemiņas monētas

2 eiro piemiņas monētas jeb jubilejas monētas ir īpašas, apgrozībai paredzētas eiro monētas, kuras kopš 2004. gada ir kaltas un izlaistas eirozonas dalībvalstīs un ir likumīgs maksāšanas līdzeklis visās eirozonas valstīs. Monētas tiek izdotas, lai pieminētu kāda vēsturiska notikuma gadadienu vai arī lai pievērstu īpašu uzmanību kādam īpašam notikumam, kas tobrīd norisinās. Līdz 2015. gadam ir izdotas 230 dažādas monētas. Četras reizes — 2007. gadā, 2009. gadā, 2012. gadā un 2015. gadā — visas eirozonas valstis izlaida kopējas monētu sērijas, kuru monētas dažādām valstīm atšķiras tikai ar uzrakstiem. Līdz 2012. gadam katra valsts gadā drīkstēja izlaist vienu piemiņas monētu (šādi ierobežojumi joprojām attiecas uz valstīm ārpus Eiropas Savienības, kas ir tiesīgas izlaist eiro monētas), taču patlaban katra valsts gadā drīkst izlaist divas šādas monētas. Turklāt izdoto monētu skaits nevar pārsniegt ne 5% no visām valsts izdotajām 2 eiro monētām, ne 0,1% no visu eirozonas valstu kopumā izdotajām 2 eiro monētām, īpašos gadījumos šis ierobežojums var tikt palielināts līdz 2%, taču tad valsts nedrīkst izlaist piemiņas monētas četrus gadus.

Numismātika
Monētas
Eiro monētas
Klēra Deinsa

Klēra Ketrīna Deinsa (; dzimusi  Ņujorkā, ASV) ir amerikāņu aktrise. Četras reizes ieguvusi Zelta globusa balvu, trīs reizes — Emmy balvu. 2015. gadā Klēra Deinsai tika piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

Atsauces

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Zelta globusa balvas ieguvēji
Emmy balvas ieguvēji
Kims Tedžuns

Kims Tedžuns (; dzimis , miris ) bija Dienvidkorejas politiķis. No 1998. līdz 2003. gadam bija Dienvidkorejas prezidents. 2000. gada Nobela miera prēmijas laureāts.

Darbojās politikā no 1950. gadiem. Viņa atbalstītāji lielākoties bija no Korejas dienvidrietumu Čollado reģiona. Bija opozīcijas līderis pret valdošo autoritāro varu. 1973. gadā Dienvidkorejas Nacionālā izlūkdienesta aģenti viņu nolaupīja no viesnīcas Tokijā un laimīgas sagadīšanās (iespējams, ka arī ASV spiediena) dēļ netika nogalināts. Kims atgriezās Dienvidkorejā, kur viņam aizliedza darboties politikā. 1976. gadā viņu arestēja par piedalīšanos pret valdību vērsta manifesta proklamēšanā. Viņam piesprieda 5 gadus cietumā, kas 1978. gadā tika aizstāts ar mājas arestu. Amnesty International Kimu atzina par sirdsapziņas cietumnieku.

1980. gadā notika sacelšanās Kvandžu pilsētā pret valstī valdošo militāro režīmu. Kims tika apsūdzēts par sazvērestību un viņam piespriesda nāves sodu. Tā kā Kims bija katoļticīgais, par viņu iestājās Romas pāvests Jānis Pāvils II, kas nosūtīja Dienvidkorejas prezidentam vēstuli, lūdzot izrādīt žēlastību pret notiesāto. Nāves sods tika aizstāts ar 20 gadiem cietumā, bet vēlāk - ar trimdu ASV.

1985. gadā Kims atgriezās Dienvidkorejā, 1987. gadā piedalījās prezidenta vēlēšanās, bet zaudēja konservatīvo kandidātam Ro Deu. 1992. gadā otrreiz neveiksmīgi piedalījās vēlēšanās, bet zaudēja Kimam Jonsanam. 1997. gadā, Āzijas finansiālās krīzes laikā, Kims tika ievēlēts par astoto Dienvidkorejas prezidentu. Kima valdības galvenie uzdevumi un darbība saistījās ar finanšu krīzes seku pārvarēšanas jautājumiem.

Kims Tedžuns iestājās par miermīlīgu dialogu ar Ziemeļkoreju un 2000. gadā tikās ar tās vadītāju Kimu Čeniru. Par ieguldījumu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā Dienvidkorejā, īpaši par miera veicināšanu un attiecību uzlabošanu ar Ziemeļkoreju, Kims Tedžuns 2000. gadā saņēma Nobela miera prēmiju. Vēlāk gan izrādījies, ka tikšanās ar Kimu Čeniru tika panākta, atbrīvojot agrāk sagūstītus Ziemeļkorejas spiegus, kā arī samaksājot Ziemeļkorejai ap 200 miljonu dolāru, un nekāda reāla politikas maiņa Ziemeļkorejā nenotika.

2003. gada prezidenta vēlēšanās Kims nepiedalījās. Par prezidentu ievēlēja Kima partijas biedru Ro Muhjonu. Kims Tedžuns nomira  no pneimonijas izraisītas daudzu orgānu mazspējas.

Atsauces

Ārējās saites 

Kima Tedžuna biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 

1924. gadā dzimušie
2009. gadā mirušie
Dienvidkorejas prezidenti
Nobela miera prēmijas laureāti
Ar Olimpisko ordeni apbalvotie
Džūliana Mora

Džūliana Mora (, ; dzimusi  Brega fortā, Ziemeļkarolīnā, ASV) ir amerikāņu—britu aktrise un bērnu literatūras autore. Mora piecas reizes nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai — par lomām filmās "Naktis bugi stilā" (1997), "Mīlestības dienasgrāmata" (1999), "Stundas" (2002), "Tālu no debesīm" (2002), "Joprojām Alise" (2014), no kurām vienu reizi balvu ieguva. Balva "Labākā aktrise galvenajā lomā" tika piešķirta par lomu filmā "Joprojām Alise", bez tam par šo lomu Mora ieguva arī Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu.

Mora saņēmusi Berlīnes starptautiskā kinofestivāla balvu "Sudraba lācis" par filmu "Stundas" (kopā ar Merilu Strīpu un Nikolu Kidmenu). Ieguvusi Volfi kausu Venēcijas kinofestivālā par lomu filmā "Tālu no debesīm". Par lomu TV filmā Game Change (2012) Mora ieguvusi Emmy balvu. Kannu kinofestivālā saņēmusi balvu kā labākā aktrise par lomu filmā "Karte uz zvaigznēm" (2014).

Ārējās saites 

1960. gadā dzimušie
Ziemeļkarolīnā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Britu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Emmy balvas ieguvēji
FIFA Pasaules kauss pludmales futbolā

FIFA Pasaules kauss pludmales futbolā ir starptautisks turnīrs pludmales futbolā, kas norisinās reizi gadā. To rīko FIFA.

Pasaules čempionāta uzvarētāji 

  Brazīlija - 14 uzvaras
  Portugāle - 3 uzvara + 3 otrās vietas
  Krievija - 2 uzvara + 2 otrās vietas
  Francija - 1 uzvara + 2 otrās vietas
  Urugvaja - 0 uzvaru + 3 otrās vietas
  Spānija - 0 uzvaru + 3 otrās vietas
  Šveice - 0 uzvaru + 1 otrā vieta
  Peru - 0 uzvaru + 1 otrā vieta
  ASV - 0 uzvaru + 1 otrā vieta
  Meksika - 0 uzvaru + 1 otrā vieta
  Itālija - 0 uzvaras + 2 otrā vieta

Atsauces 

Pludmales futbols
Pasaules čempionāti
Blanka Vlašiča

Blanka Vlašiča (; dzimusi  Splitā, Dienvidslāvijā) ir Horvātijas vieglatlēte, startē augstlēkšanas sacensībās.

B. Vlašičas personīgais rekords ir 2,08 metri, kas tika uzstādīts 2009. gadā Zagrebā un ir otrais visu laiku augstākais rezultāts aiz Stefkas Kostadinovas uzstādītā pasaules rekorda. Viņa ir 2007. gada un 2009. gada Pasaules čempione. 2006. gada Eiropas čempionātā B. Vlašiča ar 2,01 metru augstu lēcienu, palika tikai ceturtajā vietā, tādējādi kļūstot par pirmo sievieti, kas, uzlecot augstāk par diviem metriem, nav izcīnījusi medaļu sacensībās (par čempioni kļuva Tia Elebo, bronzas medaļu izcīnīja Kajsa Bergkvista, kas arī pārvarēja 2,01 metru, bet ar mazāku mēģinājumu skaitu).

B. Vlašičas treneris ir viņas tēvs, bijušais vieglatlēts Joško Vlašičs.

Personiskie rekordi

Lielākie sasniegumi

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Splitas-Dalmācijas župānijā dzimušie
Horvātijas vieglatlētes
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Augstlēcēji
Olimpiskie sudraba medaļnieki vieglatlētikā
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Marija Šarapova

Marija Šarapova (, izrunā: ; dzimusi  Njagaņā, Krievijas PFSR, PSRS) ir bijusī Krievijas Federācijas tenisiste, kura kopš 1994. gada dzīvo ASV, sagalabājot Krievijas pilsonību. 
Viņa pelņa no reklāmas līgumiem, fotografējas žurnāliem, piedalās modes izstādēs kā modele. 

Karjeras laikā uzvarēja 36 WTA vienspēļu turnīros un 5 Grand Slam vienspēļu turnīros, bija WTA ranga līdere, atkārtoti cieta no sporta traumām un vairākas reizes pārtrauca piedalīšanos turnīros.

Sportistes karjera 
Profesionāles karjeru M. Šarapova uzsāka 2001. gadā, 17 gadu vecumā uzvarēja 2004. gada Vimbldonas čempionātā. 2005. gada 22. augustā kļuva par WTA ranga līderi, vēlāk piecas reizes izvirzījās reitinga vadībā, uzvarot 2006. gada ASV atklātajā čempionātā, 2008. gada Austrālijas atklātajā čempionātā, kā arī 2012. un 2014. gada Francijas atklātajā čempionātā. 2012. gada Londonas olimpisko spēļu tenisa turnīrā ieguva sudraba medaļu, 2012. gada 8. jūlijā pēdējo reizi bija WTA ranga līdere.
 
2016. gada martā kļuva zināms, ka Australian Open laikā M. Šarapova pieķerta meldonija (mildronāta), lietošanā un Starptautiskā Tenisa federācija sportisti diskvalificēja uz diviem gadiem. 2017. gada aprīlī M. Šarapova atgriezās sacensību apritē, bet 2020. gada martā viņa paziņoja par profesionālā tenisa karjeras neigām.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Atsauces

Ārējās saites 

  

1987. gadā dzimušie
Krievijas tenisisti
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Dopinga lietas tenisā
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Hantu-Mansu autonomajā apvidū — Jugrā dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki tenisā
Ozoliņa

Ozoliņa (vīriešu dzimtē Ozoliņš) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, ceturtais izplatītākais sieviešu uzvārds Latvijā. Radies no vārda „ozols” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aīda Ozoliņa (1957) — aktrise;
 Aija Ozoliņa (1932) — grafiķe;
 Anita Ozoliņa (1929) — mediķe;
 Benita Ozoliņa (1903—1984) — aktrise;
 Biruta Ozoliņa (1958) — mūziķe;
 Diāna Ozoliņa (1989) — basketboliste;
 Elvīra Ozoliņa-Lūse (1939) — vieglatlēte;
 Emīlija Ozoliņa (1895—1975) — botāniķe, pedagoģe;
 Ieva Ozoliņa (1974) — režisore;
 Lilita Ozoliņa (1947) — aktrise;
 Maija Arvena Ozoliņa jeb Maya Arwen (1988) — aktrise;
 Marija Ozoliņa (1938—1972) — keramiķe;
 Ruta Ozoliņa (1930) — bioloģe;
 Sinta Ozoliņa (1988) — vieglatlēte.

Atsauces 

Latviešu uzvārdi
Heksadecimālā skaitīšanas sistēma

Heksadecimālā skaitīšanas sistēma jeb sešpadsmitnieku skaitīšanas sistēma ir pozicionāla skaitļu pieraksta sistēma ar bāzi 16. Pirmie 10 cipari ir tie paši kas decimālajā sistēmā, pārējie 6 ir pirmie 6 latīņu alfabēta burti (abcdef). Heksadecimālos skaitļus plaši lieto mūsdienu datoros, jo viens heksadecimālais cipars atbilst tieši 4 bitiem. Šie skaitļi ir salasāmāki par neapstrādātiem binārajiem skaitļiem. (Lai arī 8 biti binārajā sistēmā vienmēr ir 8 cipari, tie ir samērā nesalasāmi, jo skaitlis sanāk garš (un aizņem daudz vietas); decimālajā sistēmā 8 bitu skaitlis var būt 1-3 ciparus garš; heksadecimālais skaitlis ir 2 ciparus garš un 8 biti izsmeļ visas šo 2 ciparu iespējamās kombinācijas). 

C, C++ un Java programmēšanas valodās heksadecimālos skaitļus identificē (lai nesajauktu ar decimālajiem) pirms skaitļa liekot 0x. Piemēram: 0x1FA.

Heksadecimālos skaitļus par decimālajiem var pārveidot:

0x ijkl --> i*163 + j*162 + k*161 + l*160. Sākumā heksadecimālos ciparus pārveido par decimālajiem. 0-9 ir tādi paši, a-f attiecīgi pārvēršas par 10-15. Ar konkrētu skaitli tas būtu:

0x 7a38 --> 7*163 + 10*162 + 3*161 + 8*160 = 
7*4096 + 10*256 + 3*16 + 8*1 = 28672 + 2560 + 48 + 8 = 31288

Daudzi kalkulatori var pārveidot skaitļus no heksadecimālās sistēmas uz decimālo un atpakaļ. Šāda iespēja ir arī Windows operētājsistēmās iebūvētajiem kalkulatoriem.

Atsauces 

Datoru aritmētika
Skaitīšanas sistēmas
Rišti Rečbers

Rišti Rečbers (, dzimis , Korkuteli, Turcijā) ir bijušais Turcijas futbolists.

2004. gadā Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Sasniegumi 
Fenerbahçe

 Turcijas Superlīga: 1995–96, 2000–01, 2004–05, 2006–07

Beşiktaş

 Turcijas Superlīga: 2008–09
 Turcijas kauss: 2008–09, 2010–11

Individuālie sasniegumi

 FIFA 100

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Turcijas futbolisti
Futbola vārtsargi
Turcijas izlases futbolisti
FIFA 100
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Stambulas "Beşiktaş" spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Antaljas ilā dzimušie
1830. gads


1830 (MDCCCXXX) bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

Notikumi

Maijs 
 13. maijs — Ekvadora ieguva neatkarību no Lielkolumbijas.
 18. maijs — angļu inženieris Edvins Badlings noslēdza vienošanos ar uzņēmēju Džonu Ferabiju par zāles pļaujmašīnas konstruēšanu ar mērķi pēc tam sākt ražošanu.

Jūnijs 
 26. jūnijs — pēc Džorda IV nāves par Apvienotās Karalistes karali kļuva Viljams IV.

Jūlijs 
 5. jūlijs — Francija iebruka Alžīrijā
 11. jūlijs — pieņemts pašreizējais Urugvajas karogs.

Novembris 
 29. novembris — Polijā (Varšavā) sākās bruņota sacelšanās pret Krievijas Impērijas varu.

Nezināms datums 
 Notika pirmā oficiālā skvoša spēle.

Dzimuši 
 3. februāris — Roberts Gaskoins-Sesils (Robert Gascoyne-Cecil), britu politiķis (miris 1903. gadā)
 9. februāris — Abdulazizs, Osmaņu impērijas sultāns (miris 1876. gadā)
 15. marts — Pauls Heize (Paul Heyse), vācu rakstnieks (miris 1914. gadā)
 9. aprīlis — Edvards Maibridžs (Eadweard Muybridge), angļu fotogrāfs (miris 1904. gadā)
 24. aprīlis — Jānis Bētiņš, latviešu mūziķis (miris 1912. gadā)
 18. augusts — Francis Jozefs I (Franz Joseph I.), Austrijas imperators (miris 1916. gadā)
 19. augusts — Lotārs Meiers (Lothar Meyer), vācu ķīmiķis (miris 1895. gadā)
 8. septembris — Frederiks Mistrāls (Frederic Mistral), provansiešu rakstnieks (miris 1914. gadā)
 13. septembris — Marija fon Ebnere-Ešenbaha (Marie von Ebner-Eschenbach), austriešu rakstniece (mirusi 1916. gadā)
 10. oktobris — Izabella II, Spānijas karaliene (mirusi 1904. gadā)
 10. decembris — Emilija Dikinsone (Emily Elizabeth Dickinson), ASV dzejniece (mirusi 1886. gadā)
 31. decembris — Ismaīls pašā (إسماعيل باشا), Ēģiptes valdnieks (miris 1895. gadā)

Miruši 
 16. maijs — Žozefs Furjē (Joseph Fourier), franču matemātiķis un fiziķis (dzimis 1768. gadā)
 26. jūnijs — Džordžs IV (George IV), Apvienotās Karalistes karalis (dzimis 1762. gadā)
 18. novembris — Adams Veishaupts (Adam Weishaupt), vācu filozofs (dzimis 1748. gadā)
 30. novembris — Pijs VIII (Pius VIII), Romas pāvests (dzimis 1761. gadā)
 17. decembris — Simons Bolivars (Simón Bolívar), Dienvidamerikas brīvības cīnītājs (dzimis 1783. gadā)
Helmanis

Helmanis (; sieviešu dzimtē Helmane) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Egils Helmanis (1971) — latviešu politiķis;
 Hugo Helmanis (1895—1941) — latviešu virsnieks;
 Kristaps Helmanis (1848—1892) — latviešu mikrobiologs;
 Uvis Helmanis (1972) — latviešu basketbolists un treneris.

Vācu uzvārdi
Aigars Vītols

Aigars Vītols (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja uzbrūkošā aizsarga pozīcijā, Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Pēc basketbola karjeras beigām pievērsies politikai, no Zaļo un Zemnieku savienības ievēlēts Ķekavas novada domē.

Basketbola karjera 
Profesionāli basketbolu sācis spēlēt VEF/Ādaži komandas sastāvā 1994. gadā. Vēlāk komanda pārcēlās uz Talsiem un mainīja nosaukumu uz "Metropole". Šajā komandā A. Vītols spēlēja līdz 1998. gadam. Nākamās četras sezonas A. Vītols spēlēja BK Ventspils rindās, ar kuru kopā šajā laikā izcīnīja trīs LBL čempiona titulus. 2002.—2003. gada sezonu A. Vītols uzsāka Slovēnijas komandā Ļubļanas "Slovan". Jau novembrī viņš atstāja komandu un atgriezās Latvijā, iesākumā viņš spēlēja "Barons/LU" sastāvā, bet decembrī pārcēlās uz Rīgas "Skonto", kurā arī pabeidza sezonu. Nākamās divas sezonas A. Vītols atkal spēlēja BK Ventspils komandā, iegūstot divus LBL čempiona titulus. 

2005.—2006. gada sezonu A. Vītols atkal aizvadīja ārzemēs, pārstāvot Spānijas ACB līgas komandu Fuenlabrada. Pēc vienas sezonas Spānijā A. Vītols atkal atgriezās BK Ventspils sastāvā. 2011. gada martā tika plānota A. Vītola pāreja uz Rīgas VEF, taču tā nenotika, jo "Barons/O!Karte" atteica brīvlaišanas vēstuli, tādējādi A. Vītols palika šī kluba sastāvā.

Spēlējis Latvijas U-22 izlasē, kopš 1990. gadu beigām A. Vītols bija pastāvīgs Latvijas pieaugušo izlases spēlētājs. Piedalījies četros Eiropas čempionāta finālturnīros. 2007. gada Eiropas čempionātā A. Vītols bija Latvijas izlases kapteinis.

Politiskā darbība 
2013. gada pašvaldību vēlēšanās A. Vītols tika ievēlēts Ķekavas novada domē no Vidzemes partijas saraksta, bet 2016. gadā viņš mainīja politisko piederību, iestājoties Latvijas Zemnieku savienībā. 2017. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Ķekavas novada domē no LZS saraksta. Bija ievēlēts par novada domes priekšsēdētāja vietnieku.

No Zaļo un Zemnieku savienības saraksta kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, bet netika ievēlēts.

2019. gada septembrī KNAB aizturēja A. Vītolu, vainojot viņu iespējamā kukuļošanā saistībā ar būvdarbu veikšanu.

Atsauces

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Uzbrūkošie aizsargi
Latvijas politiķi
Rafaels Nadals

Rafaels Nadals Parera (; dzimis  Manakorā, Spānijā) ir spāņu tenisists, bijis ATP pasaules ranga līderis. R. Nadals ir 22 reizes uzvarējis Grand Slam vienspēļu turnīros, tostarp 14 uzvaras izcīnītas Francijas atklātajā čempionātā, kas ir visvairāk reizes, cik kāds ir spējis uzvarēt vienā Grand Slam turnīrā. Četri tituli iegūti ASV atklātajā čempionātā, divi — Vimbldonā un divi Austrālijas atklātajā čempionātā. R. Nadals un Matss Vīlanders ir vienīgie tenisisti, kam izdevies uzvarēt vismaz divus Grand Slam uz trim dažādiem segumiem: māla, zāles un cietā seguma.

R. Nadals tiek uzskatīts par, iespējams, visu laiku labāko tenisistu uz māla seguma, tamdēļ viņš tiek saukts par "Māla karali".  viņš pirmo reizi kļuva par pasaules "pirmo raketi", apsteidzot ilgstoši pirmajā vietā bijušo R. Federeru. Dienu iepriekš viņš arī kļuva par 2008. gada Pekinas Olimpisko spēļu čempionu vienspēlēs, finālā ar 6-3, 7-62, 6-3, pārspējot Fernando Gonsalesu no Čīles.  izdotajā rangā R. Federers viņu atkal atbīdīja uz otro vietu, bet 2010. gada 7. jūnijā, piekto reizi uzvarot Francijas atklātajā čempionātā Roland Garros laukumos, R. Nadals līderpozīciju atkal atguva. Viņa labākais sasniegums ATP dubultspēļu rangā ir sasniegtā 26. vieta ().

R. Nadalu trenē viņa tēvocis Toni Nadals. Cits viņa tēvocis ir Migels Anhels Nadals bijušais futbolists, spēlējis FC Barcelona un Spānijas izlasē.

Karjeras statistika

Vietas Grand Slam turnīros 

|}

Grand Slam fināli

Uzvaras

Zaudējumi

Atsauces

Ārējās saites 

   

1986. gadā dzimušie
Baleāru Salās dzimušie
Spānijas tenisisti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskie zelta medaļnieki tenisā
Silja Festival

Silja Festival ir Francijas un Itālijas kuģniecības Corsica Ferries Sardinia Ferries kruīza prāmis. Uzbūvēts 1986. gadā Somijas uzņēmuma Wärtsilä Hietalahti kuģu būvētavā.

Sākotnēji tas ar nosaukumu Wellamo bija Somijas uzņēmuma Effoa īpašumā.
1992. gadā pārbūvēts Vācijā, ieguva nosaukumu Silja Festival un pārgāja bijušā Effoa meitas uzņēmuma Silja Line īpašumā.

2006. gadā Silja Line ar visiem kuģiem nopirka Igaunijas uzņēmums Tallink. Silja Festival kursēja maršrutā Turku—Mariehamna/Longnesa—Stokholma. 2008. gada jūlijā to šajā līnijā nomainīja prāmis Galaxy.

Silja Festival  uzsāka kursēt līnijā Rīga—Stokholma, nomainot līdz šim šajā līnijā kursējošo prāmi Vana Tallinn. Prāmis Silja Festival tajā laikā bija lielākais pasažieru kuģis, kāds jebkad ir kursējis pastāvīgā maršrutā no Rīgas līdz brīdim, kamēr to nomainīja kuģis Isabelle, kaut gan neregulāri Rīgā ir piestājuši arī lielāki kruīza kuģi.
Silja Festival kursēja līnijā Rīga—Stokholma paralēli ar pasažieru prāmi Romantika.

2013. gada maijā Silja Festival līnijā Rīga—Stokholma aizstāja ar kuģi Isabelle, kas līdz šim ar nosaukumu Isabella piederēja kuģniecībai Viking Line.

2014. gada janvārī uz deviņiem mēnešiem Silja Festival tika iznomāts Kanādas uzņēmumam Rio Tinto Alcan. Tas bija noenkurots pie Kitimatas Britu Kolumbijā Kanādā un kalpoja kā darbinieku apmešanās vieta.

2015. gada maijā Silja Festival pārdots Francijas un Itālijas kuģniecībai Corsica Ferries Sardinia Ferries. Jauna pieraksta osta — Dženova Itālijā. Kuģi plānots renovēt. 2016. gadā tas sāks kursēt starp Itāliju un Sardīniju. Tiks pārdēvēts par Mega Andrea.

Atsauces

Ārējās saites 

 Silja Festival Tallink mājaslapā

Latvijas bijušie kuģi
Prāmji
Tallink kuģi
Evandželīna Lilī

Nikola Evandželīna Lilī (Nicole Evangeline Lilly; dzimusi , Fortsaskačevānā, Kanādā) ir kanādiešu aktrise un rakstniece. 
Plašaku atpazīstamību ieguvusi ar Keitas Ostenas lomu ABC seriālā "Pazudušie" (2004—2010), par ko nominēta Zelta globusa balvai un ieguvusi Ekrāna aktieru ģildes balvu. 2008. gadā viņa atveidoja Koniju Džeimsu Amerikas Kinoakadēmijas balvu ieguvušajā kara filmā "Sapieris"  (2008), kam sekoja loma zinātniskās fantastikas filmā "Cietais tērauds" (2011).

Lilī atveidoja Taurielas lomu "Hobita" filmu sērijas daļās "Smoga posta zeme" (2013) un "Piecu armiju kauja" (2014). Kopš 2015. gada viņa atveido Houpas van Dainas / Lapsenes lomu Marvel Cinematic Universe filmās, no kurām piedalījusies filmās "Skudrcilvēks" (2015), "Skudrcilvēks un Lapsene" (2018) un "Atriebēji: Noslēgums" (2019), kā arī gaidāmajā filmā Ant-Man and the Wasp: Quantumania (2023).

Lilī ir arī četru bērnu grāmatu sērijas The Squickerwonkers (2013—pašlaik) autore.

Atsauces

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Kanādiešu kinoaktieri
Albertā dzimušie
Pāvels Veselovs

Pāvels Veselovs (dzimis  Rīgā) ir latviešu basketbolists, spēlē spēka uzbrucēja pozīcijā, Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2012) pārstāv LBL klubu BK Valmiera.

Karjera 
Savu profesionālā basketbolista karjeru P. Veselovs uzsāka Gulbenes "Buku" sastāvā 2000.—2001. gada sezonā. "Bukos" P. Veselovs pavadīja četras sezonas, pēdējās no tām jau kļūstot par komandas līderi. 2004. gada vasarā viņš pievienojās Latvijas čempionvienībai BK Ventspils, kuru pārstāvēja līdz 2009. gadam. 2006. gada februārī P. Veselovs tika izīrēts Gulbenes komandai, taču pēc sezonas atkal atgriezās Ventspilī. Kopā ar Ventspils komandu P. Veselovs divas reizes ir kļuvis par LBL čempionu.

2011. gada jūlijā noslēdza līgumu ar Kipras līgas klubu "Keravnos Strovolou". Tomēr jau 2012. gada vasarā pārgāja uz LBL klubu BK Valmiera.

Karjera Latvijas izlasē 
P. Veselovs ir spēlējis Latvijas U-20 izlasē. Latvijas pieaugušo izlases sastāvā viņš debitēja 2007. gadā. Šajā gadā viņš pirmoreiz piedalījās Eiropas čempionāta finālturnīrā, kurā vidēji spēlē laukumā pavadītajās 18,3 minūtēs guva 3,7 punktus.

Sasniegumi 
 2004: Dalība LBL Zvaigžņu spēlē
 2005: Latvijas čempions
 2007: Latvijas vicečempions
 2007: Baltijas līgā trešā vieta
 2008: Latvijas līgā trešā vieta
 2009: Latvijas čempions

Atsauces

Ārējās saites 

 BK Valmiera profils
 BBL profils 

1983. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Spēka uzbrucēji
Antalja

Antalja, arī Antālija (, agrāk saukta Adalija, , Attália) ir pilsēta Turcijā, Vidusjūras piekrastē un ir Antaljas ila galvaspilsēta. Pilsētā dzīvo 798.507 iedzīvotāji (2008. gada dati). Antaljas pilsēta atrodas antīkās Pamfilijas (austrumos) un Līcijas (rietumos) teritorijā. Antaljā valda Vidusjūras klimats, un tā atrodas uz klints, kuru ieskauj kalni. Mustafa Kemals Ataturks teicis, ka bez šaubām Antalja ir pasaulē skaistākā vieta. Pēc 1970. gadā uzsāktās tūrisma attīstības pilsēta kļuvusi par starptautiski atzītu kūrortu.

Ģeogrāfija

Klimats 
Antaljas apvidus ir noslēgts no ziemeļu vēsajiem vējiem, un tam ir raksturīgs tipisks Vidusjūras klimats ar karstu, sausu vasaru un vidēji siltu un lietainu ziemu. Aptuveni 300 dienas gadā ir saulainas, jūras ūdens temperatūra nekad nenokrīt zemāk par 15 °C, un vasarā tas ir ap 29 °C. Jūlijā un augustā gaisa temperatūra ir ap 45 °C.

Sadraudzības pilsētas 
Antaljai ir astoņas sadraudzības pilsētas:
  Batjama, Izraēla
  Čeboksari, Krievija
  Kazaņa, Krievija
  Nirnberga, Vācija
  Rostova pie Donas, Krievija
  Taldikorgana, Kazahstāna
  Austina, ASV
  Gazimāosa (Famagusta), Ziemeļkipra

Antaljā dzimuši 
Alfabētiskā secībā:
 Džaferdžans Aksu, futbolists
 Džoškuns Gējens, kino aktieris
 Denizs Bajkals, Turcijas Republikāņu tautas partijas vadītājs
 Deniza Seki, popmūzikas dziedātāja
 Ēzgīrdžans Ēzdžans, futbolists
 Levents Jīksels, mūziķis, komponists un dziedātājs
 Mihaels Ataliatess, 11. gs. bizantiešu jurists
 Svētais Nikolajs, saukts arī Santa Klauss (Santa Claus), dzīvojis senājā Miras ciemā
 Onats Kutlars, rakstnieks
 Rīštī Rečbers, futbolists
 Sīmers Tilmačs, aktieris
 Tariks Akiltopu, arhitekts, vēsturnieks, dzejnieks un rakstnieks

Atsauces

Ārējās saites 

Turcijas pilsētas
Antaljas ils
Valters

Valters var būt:

 Valters (personvārds)

Cilvēki ar šādu vārdu 
 Valters fon Nortekens, Livonijas ordeņa mestrs (1270-1273)
 Valters fon Pletenbergs (ap 1450—1535), Livonijas ordeņa mestrs (1494-1535) 
 Valters Skots (1771—1832), skotu rakstnieks
 Valters Grimšovs (1832-1890), britu šahists
 Valters Nernsts (1864-1941), vācu fizikālais ķīmiķis
 Valters Funks (1890-1960), Trešā Reiha ekonomikas ministrs un Vācijas Reihsbankas vadītājs
 Valters Models (1891-1945), vācu ģenerālfeldmaršals
 Valters Bote (1891-1957), vācu kodolfiziķis
 Valters Benjamins (1892-1940), vācu literatūrkritiķis, esejists, tulkotājs un filozofs
 Valters Ulbrihts (1893-1973), viens no VDR vadītājiem 
 Valters Caps (1905—2003), fotoaparāta "Minox" izgudrotājs
 Valters Tīls (1910-1943), vācu inženieris
 Valters Nīfavs (1923—1992), vācu šahists
 Valters Frīdenbergs (1987—2018), mūziķis

Cilvēki ar šādu uzvārdu 
 Valters (uzvārds)

Citas nozīmes 
 Valters un Kaža, duets, kas pārstāvēja Latviju 2005. gada Eirovīzijā
 Valters un Rapa, grāmatniecības uzņēmums

Skatīt arī 
 Volters

Personvārdi
Valters (uzvārds)

Valters (siev.dz. Valtere) ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

 Ādolfs Valters (1880—?) — latviešu politiķis;
 Ahto Valters (Ahto Valter; 1912—1991) — igauņu jūrnieks;
 Artūrs Valters — latviešu grāmatnieks, viens no A/S "Valters un Rapa" dibinātājiem;
 Atila Valters (Valter Attila; 1998) — Ungārijas riteņbraucējs;
 Edgars Valters (Edgar Walther; 1930—2013) — Šveices šaha meistars;
 Ēvalds Valters (1894—1994) — latviešu aktieris;
 Ferdinands Valters (Ferdinand Walter; 1801—1869) — vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Vidzemes ģenerālsuperintendents;
 Frics Valters (Friedrich "Fritz" Walter; 1920—2002) — Vācijas futbolists;
 Jānis Valters (1869—1932) — latviešu gleznotājs;
 Kristaps Valters (1981) — latviešu basketbolists;
 Kristaps Valters (1861—?) — Latvijas Senāta senators;
 Lauris Valters (1984) — latviešu dziedātājs, komponists, dzejnieks;
 Miķelis Valters (1874—1968) — socioloģijas un jurisprudences doktors, politiķis, diplomāts, literāts, viens no Satversmes izstrādātājiem;
 Niko Valters (Nico Walther; 1990) — vācu bobslejists;
 Raimonds Valters (1938) — latviešu akadēmiķis, profesors, zinātnieks un pedagogs;
 Sandis Valters (1978) — latviešu basketbolists;
 Teodors Hermanis Valters (1898-1992) — luterāņu mācītājs;
 Valdis Valters (1957) — latviešu basketbolists un treneris.

Skatīt arī 
 Aspazija (īstajā vārdā Elza Rozenberga, pēc laulībām ar Vilhelmu Maksi Valteru pieņēmusi vīra uzvārdu) — latviešu dzejniece

Uzvārdi
Mitišči

Mitišči (, IPA: ) ir otra lielākā pilsēta Maskavas apgabalā, Krievijā. Atrodas ziemeļaustrumos no Maskavas cieši pie tās robežas pie Jauzas upes. Mitišču rajona centrs un viens no apgabala lielākajiem industriālajiem centriem. Slaveni ar Krievijā pirmo 18. gs. pēc Katrīnas II pavēles uzbūvēto akveduktu, kas nodrošināja Maskavas kremli ar ūdeni.

Sports 
Mitiščos bāzēts Kontinentālās hokeja līgas klubs Mitišču "Atlant", kā arī tā jauniešu klubs Mitišču "Atlanti", kas spēlē Jaunatnes hokeja līgā. Abas komandas savas mājas spēles aizvada Mitišču arēnā, kurā arī tika aizvadītas daļa no 2007. gada Pasaules čempionāta hokejā spēlēm.

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā Mitišču mājaslapa
 Neoficiālā Mitišču mājaslapa

Maskavas apgabala pilsētas
Mārtiņš Skirmants

Mārtiņš Skirmants (dzimis  Rīgā) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, bija Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Karjeras laikā pārstāvējis tādus Latvijas Basketbola līgas klubus kā Rīgas VEF, ASK/Brocēni/LMT, BK Ventspils un Barons, kopumā izcīnīdams 8 LBL čempiontitulus. Spēlējis arī Ukrainā.

Karjera 
M. Skirmants ir uzaudzis un arī basketbolu sācis spēlēt Daugavpilī, bet viņa pirmā pieaugušo komanda bija Rīgas VEF, kurā viņš spēlēja 1996. un 1997. gadā. 

Nākamās četras sezonas M. Skirmants pavadīja citā Rīgas komandā "ASK/Brocēni/LMT" (vēlāk - BK LMT), izcīnot 2 LBL čempiona titulus. 2001. gadā pēc BK LMT izjukšanas Skirmants devās uz BK Ventspils. Ventpilī viņš spēlēja līdz 2006. gadam, kopā ar komandu izcīnīdams vēl 5 Latvijas čempiona titulus. 2006.—2007. gada sezonu M. Skirmants pavadīja Rīgas komandas "Barons/LMT" sastāvā, taču pēc vienas sezonas atgriezās Ventspils komandā. "Ventspils" ar Skirmantu lauza līgumu 2009. gada janvārī, bet jau divas nedēļas vēlāk viņš pēc pusotras sezonas pārtraukuma atgriezās "Baronā". 

2011. gadā beidza karjeru. Pēc basketbolista karjeras beigām nodarbojas ar galdniecību.

Karjera Latvijas izlasē 
Latvijas basketbola izlases sastāvā M. Skirmants ir piedalījies vienā Eiropas čempionāta finālturnīrā. Tas notika 2005. gada čempionātā, kurā Skirmants bija izlases pamatcentrs, laukumā vidēji spēlē pavadītajās 15 minūtēs gūdams 4 punktus.

Atsauces

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Basketbola centri
Tomass Bekets

Svētais Tomass Bekets () jeb Sv. Tomass no Kenterberijas (dzimis  Londonā, miris  Kenterberijā) bija Kenterberijas arhibīskaps no 1162. līdz 1170. gadam. Viņš ir ticis iecelts svēto kārtā, kā arī atzīts par mocekli gan Romas katoļu baznīcā, gan Anglikāņu baznīcā. Sv. Tomass iesaistījās konfliktā ar karali Henriju II sakarā ar baznīcas tiesībām un privilēģijām. 1170. gadā viņu Kenterberijas katedrālē nogalināja karaļa sekotāji.

1118. gadā dzimušie
1170. gadā mirušie
Katoļu svētie
Anglikāņu svētie
Romas katoļu arhibīskapi
Apvienotās Karalistes Romas katoļu bīskapi
Slepkavību upuri
Londonā dzimušie
Simons Bolivars

Simons Hosē Antonio de la Santisima Trinidads Bolivars Palasjoss i Blanko (; dzimis , miris ) līdzās Hosē de Sanmartinam bija viens no svarīgākajiem spāņu Dienvidamerikas brīvības cīnītājiem par neatkarību no Spānijas.

Pēc triumfa pār spāņu monarhiju Bolivars piedalījās Lielkolumbijas izveidošanā, valstī, kas tika izveidota no atbrīvotajām spāņu kolonijām. Bolivars bija Lielkolumbijas prezidents no 1821. līdz 1830. gadam, Peru prezidents no 1824. līdz 1826. gadam un Bolīvijas prezidents no 1825. līdz 1826. gadam. Viņa politiskā darbība palīdzēja iegūt neatkarību mūsdienu Bolīvijai, Kolumbijai, Ekvadorai, Panamai, Peru un Venecuēlai.

1783. gadā dzimušie
1830. gadā mirušie
Bolīvijas prezidenti
Kolumbijas prezidenti
Peru prezidenti
Venecuēlas prezidenti
Panamas vēsture
Brīvmūrnieki
Stīvens Holkombs

Stīvens Holkombs (, dzimis  Pārksitijā, Jūtas štatā, ASV, miris  Leikplesidā, Ņujorkas štatā, ASV) bija ASV bobslejists, kas piedalījās sacensībās no 1998. gada līdz savai nāvei 2017. gadā. Pirms karjeras bobslejā astoņus gadus trenējās kalnu slēpošanā.

S. Holkombs ir 4 Pasaules čempionāta zelta medaļu īpašnieks (2009. gadā četriniekos un 2012. gadā visos veidos, arī komandu sacensībās). Izcīnījis arī vairākas cita kaluma medaļas Pasaules čempionātos. Kļuvis par pasaules kausa ieguvēju visās trijās disciplīnās: 2007. gadā divniekos, 2010. gadā četriniekos, abās šajās sezonās guvis arī apvienotās ieskaites titulu.

Ievērojamāko panākumu guvis savās otrajās Olimpiskajās spēlēs 2010. gadā Vankūverā, kur pārliecinoši uzvarēja četrinieku konkurencē, kopā ar stūmējiem Stīvu Mesleru, Kērtisu Tomaševiču un Džastinu Olsenu izcīnot ASV pirmo zelta medaļu bobslejā četriniekiem pēc 62 gadu pārtraukuma.

6. maijā S. Holkombu atrada mirušu olimpiskajā centrā Leikplesidā, bet par viņa nāves cēloņiem sākotnēji informācijas nebija. Vēlāk tika izplatīta informācija, ka sportista nāvi ir izraisījusi alkohola un miegazāļu kombinācija.

Labākie rezultāti 
Saīsinājumi: OS — Olimpiskās spēles, PČ — Pasaules čempionāts, PK — Pasaules kauss, V. — Vieta.

Atsauces

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
2017. gadā mirušie
Bobslejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Bobslejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
ASV bobslejisti
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Jūtā dzimušie
Bobslejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie zelta medaļnieki bobslejā
Olimpiskie sudraba medaļnieki bobslejā
Wrexham FC

Wrexham FC (, ) ir profesionāla futbola komanda no Reksemas Velsā. Tā kopš 2008. gada spēlē Conference National līgā.

Velsas futbola klubi
Guitar Hero II

Guitar Hero II ir Harmonix Music Systems izstrādāta un RedOctane izdota mūzikas žanra datorspēle, Guitar Hero sērijas otrā spēle. 2006. gada novembrī izdeva spēles versiju PlayStation 2 konsolei, bet 2007. gada aprīlī arī Xbox 360, ar papildu saturu, kas nebija iekļauts PlayStation 2 versijā.

Tāpat kā iepriekšējā Guitar Hero, spēlētājs izmanto ģitārveidīgu ievadierīci, kas simulē rokmūzikas spēlēšanu. Spēlēšana īpaši neatšķiras no iepriekšējās daļas. Lielākās izmaiņas jauni spēlēšanas veidi un nošu kombinācijas. Spēlei ir licencētas vairāk nekā 40 no 1960. līdz 2000. gadam izdotas populāras dziesmas, no kā vairums atkārtoti ierakstītas tieši spēlei.
PlayStation 2 Guitar Hero II spēli var iegādāties atsevišķi vai arī komplektā ar sarkanu Gibson SG ģitāras ievadierīci. Xbox 360 spēles versijai ir pieejams papildu izdevums ar baltu Gibson X-Plorer ģitāras ievadierīci. Abas šīs ievadierīces ar pieslēdzamās, taču RedOctane spēles PlayStation 2 versijai pārdod arī bezvadu ievadierīci.

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

Xbox 360 spēles
PlayStation 2 spēles
Mūzikas datorspēles
Atlantas "Braves"

Atlantas "Braves" ir profesionāla beisbola komanda no Atlantas. Atlantas "Braves" ir viena no Augstākās beisbola līgas austrumu divizījas komandām. Kopš 1997. gada, komanda aizvada spēles Turner Field stadionā.

MLB klubi
Afro Celt Sound System

Afro Celt Sound System ir elektroniskā tautas mūzikas grupa no Lielbritānijas, pēc 2003. gada saukta saīsināti Afro Celts. Tā savā skanējumā apvieno ķeltu un Āfrikas tradicionālo tautas mūziku ar mūsdienu dejas mūziku (triphopu, tehno, u.c. žanriem).

Grupu nodibināja producents-ģitārists Saimons Emersons un mūsdienās tā tiek uzskatīta par vienu no panākumiem bagātākajām etniskās mūzikas grupām pasaulē.

Dalībnieki 
 Saimons Emersons (ģitāra, producents)
 N'Falijs Kouyate (kora, balafons, ngoma bungas, balss)
 Moussa Sisoko (džembe, bungas)
 Džeimss Maknelijs (bourāns, akordeons, īru stabule)
 Džonijs Kalsi (džols grupas līderis)
 Iarla O Lionards (balss)
 Emers Majoks (īru stabule, flauta, elkoņdūdas)
 Mārtins Rasels (producents, programmētājs)

Citi mūziķi, kuri strādājuši kopā ar Afro Celt Sound System 
 Pīters Geibriels, Roberts Plānts, Pīts Lokets, Šineida O'Konore, Pina Kolare, Doroteja Munjaneza, Sevara Nazarhane, Saimons Meisi, Džess Kūks, Mārtins Haijess, Eilina Aiverss, Mundijs, Demba Berijs, Mairida Ni Maonaiga un Kjarans Tūrišs no Altan grupas, Ronans Braunijs, Maikls Makgoldriks, Mirdihins, Šuglenifti grupa, Muhraida Nesbita, Deivi Spilane, Džonass Bruss, Hītera Nova, Džūlija Mērfija un Ajubs Ogada.

Diskogrāfija 
 Volume 1: Sound Magic (1996)
 Volume 2: Release (1999)
 Volume 3: Further in Time (2001)
 Seed (2003)
 Pod (2004)
 Volume 5: Anatomic (2005)

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 Afro Celts fanu mājaslapa 
 Afro Celts MySpace lapa 

1990. gadu mūzikas grupas
2000. gadu mūzikas grupas
2010. gadu mūzikas grupas
Anglijas tradicionālās mūzikas grupas
Anglijas elektroniskās deju mūzikas grupas
Ārstniecības pienene

Ārstniecības pienene jeb cūkpiene (Taraxacum officinale). Auga latīniskais nosaukums ir cēlies no arābu valodas vārda, kura nozīme ir “rūgts augs”. 

Rūgtvielām bagāts augs. Aptuveni 30 cm garš kails kāts. Daudzgadīgs kurvjziežu dzimtas lakstaugs ar mazzarainu, 20 - 60 cm garu gaļīgu vārpstveida sakni. Visās auga daļās ir piensula. Lapas rozetē izvietotas, zobainas, pie pamata sašaurinātas, pēc ārējā izskata un lieluma ļoti variē. Ziedneši dobi, 5 - 30 cm augsti. Ziedi dzelteni, divdzimumu, ar mēlveida vainagu, sakopoti kurvīšos. Zied no maija līdz jūlijam un dažreiz pat līdz oktobrim.
Kad ziedēšanas laiks beidzies, ziedi “pārvēršas” lielos apaļos viegli pelēkos pūku kamolos, kas vējā var aizlidot — tā notiek pieneņu vairošanās. Katrai vieglajai sēkliņai ir lidpūka, ar kuras palīdzību tā var aizlidot pat 10 km tālu. Bieži aug cilvēku mājvietu tuvumā. Pienene aug mērenajā joslā barības vielām bagātās augsnēs. Jo vairāk trūdvielu un mitruma, jo leknākas pienenes lapas un zieds.

Viduslaiku kristietības ikonogrāfijā pienene simbolizē kristīgo mācību un tās izplatīšanos — gluži kā pienenes spārnotās sēklas lido lielos tālumos, tā kristīgā mācība viduslaikos izplatījās tālu pasaulē. Arī šis augs bieži ir saistīts ar Mariju, Kristu un Veroniku.

Lietošana 

Pienenes ir  bagātas ar nektāru un tāpēc tās iecienījušas bites. Cilvēki labprāt uzturā lieto svaigo pieneņu lapu salātus — lai atbrīvotos no spēcīgās rūgtās garšas, pirms lietošanas vēl augošus augus kādu laiku vēlams nosegt ar tumšu, saules gaismu necaurlaidīgu trauku. 

Kosmētiskiem mērķiem lieto pienaino, ziedkātā esošo sulu — tā dziedina furunkulus, karbunkulus, kašķi, ēdi, kārpas, kā arī citas ādas saslimšanas. Pret vasaras raibumiem lieto šādu losjonu: vienu pilnu sauju pieneņu ziedu aplej ar vārošu ūdeni tik daudz, lai ziedi būtu pilnībā apņemti. Ļauj atdzist, tad nokāš un regulāri viegli mitrina ādu ar šo šķidrumu. To var izmantot arī matu skalošanai: tas patiks gaišiem matiem. Pienene stiprina viegli lūztošus, sausus, kā arī taukainus matus. Tā palīdz atbrīvoties no blaugznām. Jābūt piesardzīgam un vispirms jāpārbauda ādas reakcija, nedrīkst lietot šos preparātus pārlieku daudz un spēcīgus izvilkumus — tas var izraisīt ādas iekaisumus vai citas nepatīkamas kairinošas sajūtas. 

Rudenī ievāktas pieneņu saknes sakaltē, nedaudz apgrauzdē un kā kafijas aizstājēju lieto vai nu kopā ar cigoriņiem vai vienas pašas. Islandē šīs saknes sacep un lieto uzturā.

Ziedus izmanto kā krāsvielu sviesta vai omletes iekrāsošanai skaistā dzeltenā krāsā. No tiem mēdz gatavot sīrupu. 

11. gadsimtā arābu ārsti pieneni izmantoja dziedināšanā. Pieneņu ekstraktu lieto aknu, žultspūšļa, nieru un locītavu saslimšanu ārstēšanā. Pienenes ir to zāļu sastāvā, kuras izmanto, lai dziedinātu no dzeltenās kaites. Pienenēm piemīt urīndzenošas īpašības

Eiropas teritorijā tā izmantota Samheina naktī gaišredzības veicināšanai, buršanas un vārdošanas spēka vairošanai.

Atsauces 

Pienenes
Ārstniecības augi