1967. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1967 gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi

Maijs 
 28. maijs — Latvijas dzelzceļā sāka ekspluatēt pirmo firmas ER2 elektrovilcienu "Dzintars" (apelsīnu — dzintara krāsā) un "Jūrmala" (dzelteni — zilā krāsā).

Septembris 
Rīgas vagonbūves rūpnīca sērijveidā sāka ražot dīzeļvilcienus DR1.

 27. septembris — arheoloģiskajos izrakumos Aizkrauklē un Daugmalē tika atrasti kaula priekšmeti, kas līdzinās slidām. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka Latvijā slidošana jau bija pazīstama laika posmā no 10.—12. gadsimtam. Pirmās ātrslidošanas sacensības Latvijā notika 19. gadsimta 90. gados Rīgā un Jelgavā.

Oktobris 
 18. oktobris:
 Ļoti spēcīgā vetrā Latvijas mežos tika izgāzti un nolauzti aptuveni 12 miljoni kubikmetru koku.
 Austrālijā, Adelaidā tika dibināta Austrālijas Baltiešu padome, kas bija latviešu trimdinieku organizācija šajā valstī. 1968. gadā pēc padomes ierosinājuma Austrālijas Federālais parlaments pieņēma rezolūciju par Baltijas valstu neatkarības atbalstīšanu. 
 31. oktobris — netālu no Salaspils, vietā, kur laikā no 1941. līdz 1944. gadam atradās koncentrācijas nometne, tiek atklāts Salaspils memoriālais ansamblis fašistiskā terora upuru piemiņai.

Novembris 
 7. novembris — notika Lielās Oktobra sociālistiskās revolūcijas un Padomju valsts pastāvēšanas 50. gadadienas svinības.
 16. novembris — pirmizrādi piedzīvoja Jāņa Streiča filma "Kapteiņa Enriko pulkstenis".

Decembris 
 5. decembris — Vidzemes šosejas 40. kilometrā tika atvērts restorāns "Sēnīte".
 30. decembris — pie Liepājas lidlauka nokrita lidmašīna An-24, bojā gāja 44 cilvēki, dzīvi palika septiņi, no tiem divi ļoti smagā stāvoklī.

Nezināms datums 
 Sāka regulāras stereofoniskas radiopārraides.
 Tika sāktas Rīgas ultraīsviļņu raidītāja stereofoniskās radiopārraides.
 Pirmie Rīgas rūpniecības ražojumi tika atestēti ar Valsts kvalitātes zīmi.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Elpojiet dziļi" (režisors Rolands Kalniņš)
 "Cīruļi atlido pirmie" (režisors M. Rudzītis)
 "Kad lietus un vēji sitas logā" (režisors Aloizs Brenčs)
 "Cielaviņas armija atkal cīnās" (režisors Aleksandrs Leimanis)

Dokumentālās filmas 
 "235 000 000" (režisors Uldis Brauns, Laima Žurgina, Biruta Veldre)
 "Bez leģendām" (režisors Aloizs Brenčs)
 "Pie senča" (režisors Ansis Bērziņš)
 "Pusstunda Latvijā" (režisors Zigurds Zariņš)

Dzimuši 
 2. februāris — Artūrs Irbe, hokeja vārtsargs
 24. februāris — Gundars Bojārs, politiķis un uzņēmējs
 16. marts — Aleksandrs Kerčs, hokeja uzbrucējs
 29. marts — Ainars Bagatskis, basketbolists un treneris
 3. maijs — Artis Kampars, politiķis
 22. maijs — Gundars Vētra, basketbolists un treneris
 5. jūnijs — Valdis Pelšs (Валдис Пельш), latviešu izcelsmes Krievijas televīzijas raidījumu vadītājs, mūziķis un aktieris
 21. jūnijs — Jānis Bordāns, advokāts un politiķis
 31. augusts — Vasilijs Meļņiks, uzņēmējs un politiķis
 3. septembris — Edgars Zalāns, politiķis
 5. decembris — Viesturs Meijers, šahists
 6. septembris — Guntis Valneris, dambretists
 23. decembris — Ainars Latkovskis, politiķis
 24. decembris — Edgars Kots, LTV ģenerāldirektors

Miruši 
 11. janvāris — Vilhelms Munters, diplomāts (1898)
 1. februāris — Jūlijs Arājs, jurists, politiķis (1884)
 24. marts — Marks Lavri (מרק לברי), komponists, diriģents (1903)
 21. jūlijs — Eižens Laube, arhitekts (1880)
 2. augusts — Ādolfs Ābele, komponists (1889)
 9. augusts — Kārlis Oskars Kundziņš, teologs (dzimis 1883. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada