joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Andrejs Cibulis

Andrejs Cibulis ir matemātiķis un profesors Latvijas Universitātē. Piedzimis 1955. gada 1. maijā Lazdulejas pagastā.

Izglītība 
Andrejs Cibulis iestājās Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē 1973. gadā, kuru pabeidza 1978. gadā. 1979. gadā kļuva par Latvijas Universitātes aspirantu. 1992. gadā Andrejs Cibulis kļuva par matemātikas doktoru, 1993. gadā par Latvijas Universitātes docentu un 2001. gadā kļuva par asociēto profesoru.

Karjera 
No 2001. gada ir Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātes matemātiskās analīzes katedras asociētais profesors.

Andrejs Cibulis ir piedalījies četros starptautiskos spēļu saietos: Antverpenē (2002), Helsinkos (2005), Prāgā (2008) un Berlīnē (2012).

Andrejs Cibulis ir autors vairākām grāmatām: "Pentamino" (divas daļas 1993, 1999), "Ekstrēmu uzdevumi" (2000, 2002, 2003, 2004), "Pentamino maģiskās konstantes un dvīnītes" (2009), kā arī ap 170 publikācijām.

1993. gadā par ieguldījumu pedagoģiskajā darbā un jaunatnes zinātniski pētnieciskā darba organizēšanā un vadīšanā apbalvots ar Ata Kronvalda prēmiju.

Atsauces 

1955. gadā dzimušie
Latvijas matemātiķi
Saknes uzmava

Saknes uzmava ir šūnas, kuras pasargā saknes galus un veicina saknes pārvietošanos augsnē. Kad sakne aug un virzās dziļāk, augsnēm saknes uzmavas šūnas izdala gļotainu vielu, kas palīdz saknei virzīties. Zem uzmavas atrodas augšanas konuss ar veidotājaudiem, kur visu laiku notiek šūnu vairošanās un veidošanās, kuru dēvē par saknes augšanas joslu. Tieši aiz augšanas joslas atrodas uzsūkšanas josla, kas uzsūc ūdeni un minerālvielas.

Atsauces 

Augu anatomija
Aleksejs Mackevičs

Aleksejs Mackevičs (dzimis  Jelgavā) ir Latvijas politiķis. Šobrīd ievēlēts  Augšdaugavas novada domē un 2017. gada 2. oktobrī ievēlēts par deputātu. Pārstāv partiju "Daugavpils novada partija".

Biogrāfija 
Absolvējis Daugavpils 16. vidusskolu un 2004. gadā ieguvis bakalaura grādu Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātē.

Alekseja Mackeviča tēvs Anatolijs Mackevičs bija 8. Saeimas un 9. Saeimas deputāts.
Kavitācija

Gaisa burbuļu veidošanās un sprāgšana škidruma plūšanas laikā. Visbiežāk sastopama sūkņos, kur griežas darba rats, burbuļi veidojas un sprāgst pret ratu, to sabojājot.
Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — rampa sievietēm

Rampa sievietēm bija viena no 11 disciplīnām snovbordā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou. 2022. gada 9. februārī tika aizvadīta kvalifikācijas kārta, bet 10. febuārī notika fināla sacensības. Sacensībās startēja 22 sportisti no 12 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu ieguva ASV sportiste Hloja Kima (rezultāts — 94.00 punkti), sudraba medaļu ieguva Spānijas sportiste Keralta Kasteljete (rezultāts — 90.25 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Japānas sportiste Sena Tomita (rezultāts — 88.25 punkti). Kimai šī bija otrā zelta medaļa pēc kārtas šajā disciplīnā, bet Kasteljete un Tomita ieguva savas pirmās olimpiskās medaļas.

Kvalifikācija 
 
Kopā sacensībām varēja kvalificēties 25 snovbordisti. No vienas valsts varēja startēt ne vairāk kā četri sportisti. Lai sportists varētu piedalīties sacensībās, viņam ir jābūt vismaz 50,00 FIS punktiem FIS punktu sarakstā 2022. gada 17. janvārī un 30 labāko finišētāju sarakstā  Pasaules kausa sacensībās vai 2021. gada FIS snovborda pasaules čempionātā.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Kvalifikācija 
Kvalifikācijas kārtā katrs no 22 sportistiem veica 2 braucienus. Par pamatu kvalifikācijai finālā tika ņemts brauciens ar labāko rezultātu. Finālam kvalificējās 12 labākie sportisti.

 Datums — 2022. gada 9. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 10:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsaice — 

 — kvalifikācija finālam.

Fināls 
Fināla sacensībās startēja 12 sportisti. Sportistiem bija jāveic trīs braucieni, no kuriem par finiša rezultātu tika ņemts labākais no trim rezultātiem.

 Datums — 2022. gada 10. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 12:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Sacensību tiesneši 

  Ādams Begs
  Gass Vogans
  Kārters Smits
  Fredriks Vestmans
  Žiljēns Hariko
  Džonass Brevers
  Filips Pilons
  Rio Hašimoto
  Markuss Betšarts

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 22 sportisti no 12 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Snovbords 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Rampa sievietēm
Rubiju madara

Rubiju madara (Galium rubioides) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā sastopama Dienvideiropā un Rietumeiropā, kā arī dažviet Āzijā. Ziemeļeiropā, tostarp Latvijā, šī ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu sugu.

Morfoloģija 
Rubiju madara ir daudzgadīgs, 40—90 cm garš lakstaugs ar stāvu, stingru, raupju stublāju.

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 4. Lapām ir trīs saskatāmas dzīslas, lapu forma ir plati lancetiska, tās ir aptuveni 3—7 cm garas un 1—2 cm platas. Lapu mala ir gluda un raupja, gals strups.

Ziedi ir izvietoti blīvā, daudzziedainā ziedkopā stublāja vai augšējo zaru galā. Ziedkāts ir mazliet garāks nekā vainags. Ziedi ir balti vai zaļganbalti, to vainaglapu platums ap 0,3—0,4 cm. Auglis ir kails, sīkrievains riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied jūlijā, augustā.

No citām Latvijā sastopamajām madaru sugām var atšķirt pēc masīvā stublāja un platajām lapām.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Branislavs Konrāds

Branislavs Konrāds (, dzimis ) ir Slovākijas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2015. gada Konrāds spēlē Čehijas Ekstralīgas komandā HC Olomouc.

Iepriekš spēlējis Slovākijas Ekstralīgas komandā HK Nitra, Bratislavas "Slovan" un HC Dukla Trenčín, Baltkrievijas Ekstralīgas komandā Žlobinas "Metallurg" un Čehijas Ekstralīgas komandā HC Oceláři Třinec.

Slovākijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trīs Pasaules čempionātos, kā arī 2018. un 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Nitras apgabalā dzimušie
Slovākijas hokejisti
Bratislavas "Slovan" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Trejdaļu madara

Trejdaļu madara (Galium trifidum) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā sastopama ziemeļu reģionos, kā arī kalnainos apvidos polam tuvumā. Latvijā tā ir reti sastopama, ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

Morfoloģija 
Trejdaļu madara ir daudzgadīgs, 8-25 cm garš lakstaugs ar tievu, raupju, pacilu vai stāvu, zarojošu stublāju.

Lapas uz stublāja ir izvietotas neīstā mieturī pa 4. Tās ir šauri lancetiskas, 0.4-1.2 cm garas un 0.1-0.3 cm platas. Lapas ir šaurākas pie to pamata, gals ir strups, lapas plātnes mala un vidusdzīsla ir raupja.

Ziedi ir izvietoti pa 2 vai 3 lapu žāklēs. Ziedu vainags ir balts, trīsdaļīgs ar raupju ziedkātu, ziedam ir trīs putekšņlapas un putekšnīcas ir dzeltenas. Pēc noziedēšanas augļa kāts noliecas uz leju. Augļa skaldeņi (riekstiņi) ir kaili. Zied jūnijā un jūlijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — kombinācija vīriešiem

Kombinācija vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē (nobrauciens) un Ledus upes slēpošanas trasē (slaloms) Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 27 sportisti no 17 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu izcīnīja Austrijas sportists Johanness Štrolcs (finiša rezultāts — 2:31.43), sudraba medaļu ieguva Norvēģijas sportists Aleksandrs Omonts Kilde (finiša rezultāts — 2:32.02), bet bronzas medaļu ieguva Kanādas sportists Džeimss Krofords (finiša rezultāts — 2:32.11). Štrolcam un Kraufordam šīs bija pirmās olimpiskās medaļas.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 10. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 10:30 (nobrauciens) un 14:15 (slaloms) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sieviešu sloupstaila sacensībās startēja 27 sportisti no 17 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

kombinācija vīriešiem
Kals Pītersens

Kalvins Luiss Pītersens (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2018. gada Pītersens pārstāv NHL komandu Losandželosas "Kings". 2013. gada NHL draftā Pītersenu ar kopējo 129. numuru piektajā kārtā izvēlējās Bufalo "Sabres".

Losandželosas "Kings" sastāvā debitējis NHL .

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — supergigants sievietēm

Supergigants sievietēm bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Akmens slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā 2022. gada 11. februārī. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 44 sportisti no 24 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Šveices sportiste Lara Guta-Behrami (finiša laiks — 1:13.51), sudraba medaļu ieguva Austrijas sportiste Mirjama Puhnere (finiša laiks — 1:13.73), bet bronzas medaļu ieguva arī Šveices sportiste Mišele Gisina (finiša laiks — 1:13.81). Gūtai-Behrami šī bija pirmā olimpiskā zelta medaļa, bet Puhnere ieguva savu pirmo olimpisko medaļu.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 11. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 11:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sacensībās startēja 44 sportisti no 24 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

supergigants sievietēm
Organoleptika

Organoleptika (no sengrieķu ὄργανον — 'rīks', ληπτικός — 'uzņemošs, uzsūcošs'), arī organoleptiskā metode, organoleptiskā analīze ir objektu īpašību noteikšana, izmantojot maņu orgānus.

Lai gan organoleptiski var veikt tikai kvalitatīvu jeb subjektīvu novērtēšanu (ar maņu orgāniem nevar iegūt kvantitatīvu jeb skaitlisku informāciju), tieši šī metode ir nozīmīgākā atsevišķās jomās, piemēram, gastronomijā, kur ar cilvēka maņām tiek raksturoti pārtikas produkti: tējas garša, konjaka smarža, vīna krāsa, siera cietība un tamlīdzīgi. Organoleptiskā analīze ir noteicošā arī tiesībsargājošo iestāžu darbībā, nosakot fiziska nozieguma smaguma pakāpi, vai apdrošināšanas uzņēmumu darbā, nosakot radušos zaudējumu apmēru.
Maņas
Maņu orgānu sistēma
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — slaloms sievietēm

Slaloms vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Ledus upes slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 9. februārī. Sacensībās kopā startēja 88 sportisti no 51 valsts.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Slovākijas sportiste Petra Vlhova (finiša rezultāts — 1:44.98), sudraba medaļu ieguva Austrijas sportiste Katarīna Līnsbergere (finiša rezultāts — 1:45.06), bet bronzas medaļu ieguva Šveices sportiste Vendija Holdenere (finiša rezultāts — 1:45.10).

Sacensībās startēja arī Latvijas sportiste Liene Bondare. Pirmajā braucienā viņa ieguva 48. vietu (rezultāts — 1:00.45), taču otrajā braucienā kļūdījās un nefinišēja.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
Sportistiem bija jāveic divi braucini. Finiša laiks tika aprēķināts ņemot vērā abu braucienu kopējo laiku.

 Datums — 2022. gada 9. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 10:15 (1. brauciens) un 13:45 (2. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sacensībās startēja 88 sportisti no 51 valsts.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

slaloms sievietēm
Upmalas madara

Upmalas madara (Galium rivale) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā sastopama Eiropas austrumos, tostarp nereti sastopama Latvijā, un Rietumāzijā. Šī madara aug upju un ezeru mitros krastos un palienes krūmājos.

Morfoloģija 
Upmalas madara ir daudzgadīgs, 50-100 cm garš lakstaugs ar pacilu, četršķautņainu un izteikti zarojošu stublāju.

Lapas ir izvietotas neīstos mieturos pa 8, tās ir šauri lancetiskas vai lineāras, aptuveni 1,5-3,5 cm garas un 0,2-0,4 cm platas. Lapas plātnes virspuse ir spīdīga, tās mala ir ar asiem dzelonīšiem un lapas gals ir dzeloņsmails.

Ziedi ir skarveidīgā ziedkopā. Zieda vainags ir dzeltenbalts un dalīts 4 daļās. Vainaga stobriņš ir īsāks nekā apmale. Auglis ir kails, aptuveni 0,12-0,15 cm liels divu skaldeņu (riekstiņu) kopauglis. Zied no jūnija līdz septembrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — akrobātika jauktajām komandām

Akrobātika jauktajām komandām bija viena no 13 disciplīnām frīstaila slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Gentinas sniega parkā, Džandzjakou, 2022. gada 10. februārī. Sacensībās startēja 6 frīstaila komandas (18 sportisti) no 6 valstīm. Vienu frīstaila komandu veidoja trīs frīstaila slēpotāji. Šī bija pirmā reize, kad šī disciplīna bija iekļauta olimpisko spēļu programmā. 

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja ASV frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 338.34 punkti) — Ešlija Kaldvella, Kristofers Liliss, Džastins Šēnefelds. Sudraba medaļu ieguva Ķīnas frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 324.22 punkti) — Mentao Sju, Czuņjans Czia un Guanpu Ci. Savukārt bronzas medaļu ieguva Kanādas frīstaila slēpotāju komanda (fināla rezultāts — 290.98) — Meriona Teno, Miha Fontēns  un Luīss Ērvings.

Kvalifikācija sacensībām 
 

Kopā sacensībām kvalificējās līdz 8 komandām. Sacensībās varēja startēt jebkura valsts, kas frīstaila slēpošanā bija pārstāvēta vismaz ar trīs sportistiem (kurā ir vismaz viens vīrietis un viena sieviete).

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
Pirmajā finālā startēja visas sešas komandas. Otrajā finālā startēja četras labākās komandas. 

 Datums — 2022. gada 10. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 19:00 (1. fināls) 19:50 (2. fināls) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce — 
 Atsauce —

Sacensību tiesneši 

  Kirils Kručoks
  Sāra Simsone
  Jončuns Tao
  Džovanni Leoni
  Anatolijs Jahejevs

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās piedalījās 18 sportisti (6 komandas) no 6 valstīm. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Frīstaila slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Akrobātika, jaukti
Pagarinātā madara

Pagarinātā madara (Galium elongatum) ir augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Vidusjūras apvidū, centrālajā un atlantiskajā Eiropā, kā arī Latvijā.

Daži autori to aplūko kā purva madaras pasugu Galium palustre ssp. elongatum (C.Presl) Lange.

Morfoloģija 
Pagarinātā madara ir daudzgadīgs, 30-80 cm garš lakstaugs ar pacilu vai stāvu, zarojošu stublāju. Augam uz stublāja šķautnēm un lapu malām ir sīki dzeloņi. 

Lapas ir izvietotas neīstā mieturī pa 4, tās ir lancetiskas, 2-4 cm garas un 0,3-0,5 cm platas ar strupu galu. 

Ziedkopas ir diezgan blīvas, stublāja un zaru galā. Vainags ir četrdaļīgs, balts, ziedkāts ir kails un gluds. Auglis ir kails riekstiņš divu riekstiņu skaldauglī. Zied no jūnija līdz septembrim.

Atsauces 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Braiens Boils

Braiens Pols Boils (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Boils pārstāv NHL komandu Pitsburgas "Penguins". 2003. gada NHL draftā Boilu ar kopējo 26. numuru pirmajā kārtā izvēlējas Losandželosas "Kings".

Iepriekš Boils ir spēlējis Losandželosas "Kings", Ņujorkas "Rangers", Tampabejas "Lightning", Toronto "Maple Leafs", Ņūdžersijas "Devils", Našvilas "Predators" un Floridas "Panthers".

ASV hokeja izlases sastāvā piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis trešo vietu.

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Tampabejas "Lightning" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Našvilas "Predators" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Masačūsetsā dzimušie
Dārsijs Kempers

Dārsijs Kempers (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Kopš 2022. gada Kempers pārstāv NHL komandu Vašingtonas "Capitals". 2009. gada NHL draftā Kemperu ar kopējo 161. numuru sestajā kārtā izvēlējās Minesotas "Wild".

2012–13. gada sezonā debitējis Minesotas "Wild" komandā. Vēlāk spēlējis Losandželosas "Kings" un Arizonas "Coyotes". Piedalījies 2020. gada NHL Zvaigžņu spēlē. 2021. gadā Kempers tika aizmainīts uz Kolorādo "Avalanche" un ar komandu 2022. gadā izcīnīja Stenlija kausu.

2022. gada 13. jūnijā Kempers parakstīja 5. gadu ($ 26,25 miljoni) vērtu līgumu ar Vašingtonas "Capitals" komandu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2018. un 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis pirmo vietu.

Ārējās saites

Atsauces 

1990. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Minesotas "Wild" spēlētāji
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Mario Ferrāro

Mario Ferrāro (, dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2019. gada Ferrāro pārstāv NHL komandu Sanhosē "Sharks". 2017. gada NHL draftā Ferraro ar kopējo 49. numuru otrajā kārtā izvēlējās Sanhosē "Sharks".

NHL debitējis 2019—20. gada sezonā.

Kanādas hokeja izlases sastāva piedalījies 2021. gada Pasaules čempionātā, kur ieguvis pirmo vietu.

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Sanhosē "Sharks" spēlētāji
Lionas līcis

Lionas līcis (, ) ir Vidusjūras līcis Francijas dienvidos no Kreusa raga Katalonijā līdz Tulonai. Piekrastē raksturīgas lagūnas un sāļie purvi. Raksturīgs sezonāls mistrāla vējš. Līcī ietekošās upes - Oda, Rona.

Svarīgākā līča ostas pilsēta ir Marseļa. Līča zvejniecība balstās uz heka ieguvi.

Atsauces

Ārējās saites

Francijas līči
Kens Andrē Ūlimbs

Kens Andrē Ūlimbs (, dzimis ) ir Norvēģijas hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2021. gada Ūlimbs pārstāv Vācijas hokeja līgas komandā Švenningenes "Wild Wings". Viņš ir jaunākais brālis Norvēģijas hokejistam Matīsam Ūlimbam.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Norvēģijas hokeja līgas komandas Vålerenga Ishockey un Frisk Asker, Allsvenskan komandas Leksands IF un BIK Karlskoga, Vācijas hokeja līgas komandu Düsseldorfer EG un Zviedrijas hokeja līgas komandu Linköpings HC.

Norvēģijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 10 Pasaules čempionātos, kā arī 2014. un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Norvēģijas hokejisti
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Oslo dzimušie
Morics Zeiders

Morics Zeiders (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Zeiders pārstāv NHL komandu Detroitas "Red Wings". 2019. gada NHL draftā Zaideru ar 6. numuru pirmajā kārtā izvēlējās Detroitas "Red Wings".

Iepriekš spēlējis Vācijas komandā Manheimas "Adler", AHL komandā Grandrepidsas "Griffins" un Zviedrijas hokeja līgas komandā Rögle BK. 2019. gadā ar "Adler" komandu kļuvis par Vācijas hokeja līgas uzvarētāju.

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2019. un 2021. gada Pasaules čempionātā, kur viņš tika atzīts par čempionāta labāko aizsargu un tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Vācijas hokejisti
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Manheimas "Adler" spēlētāji
Vācijas hokeja līgas čempioni
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Reinzemē-Pfalcā dzimušie
Nokia Arēna

Nokia Arēna (arī Tamperes Klāja arēna; , ) ir daudzfunkcionāla sporta arēna Tamperē, Somijā. Nosaukta tās galvenā sponsora Nokia vardā.

Arēna tika atklāta 2021. gada decembrī. Sākotnēji tā tika būvēta gaidāmajam 2022. gada Pasaules čempionātam hokejā. Kopš 2021. gada decembra Nokia Arēna ir Tappara un Ilves komandu jaunā oficiālā mājas arēna.

Lapland Hotels blakus arēnai atvēra luksusa viesnīcu Lapland Hotels Arena 2021. gada 12. decembrī.

Skatīt arī 
 Hartwall Arena

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa /

Daudzfunkcionālās halles Somijā
Ledus halles Somijā
Bonifačo šaurums

Bonifačo šaurums (, , , ) ir 11 kilometrus plats jūras šaurums, kas savieno Tirēnu jūru austrumos ar Vidusjūras rietumdaļu rietumos un atdala Francijas Korsikas salu ziemeļos no Itālijas Sardīnijas salas dienvidos. Jūras šaurums pazīstams ar sarežģitajiem kuģošanas apstākļiem. Kopš 1993. gada, kad šaurumā avarēja tankkuģis, tiek ievērots īpašs režīms bīstamo kravu kuģu iziešanai caur šaurumu.

Ārējās saites

Francijas šaurumi
Maroni

Maroni () jeb Maroveine () ir 611 kilometrus gara upe Dienvidamerikā, Surinamas un Gviānas robežupe. 

Iztece no Tumukumakes grēdas Surinamas teritorijā. Pamatā tek ziemeļi - ziemeļaustrumu virzienā. Ietekot Atlantijas okeānā, veido estuāru. 30 kilometrus no grīvas atrodas ostas pilsētas Albina (kreisajā, Surinamas krastā) un Senlorāndimaroni (labajā, Gviānas krastā). Vidustecē - zelta ieguve. Kopš 1860. gada starp valstīm eksistē robežstrīds par upes augšteces rajona piederību Surinamai vai Gviānai.

Ārējās saites 

Francijas upes
Skropstainā krustmadara

Skropstainā krustmadara (Cruciata laevipes) ir a augu suga rubiju dzimtas krustmadaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas dienvidos, rietumos un vidusdaļā, kā arī Rietumāzijā. Ziemeļeiropā, tostarp, Latvijā, tā ir adventīva augu suga.

Morfoloģija 
Skropstainā krustmadara ir daudzgadīgs 15-50 cm garš  lakstaugs ar pacilu vai stāvs, vienkāršu vai pie pamata zarojošu četršķautņainu stublāju, kurš ir blīvi klāts ar atstāvošiem, stīviem matiņiem. 

Lapas ir eliptiskas vai plati lancetiskas, 0,8-2 cm garas un 0,3-0,8 cm platas, sēdošas mieturos pa 4. Lapas gals ir strups un mala skropstaina. Augļu laikā lapas noliecas uz leju.

Ziedi ir vairogos, kas sakārtoti mieturos lapu žāklēs. Ziedkopa īsāka nekā lapas. Vairogā ir 5-9 ziedi. Kauss neizveidots. Vainags četrdaļīgs, dzeltens, saaudzis. Ziedkopas vidējie ziedi ir divdzimumu, malējie - vīrišķie. Auglis ir kails, eliptisks riekstiņš (skaldauglī attīstīts tikai viens riekstiņš). Zied maijā un jūnijā.

Atsauces 

Krustmadaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Ojapoke

Ojapoke (, ) ir 403 kilometrus gara upe Dienvidamerikā, Gviānas un Brazīlijas štata Amapas robežupe. 

Iztece no Tumukumakes grēdas. Pamatā tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Atlantijas okeānā. Netālu no grīvas atrodas ostas pilsētas Senžorža (kreisajā, Gviānas krastā) un Ojapoke (labajā, Brazīlijas krastā). Šeit 2008. gadā tika atklāts Ojapokas tilts, kas savieno Gviānu un Brazīliju.

Ārējās saites 

Francijas upes
Kailā krustmadara

Kailā krustmadara (Cruciata glabra) ir a augu suga rubiju dzimtas krustmadaru ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Dienvideiropā un Centrāleiropā. Latvijā, tā ir ļoti reta adventīva augu suga, kura 20. gadsimta sākumā ir atrasta Rīgā. 

Ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

Morfoloģija 
Kailā krustmadara ir daudzgadīgs, 5-20 cm garš lakstaugs ar pacilu vai stāvu, vienkāršu kailu un četršķautņainu stublāju.  

Lapas ir eliptiskas vai plati lancetiskas, 0,8-2 cm garas un 0,3-0,8 cm platas, sēdošas mieturos pa 4. Lapas gals ir strups vai smails, mala skropstaina. Augļu laikā lapas noliecas uz leju.

Ziedi ir vairogos, kas sakārtoti mieturos lapu žāklēs. Ziedkopa ir īsāka nekā lapas. Parasti vairogā ir 3-5 ziedi. Kauss neizveidots. Zieda vainags ir četrdaļīgs, dzeltens un saaudzis. Ziedkopas vidējie ziedi ir divdzimumu, malējie - vīrišķie. Auglis ir kails, bumbierveidīgs, ap 0,2 cm garš riekstiņš skaldauglī.

Kailā krustmadara zied maijā un jūnijā.

Atsauces 

Krustmadaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Ēna (Uāzas pieteka)

Ēna () ir 355 kilometrus gara Uāzas labā krasta pieteka Francijas ziemeļos. 

Sākas Argonas augstienē. Augštecē tek uz ziemeļrietumiem, vidustecē pagriežas uz rietumiem. Ietek Uāzā pie Kompjeņas. Lielākā pieteka - Vela. Ardēnu kanāls savieno Ēnu ar Māsu. Upes krastos atrodas Sentmeneūla, Vuzjē, Retela, Suasona, Kompjeņa. 

57. gadā pirms mūsu ēras pie upes notika Aksonas kauja, kurā romieši Jūlija Cēzara vadībā sakāva Galbas komandētos belgus. Pirmā pasaules kara laikā upes apkaimē notika vairākas smagas kaujas - Pirmā Ēnas kauja (1914. gada septembrī), Otrā Ēnas kauja (1917. gada aprīlī/maijā) un Trešā Ēnas kauja (1918. gada maijā/jūnijā).

Ārējās saites 

Francijas upes
Uāzas pietekas
Tīruma šerardija

Tīruma šerardija (Sherardia arvensis) ir augu suga rubiju dzimtas monotipiskajā Šerardiju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Vidusjūras reģionā un kā sējuma nezāle ir plaši izplatījusies Eiropā un mērenā klimata joslā citos kontinentos. Latvijā tā ir atrasta pārsvarā Kurzemē un Rīgas apkaimē, taču tiek uzskatīta par izzudušu nezāli.

Morfoloģija 
Tīruma šerardija ir viengadīgs, 5-30 cm garš lakstaugs. Tā sakne ir vārpstveida. Stublājs ir gulošs vai pacils, ļoti zarains, sarmatains, raupjš un četršķautņains. 

Lapas uz stublāja ir izvietotas mieturos pa 4 (lapas augu augšpusē pa 6). Pēc formas lapas var būt sākot no otrādi olveidīgām līdz lāpstveidīgām vai lancetiskām. Tās ir aptuveni 1-2,5 cm garas un 0,3-0,8 cm platas. Lapas plātnes mala ir raupja, skarbmataina un gals ir dzeloņsmails.

Ziedi ir izvietoti galviņveida ķekaros, pie ziedkopas pamata ir saaugušas vīkala lapas. Kauss ir ļoti īss, sešzobains, saglabājas pie augļa. Kausa zobiņi ir smaili. Ziedu vainags ir gaiši violets, četrdaļīgs un piltuvveida. Zieda sobriņš ir garš, tālu pārsniedz kausu. Auglis ir divu riekstiņu skaldauglis.

Tīruma šerardija zied jūnijā un jūlijā.

Atsauces 

Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Konstantīns fon der Pālens

Konstanīns Johans Georgs fon der Pālens (, , 1861–1923) bija vācbaltu sabiedriskais darbinieks, Kurzemes guberņas muižnieks, Krievijas impērijas ierēdnis, hofmeistars, Viļņas gubernators, Senāta
loceklis. Rietumkrievijas kara politiskās padomes (Военно-политический совет для Западной России) priekšsēdētājs (1919).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1861. gada 26. martā (14. martā pēc VS) Pēterburgā grāfa Konstantīna fon der Pālena (1830-1912) un viņa sievas Helenas Šarlotes, dzimušas fon Tollas (1833—1910), ģimenē. 
Viņa tēvs bija Pleskavas gubernators (1864-1867), Krievijas tieslietu ministrs (1867-1878) un Valsts padomes loceklis (1878-1912).

Tēva ietekmē Konstantīns mācījās Ķeizariskajā tieslietu skolā (Императорское училище правоведения) un pēc mācību beigšanas 1882. gadā sāka strādāt Tieslietu ministrijā, no 1887. gada darbojās Kurzemes guberņas pārvaldē, 1889. gadā bija Kuldīgas apriņķa komisārs zemnieku jautājumos, tad goda miertiesnesis Kuldīgas-Ventspils tiesu apgabalā (1893) un Jelgavas tiesu apgabalā (1896).

Pēc Nikolaja II kļūšanas par ķeizaru viņš kļuva par Varšavas (1897), tad par Pleskavas (1900) vicegubernatoru,  , bet 1902. gadā par Viļņas gubernatoru. 1903. gadā uzrakstīja slepenu dienesta ziņojumu par ebreju stāvokli Nometinājuma joslā. 
1906. gadā Pālens kļuva par slepenpadomnieku un Krievijas valsts senatoru.
Senāta uzdevumā viņš 1908. gadā veica Krievijas Turkestānas revīziju.

Pēc tēva nāves 1912. gadā mantoja Lielauces muižu, Veczvārdes muižu un Ķeveles muižu.
Bermontiādes laikā 1919. gada 6. oktobrī viņu iecēla par Rietumkrievijas armijas civilpārvaldes (:ru:Совет Западной России) priekšsēdētāju, kurā līdzdarbojās arī viņa radinieks Vidzemes bruņniecības landmaršals un bijušais Apvienotās Baltijas hercogistes reģents Ādolfs Pilars fon Pilhavs, Ludvigs Knorings, lielrūpnieki Andrejs Rēmers (Römmer), Hermanis fon Bergs, krievu ģenerālis Vasīlijs Biskupskis un pulkvedis Pjotrs Durnovo. Padome plānoja pēc Krievijas impērijas atjaunošanas piešķirt neatkarību Polijai un Somijai, bet Baltijas provincēm piešķirt autonomiju, līdzīgu pirmskara Somijas lielhercogistes statusam.
1920. gada zemes reformas laikā zaudēja savus īpašumus Latvijā, dzīvoja Vācijā.

Miris 1923. gada 14. augustā Vernigerodē.

Atsauces 

1861. gadā dzimušie
1923. gadā mirušie
Vācbaltieši
Skeletons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sievietes

Sieviešu skeletons bija viena no 2 disciplīnām skeletonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Jandziņas bobsleja un kamaniņu trasē, Pekinā. 2022. gada 10. februārī tika aizvadīti pirmie divi braucieni, bet 11. februārī notika 3. un 4. brauciens. Olimpiskās medaļas tika pasniegtas saskaitot visu braucienu rezultātus. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 25 sportisti no 17 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Vācijas sportiste Hanna Neize (finiša rezultāts — 4:07.62), sudraba medaļu ieguva Austrālijas sportiste Žaklīna Narakota (finiša rezultāts — 4:08.24), bet bronzas medaļu ieguva Nīderlandes sportiste Kimberlija Bosa (finiša rezultāts — 4:08.46). Visām šīm sportistēm šī bija pirmā olimpiskā medaļa. Narakota un Bosas medaļas bija pirmās olimpiskās medaļas skeletonā savām valstīm. Kā arī Bosa bija pirmā sportiste, kas Nīderlandei izcīnīja olimpiskās medaļas "renes sporta veidos". Kopš 1948. gada pirmo reizi olimpisko medaļu sieviešu skeletonā neieguva neviena Lielbritānijas pārstāve.

Latviju šajās disciplīnā pārstāvēja Endija Tērauda. Viņa kopvērtējumā izcīnīja 20. vietu (finiša rezultāts — 4:11.57).

Kvalifikācija 
 

Sacensībām kopā varēja kvalificēties 25 sportisti, no vienas valsts ne vairāk kā trīs pārstāvji.

Sacensību kvotu sadale notika pamatojoties uz Pasaules ranga sarakstu 2022. gada 16. janvārī. Sportisti tika sarindori pēc viņu labākajiem septiņiem rezultātiem. Divas valstis varēja būt pārstāvētas ar trim sportistiem, četras valstis varēja būt pārstāvētas ar diviem sportistiem, bet 11 valstis varēja būt pārstāvētas ar vienu sportistu. Ķīnai kā spēļu rīkotājvalstij automātiski bija pieejama viena pārstāvja kvota. Lai piedalītos olimpiskajās spēlēs, sportistam bija jābūt TOP 55 sarakstā.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
Sportistiem bija jāveic četri braucieni. Ceturtajā braucienā startēja tikai 20 labākie kamaniņu braucēji. Finiša laiks sportistiem tika aprēķināts, saskaitot visu četru braucienu laikus kopā.

 Datums — 2022. gada 10. februāris (1. un 2. brauciens) un 11. februāris (3. un 4. brauciens)
 Sacensību sākuma laiks — 9:30 (1 brauciens), 11:00 (2. brauciens), 20:20 (3. brauciens) un 21:55 (4. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce (1. brauciens) — 
 Atsauce (2. brauciens) — 
 Atsauce (3. brauciens) — 
 Atsauce (4. brauciens) —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 25 sportisti no 17 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

Sievietes
Jānis Vierpe

Jānis Vierpe (1896—1959) bija Liepājas apriņķa izpildkomitejas priekšsēdētājs 1940. gados un Tautas Saeimas deputāts (1940).

Dzīvesgājums 
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Liepājā (pēc citiem datiem Pērkones pagastā). strādnieka Pētera Ludviga Vērpes un Zanes, dzimušas Peņķe, ģimenē Liepājā beidzis pamatskolu un apguvis elektromontiera amatu.

1915. gadā vāciešiem ieņemot Liepāju, Jānis Vierpe devies uz Petrogradu un turpinājis mācības amatnieku skolā. Tur mobilizēts un iedalīts sakarnieku daļā. Galīcijas frontē ievainots un 1918. g. beigās atgriezies Liepājā. Liepājas iestādes atkal mobilizēja, bet viņš dezertējis. Vēlāk piedalījies cīņās pret bermontiešiem un 1921. g. demobilizēts.

Pēc tam atgriezies Pērkones pagastā un nodzīvojis tur līdz 1926. g. Tad pārvācies uz Liepāju un strādājis ka elektromontieris. Kad sākusies lielā ekonomiskā krīze, atlaists no darba un atkal devies uz laukiem Pērkones pagastā. No 1932. gada Komunistiskajā partijā. Pērkones pagastā rosīgi nododas pagrīdes darbam, noorganizē partijas organizāciju.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā iecelts par Liepājas - Aizputes apriņķa vecāko, ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu no Kurzemes vēlēšanu apgabala. 1941. gada janvārī ievēlēts par Padomju Savienības Augstākās Padomes deputātu.

1941. gada jūnija pēdējās dienās evakuējies un kara gadus aizvadījis Kirgīzijā. Liepājas apriņķī atgriezies 1944. gada rudenī operatīvās grupas sastāvā.

1944. - 45. gados Jānis Vierpe atkal strādājis par Liepājas apriņķa izpildu komitejas priekšsēdētāju. Bijis Galvenās literatūras pārvaldes pilnvarotais Liepājas pilsētā un rajonā, Liepājas pilsētas padomes deputāts, Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas loceklis, ilgu laiku 27. tipogrāfijās partijas organizācijas sekretārs.

Miris 1959. gada 30. maijā Liepājā. Apglabāts Liepājas Centrālajā kapsētā.

Atsauces 

1896. gadā dzimušie
Tautas Saeimas deputāti
1959. gadā mirušie
Franks Mauers

Franks Mauers (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēle uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2015. gada Mauers pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Minhenes "Red Bull".

Iepriekš spēlējis Vācijas komandā Manheimas "Adler".

Vācijas hokeja izlases sastāvā piedalījies četros Pasaules čempionātos. Ieguvis sudraba medaļu 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Vācijas hokejisti
Manheimas "Adler" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — 4 x 10 kilometru stafete vīriešiem

4 x 10 kilometru stafete vīriešiem bija viena no 12 disciplīnām distanču slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou, Džandzjakou slēpošanas centrā 2022. gada 13. februārī. Tajā bija pārstāvēti 60 sportisti (15 komandas) no 15 valstīm. Vienu komandu veidoja četras slēpotāji. Katram no sportistiem bija jāveic 10 kilometru slēpojums.

Olimpisko zelta medaļa ieguva Krievijas Olimpiskā komitejas slēpotāju komanda Aleksejs Červotkins, Aleksandrs Boļšunovs, Deniss Spicovs un Sergejs Ustjugovs (finiša rezultāts — 1:54:50.7). Olimpisko sudraba medaļu Norvēģijas komanda Emīls Iversens, Pāls Goldbergs, Hanss Kristers Holunns un Juhanness Hesflots Klēbo (finiša rezultāts — 1:55:57.9). Savukārt bronzas medaļu Francijas komanda Rišārs Žuvē, Igo Lapalī, Klemāns Pariss un Moriss Manifikā (finiša rezultāts — 1:56:07.1).

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 13. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 15:30 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 60 sportisti (15 komandas) no 15 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Skatīt arī 
 Distanču slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs

Atsauces 

Stafete vīriešiem
Aleksandrs Mazjēcis

Aleksandrs Mazjēcis (1912—1972) bija Latvijas PSR Augstākās Padomes priekšsēdētājs (1947 - 1948)    un Tautas Saeimas deputāts (1940).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Tukumā, strādnieka Jāņa Mazjēča ģimenē. 1923. - 1928. gadā mācījies Tukuma pilsētas skolā. Pēc tam strādājis  virvju vīšanas darbnīcā, uz dzelzceļa, dažādos gadījuma darbos daudzos Tukuma uzņēmumos. Sākot ar 1930. gadu aktivi piedalījies pagrīdes revolucionāro grupu darbā, iestājies Komunistiskas jaunatnes savienībā. Trīs reizes arestēts un trīs reizes izcietis ieslodzījumu cietumā. 1933. gadā Aleksandrs Mazjēcis tiek uzņemts Latvijas Komunistiskās partijas biedru rindās, bet 1934. gada pavasarī viņš uzņēmies nelegālās partijas organizācijas vadību.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 25. jūnijā kluvis par Tukuma apriņķa komunistiskās partijas komitejas 1. sekretāru, ievēlēts par Tautas Saeimas deputātu no Zemgales vēlēšanu apgabala.

Otrā pasaules kara laikā atradies evakuācijā Krievijā - strādājis kolhozā Saratovas apgabalā, pēc tam nosūtīts uz padomju un partijas darbinieku kursiem Kirovā, pēc kuru beigšanas strādājis par Kaļiņinas apgabala partijas komitejas instruktoru. 1944. gadā viņš tika iedalīts Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas operatīvajā grupā, kura virzījās aiz uzbrūkošās Sarkanās armijas daļām, organizējot padomju varu Latvijā.

Pēc 1945. gada atsāk darbu kā Tukuma apriņķa komunistiskās partijas komitejas 1. sekretārs. 1947. gadā ievēlēts par Latvijas PSR Augstākās Padomes priekšsēdētāju (līdz 1948. gadam). 1949. gadā beidzis Republikānisko partijas skolu un strādājis gan Latvijas Komunistiskās partijas Centrālajā komitejā, gan Kandavas un Talsu rajonos partijas un padomju darbā. 1963. gada sākumā A. Mazjēcis atgriežas dzimtajā pusē un atsāk strādāt par Tukuma rajona izpildkomitejas priekšsēdētāja vietnieku, bet kopš 1968. gada ir personālais pensionārs un Tukuma pilsētas izpildkomitejas priekšsēdētājs. Latvijas KP Tukuma rajona komitejas loceklis.

Apbalvots ar diviem PSRS Darba Sarkanā Karoga ordeņiem un vairākām medaļām.

Miris 1972. gada 29. februārī Tukumā. Apglabāts Tukuma Meža kapos.

Atsauces 

1912. gadā dzimušie
Tautas Saeimas deputāti
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie latvieši
1972. gadā mirušie
Tomass Larkins

Tomass Larkins (, dzimis ) ir Itālijas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2017. gada Larkins pārstāv Vācijas hokeja līgas komandu Manheimas "Adler". 2009. gada NHL draftā Larkinu ar kopējo 137. numuru piektajā kārtā izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets". Larkins ir pirmais Itālijā augušais hokejists, kurš ir izvēlēts NHL draftā.

Savas karjeras sākumā spēlējis vairākās jauniešu komandās ASV. Trīs sezonas aizvadījis AHL komandā Springfīldas "Falcons". No 2015. gadam līdz 2017. gadam aizvadījis divas sezonas KHL komandā Zagrebas "Medveščak". 2017. gadā pievienojies Vācijas hokeja līgas komandai Manheimas "Adler".

Itālijas hokeja izlases sastāvā piedalījies trīs Pasaules čempionātos.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Itālijas hokejisti
Zagrebas "Medveščak" spēlētāji
Manheimas "Adler" spēlētāji
Vācijas hokeja līgas čempioni
Londonā dzimušie
Eat Your Salad

Eat Your Salad ir latviešu mūzikas grupas Citi Zēni dziesma, ar kuru viņi pārstāvēja Latviju 2022. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Turīnā, Itālijā. Dziesma ir ieturēta fanka un popmūzikas stilā. Dziesmas mūzikas autors ir grupas basists Roberts Memmēns, bet vārdu autori ir Jānis Pētersons, Dagnis Roziņš un Jānis Jačmenkins.

12. februārī tiešraidē par Latvijas Televīzijas dziesmu konkursa "Supernova 2022", Eat Your Salad ieņēma 1. vietu, ko piešķīra gan skatītāji, gan žūrija. Telefonbalsojumā grupa saņēma 50 566 balsu. 

Dziesma kļuvusi par hitu sociālajos tīklos. Pēc 2022. gada 14. februāra datiem vietnē "TikTok" vairāk nekā 40 miljoni klausījumu, "Spotify" — pāri 200 000, "YouTube" — pāri 300 000. Dziesmā runā par vegānisma un ekoloģiskā dzīvesveida pievilcību. Pirmajā pantā runa ir par ekoloģiskā dzīvesstila lietām, ko dara grupa. Otrais pants ir pilns ar daudzām seksuālām atsaucēm, kas runā par ekoloģisko sievieti, kas piesaista grupu. Dziesma apvieno sevī vēstījumus par vegānismu un par to, ka šis raksturojums ir seksuāli pievilcīgs.

Dziesma piesaistījusi uzmanību ar tās tekstu, jo par tās pirmo rindiņu “Instead of meat, I eat veggies & pussy” notiek diskusijas, vai šis teksts Eirovīzijas dziesmu konkursa kontekstā ir cenzējams vai nē. EBU noteikumu dēļ dziesmas tiešraides interpretācijā ir īss pārtraukums, kad tiek pieminēts vārds "pussy". Šo situāciju komentēja grupas pārstāvis Jānis Pētersons:

“Tāds arī bija mūsu mērķis!”, turpinot: “Ir jau forši turēties kaut kādos rāmjos, bet vislabākie panākumi ir tiem, kas pamēģina pabīdīt robežas, paskatīties, kas ir aiz tām. Protams, esam pārsteigti, ka tik īsā laikā esam aizgājuši tik tālu. Bet vislielākais prieks, ka komentāri un atsauksmes par jauno dziesmu lielākoties ir pozitīvas. Iespējams, esam šādi iekustinājuši pasaules interesi par mums. Tajā pašā laikā apzināmies, ka tas panākts ar interesantu veidu.”

Dziesma nekvalificējās finālam un pusfinālā ieguva 15. vietu ar 55 punktiem.

Atsauces 

2022. gada singli
Latvijas Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas
2022. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dziesmas
Kalnu slēpošana 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — milzu slaloms vīriešiem

Milzu slaloms vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām kalnu slēpošanā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Ledus upes slēpošanas trasē, Nacionālajā kalnu slēpošanas centrā, Pekinā, 2022. gada 13. februārī. Sacensībās kopā bija pārstāvēti 89 sportisti no 62 valstīm.

Olimpisko zelta medaļu ieguva Šveices sportists Marko Odermats (finiša laiks — 2:09.35), sudraba medaļu ieguva Slovēnijas sportists Žans Kraņecs (finiša laiks — 2:09.54), bet bronzas medaļu ieguva Francijas sportists Matjē Fevrs (finiša laiks — 2:10.69). Visi no šiem sportistiem ieguva savas pirmās olimpiskās medaļas. Slovēnis Žans Kraņecs bija pirmais, kurš Slovēnijai izcīnīja olimpisko medaļu šajā disciplīnā.

Šajā disciplīnā startēja arī Latvijas sportists Miks Zvejnieks. Viņš izcīnīja 26. vietu (finiša laiks — 1:09.59). Šis ir līdz šim Latvijas augstākais panākums šajā disciplīnā.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
Sportistiem bija jāveic divi braucini. Finiša laiks tika aprēķināts ņemot vērā abu braucienu kopējo laiku.

 Datums — 2022. gada 13. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 10:15 (1. brauciens) un 15:00 (2. brauciens) (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 
Sacensībās startēja 89 sportisti no 62 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

milzu slaloms vīriešiem
Džūbas Universitāte

Džūbas Universitāte () ir 1975. gadā dibināta publiska universitāte Dienvidsudānas galvaspilsētā Džūbā. Mācības notiek angliski. Otrā Sudānas pilsoņu kara laikā (1983 – 2005) tā tika pārcelta uz Hartūmu. Pēc tam, kad 2011. gadā Dienvidsudāna ieguva neatkarību, universitāte atgriezās Džūbā.

Ārējās saites

 

Universitātes Dienvidsudānā
Saltais purvs

Saltais purvs ir dabas liegums Jēkbapils novada Kalna un Leimaņu pagastos meža masīva centrā uz ziemeļiem no Zasas. 

Liegums izveidots, lai aizsargātu augsto un pārejas purvus. No ES Biotopu direktīvas šeit sastopami pārejas purvi un slīkšņas, purvaini meži un degradēti augstie purvi, kuros iespējama vai noris dabiskā atjaunošanās.

Ārējās saites 
Dabas aizsardzības pārvalde - "Saltais purvs"

Latvijas dabas liegumi
Kalna pagasts
Leimaņu pagasts
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sprints vīriešiem

Sprints vīriešiem bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou, 2022. gada 12. februārī. Tajās bija pārstāvēti 94 sportisti no 28 valstīm. Sportistiem bija jāveics 10 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Norvēģijas sportists Juhanness Tīngnēss Bē (finiša rezultāts — 24:00.4), sudraba medaļu ieguva Francijas sportists Kantēns Fijons Maijē (finiša rezultāts — 24:25.9), savukārt arī bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists Tarjeijs Bē (finiša rezultāts — 24:39.3).

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 12. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 94 sportisti no 28 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

sprints
Raiņa parks (Liepāja)

Raiņa parks ir ainavu parks Liepājā, kas atrodas starp Brīvības ielu un Zemnieku ielu. Tā platība ir 15,5 ha.

Vēsture 
Līdz 19. gadsimta 30. gadiem šajā vietā atradās purvaina pļava ar alkšņu mežiņu, tāpēc vietu sauca par Alkšņiem, Alkšnu birzi vai Alkšņu mežu. Līdz ar Liepājas - Grobiņas šosejas izbūvi 1841. gadā sākas teritorijas iekopšana, kā rezultātā tika nosusināta zeme, izveidota grāvju sistēma un iekārtoti celiņi. 1842. gadā otrpus jaunizveidotajai Liepājas - Grobiņas šosejai izbūvēja paviljonu, kas darbojās visu gadu, ar dārzu un telpām koncertiem. Ap 1848. gadu uz šejieni no vecākā pilsētas parka - Šmedema dārza - pārcēla Jāņu svinības ar tautiskām izdarībām un plašu uguņošanu. Šeit notika pūtēju orķestru koncerti, teatralizētie bērnu svētki, kā arī vingrotāju un svarcēlāju sacensības. Kad 1875. gadā tika uzbūvēta kūrmāja Jūrmalas parkā, parks zaudēja savu popularitāti. 19. gadsimta beigās parks tika saukts par Jaunliepājas parku un Raiņa parka nosaukumu tas ieguva tikai 1925. gadā. 20. gadsimta 30. gados parka stādījumus papildināja ar krūmu un koku grupām virsdārznieka A. Leimaņa vadībā.

Otrā pasaules kara laikā Raiņa parks saistīts ar pirmo nacistiskās Vācijas īstenoto ebreju slaktiņu Latvijas teritorijā. Nacistu karaspēks ieņēma Liepāju 1941. gada 29. jūnijā. Jau nākamo dienu laikā tika arestēti daudzi ebreji, no kuriem ap 300 kopā ar “padomju aktīvistiem” nošauti ap 3. vai 4. jūliju. Viņu līķi tika  izmesti grāvjos un pārklāti ar smiltīm, tomēr karstā laika dēļ nogalināto līķi sāka sadalīties, un nacisti nolēma viņus pārapbedīt. Visi upuri tika apglabāti Līvas kapsētā ebreju daļā, izņemot piecus latviešus, kas apglabāti Centrālajā kapsētā.  Slepkavības vietā Raiņa parkā padomju laikā uzstādīts piemineklis ar uzrakstu latviešu un krievu valodā.

1942. gada septembra vētrā parkā tika bojāti ap 120 koki, turklāt 90 ap 200 gadus veci koki izgāzti ar visām saknēm vai pārlauzti.

Parks 
Parkā aug bērzi, liepas, kastaņas, priedes, visvairāk ir melnalkšņu (vienam no tiem apkārtmērs ir 3,7 m, bet augstums - 22 m). Ziemeļos no Tirgus ielas ir izveidots lielais pastaigu loks, ko savieno celiņi visos virzienos. Parkā atrodas ainaviski izlocīts kanāls, bet parka dienvidu daļā dīķis ar saliņu. Gar Brīvības ielu parka vidusdaļā ir divi mākslīgi veidoti uzkalniņi, trešais - zālienā dienvidos no Tirgus ielas. Parkā izveidots arī bērnu rotaļu laukums un iežogots futbola laukums. No maģistrālajām ielām parku norobežo zirgkastaņu un melnalkšņu alejas

Atsauces 

Parki un dārzi Liepājā
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sprints sievietēm

Sprints sievietēm bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou, 2022. gada 11. februārī. Tajās bija pārstāvēti 89 sportisti no 29 valstīm. Sportistiem bija jāveic 7,5 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Norvēģijas sportiste Marte Olsbu-Reiselanne (finiša rezultāts — 20:44.3), sudraba medaļu ieguva Francijas sportiste Elvīra Ēberga (finiša rezultāts — 21:15.2), bet bronzas medaļu ieguva Itālijas sportiste Doroteja Vīrere (finiša rezultāts — 21:21.5).

Latviju šajās sacensībās pārstāvēja Baiba Bendika. Viņa izcīnīja 50. vietu ar finiša laiku 23:20.7, pieļaujot trīs kļūdas.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 11. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 17:00 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 89 sportisti no 29 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

sprints
Biatlons 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — iedzīšana sievietēm

Iedzīšana sievietēm bija viena no 11 disciplīnām biatlonā 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs. Sacensības notika Džandzjakou biatlona centrā, Džandzjakou, 2022. gada 12. februārī. Tajās bija pārstāvēti 60 sportisti no 22 valstīm. Sportistiem bija jāveic 10 kilometru slēpojums ar šaušanu.

Olimpisko zelta medaļu šajā disciplīnā ieguva Norvēģijas sportiste Marte Olsbu-Reiselanne (finiša rezultāts — 34:46.9), sudraba medaļu izcīnīja Zviedrijas sportiste Elvīra Ēberga (finiša rezultāts — 36:23.4), savukārt arī bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportiste Tīrila Ekhofa (finiša rezultāts — 36:35.6).

Latviju šajā disciplīnā pārstāvēja Baiba Bendika. Viņa izcīnīja 48. vietu ar finiša rezultātu 41:11.9, pieļaujot sešas kļūdas.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti 
 Datums — 2022. gada 13. februāris
 Sacensību sākuma laiks — 18:45 (pēc Ķīnas laika UTC+8)
 Atsauce —

Pārstāvētās valstis un sportisti 
 

Sacensībās startēja 60 sportisti no 25 valstīm.

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces 

iedzīšana