joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Smagi iemīlējies

"Smagi iemīlējies" () ir 2001. gada ASV romantiska komēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir Pīters Farelijs un Bobijs Farelijs. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Džeks Bleks, Džeisons Aleksandrs, Tonijs Robinss un Brūss Makdžills. Filmas pirmizrāde notika .

Kāds vīrietis iemīlas 300 mārciņas smagā sievietē viņas iekšējā skaistuma dēļ.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Iemīlējies Šekspīrs

"Iemīlējies Šekspīrs" () ir 1998. gada ASV romantiska vēsturiska drāma, kuras režisors ir Džons Madens. Galvenās lomas atveido Gvineta Paltrova, Džozefs Fainss, Džefrijs Rašs, Kolins Fērts, Bens Afleks un Džūdija Denča. Filmas pirmizrāde notika . Filma ieguva septiņas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, tai skaitā nominācijās par labāko filmu, labāko aktrisi un labāko aktrisi otrā plāna lomā.

Filmas centrā ir jaunais Šekspīrs, kurš, nonācis ideju un naudas trūkumā, satiek savu ideālo sievieti, kura iedvesmo Šekspīru uzrakstīt vienu no viņa slavenākajām lugām — "Romeo un Džuljeta".

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV filmas
Drāmas
Kinokomēdijas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
BAFTA kino balvas ieguvēji (filmas)
Jāns Korts

Jāns Korts (; dzimis  Eksi pagastā, Tartu apriņķī, miris , Maskavā, PSRS), bija igauņu tēlnieks, gleznotājs un keramiķis, viens no 20. gadsimta nacionālās igauņu mākslas skolas dibinātājiem.

Biogrāfija 
No 1896. līdz 1900. gadam Jāns Korts mācījās Tartu ģimnāzijā, 1901. gadā Vācijas Amatnieku biedrības kursos.

No 1902. līdz 1905. gadam viņš studēja Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā Sanktpēterburgā, bet bija spiests to pamest, jo piedalījās 1905. gada revolucionārajos notikumos.

No 1905. līdz 1908. gadam viņš mācījās Parīzē, kur studēja tēlniecību Parīzes Tēlotājas mākslas skolā (École des Beaux-Arts) un vairākās privātās darbnīcās. Parīzē dzīvoja līdz 1915. gadam.

No 1915. līdz 1916. gadam Jāns Korts strādāja Maskavā, bet 1916. gadā pārcēlās uz Tartu, kur kopā ar Konradu Megi, Nikolaju Trīku un Kristjanu Raudu aktīvi iesaistījās vietējā mākslinieciskajā dzīvē. Viņš dzīvoja Lai ielā 35 (ēku, kurā viņš mitinājās, rotā bareljefs).

No 1923. gada viņš dzīvoja un strādāja Tallinā, starp tā laika zināmākajiem darbiem ir skulpturālie gaismekļi pie administratīvās ēkas Tallinas Brīvības laukumā (Vabaduse väljak; tagad tur atrodas Tallinas pašvaldība), stirnas skulptūra Tallinas Kazu dārzā (Kitseaed, 1930).

No 1934. gada Jāns Korts strādāja PSRS, kur pārcēlās ar visu ģimeni. Bija Gžeļas keramikas rūpnīcas tehniskais direktors.

Jāns Korts nomira 51 gada vecumā 1935. gada 14. oktobrī Maskavā no pneimonijas. Apbedīts Tallinā Rahumē kapsētā. Māksliniekam par godu viņa vārdā nosauktas ielas Tartu un Tallinā.

Agrīnajā daiļrades periodā vērojama simbolisma ietekme. 1910. - 1920. gados viņš radījis vairākus portretus un tipoloģiskus igauņu zemnieku attēlojumus. 

Viņš ir autors obeliskam uz Jūlija Kuperjanova kapa (1925., Tartu Rādi kapsēta).

1923. gadā Raplā tika uzstādīts Pirmajā pasaules karā un Igaunijas brīvības cīņās kritušo Raplas novada iedzīvotāju piemiņai veltīts Jāna Korta veidots piemineklis no Sāremā dolomīta, diemžēl tas nav saglabājies. 

Jāna Korta darbi, tostarp bērnu galvu attēlojumi atrodas daudzos Igaunijas muzejos. Korta daiļradē centrālo vietu ieņem igauņu zemnieku portreti.

Kortam bija nozīmīga loma arī Igaunijas mākslinieciskās keramikas attīstībā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Mida tõi Koort meie skulptuuri? 

Igauņu mākslinieki
Relikviju mednieki

"Relikviju mednieki" () ir 2014. gada ASV un Vācijas kara filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Džordžs Klūnijs. Citas lomas filmā atveido Mets Deimons, Bills Marijs, Džons Gūdmans, Bobs Balabans, Hjū Bonevils un Keita Blanšeta. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filma balstīta uz patiesiem notikumiem. Otrā pasaules kara laikā militāristu komandai dots uzdevums izglābt Eiropā nozagtās mākslas vērtības no Nacistiskās Vācijas slēptuvēm un nodot atpakaļ to īpašniekiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
ASV filmas
Vācijas filmas
Drāmas
Rītdienas zeme

"Rītdienas zeme" () ir 2015. gada ASV zinātniskās fantastikas piedzīvojumu filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Breds Bērds. Galvenās lomas filmā atveido Džordžs Klūnijs, Rafija Kesidija, Brita Robertsone, Hjū Lorijs, Tims MakGro, Ketrīna Hāna un Kīgans-Maikls Kījs. Filmas pirmizrāde notika  Disnejlendā.

Jauna meitene ar lielu zinātnisko ziņkāri un puisis, kurš agrāk bija ģēnijs-izgudrotājs, dodas kopīgā misijā, lai atklātu kādas zemes, kura atrodas kaut kur laikā un vietā, noslēpumus.

Atsauces

Ārējās saites 

2015. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Piedzīvojumu filmas
Aleksa Gulbe

Aleksa Gulbe (dzimusi  Rīgā) ir latviešu basketboliste, spēlē spēka uzbrucējas un centra pozīcijā. Bijusi visu vecumu Latvijas jaunatnes basketbola izlašu dalībniece, pārstāv Latvijas sieviešu izlasi. 2022. gadā pārstāv Spānijas klubu Salamankas "Perfumerias Avenida". Iepriekš četras sezonas spēlēja NCAA Indiānas Universitātes komandā "Hoosiers".

A. Gulbe ir dzimusi basketbolistu ģimenē. Viņas tēvs Mareks Bajārs ir bijis basketbolists un treneris, māte Zanda Gulbe arī spēlējusi basketbolu augstākajā līmenī, pārstāvot arī TTT.

Karjera 
Trenējusies "Rīdzenes" sporta skolā pie trenera Aināra Čukstes. No 2015. gada vairākas sezonas pavadījusi Itālijā, trenējoties un spēlējot junioru līmenī Ankonas un Venēcijas klubos. Pēc atgriešanās Latvijā 2018. gadā pārstāvēja Rīgas TTT, kļūstot par Latvijas čempioni.

Kopš 2018. gada vasaras spēlēja NCAA komandā Indiānas Universitātes "Hoosiers" ASV. 2021. gada "Marta trakumā" komanda sasniedza NCAA čempionāta ceturtdaļfinālu (Elite Eight), kas bija izcilākais sasniegums universitātes vēsturē. A. Gulbe visās spēlēs devās laukumā komandas starta pieciniekā. 2022. gada NCAA sezonas noslēgumā "Hoosiers" finišēja par pakāpi zemāk nekā iepriekšējā sezonā, nokļūstot līdz trešajai kārtai (Sweet Sixteen), kur ar rezultātu 58:75 piekāpās Konektikutas Universitātes “Haskies”. Drīz pēc tam tika paziņots, ka A. Gulbe ir pieteikusies 2022. gada WNBA draftam, tomēr draftā viņa netika izvēlēta.

2022. gada maijā noslēdza ar Eirolīgas pusfinālisti Spānijas klubu Salamankas "Perfumerias Avenida".

Spēlējusi Latvijas U-16, U-18 un U-20 izlasēs Eiropas čempionātos, Latvijas U-17 izlasē pasaules čempionātā 2016. gadā. Kopā jaunatnes izlasēs aizvadījusi 80 oficiālas spēles un guvusi 744 punktus. Pārstāv Latvijas sieviešu izlasi.

Atsauces

Ārējās saites 

 Cilvēkstāsts — Aleksa Gulbe Youtube

2000. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Basketbola uzbrucēji
Basketbola centri
Dzalbovka

Dzalbovka (arī Dzalbauka, Dzalbouka) ir upe, kas novada Lielā Solkas ezera ūdeņus uz Jašas upi. Atrodas Preiļu novadā.

Iztece - Lielā Solkas ezera rietumu krastā pie Solkas kapiem. Tek rietumu virzienā. Vidustecē caurtek Dzalbu ezeram. Ietek Jašā pie Aningofas. Auģstecē upi šķērso valsts autoceļš V749 (Aglonas stacija – Aizkalne – Babri).

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Preiļu novada upes
Aizkalnes pagasts
Jašas pietekas
Riebiņu novada upes
Jaša

Jaša (arī Jašupe, Jāša, Joša, )  ir upe, kas novada Jašas ezera ūdeņus uz Dubna upi. Atrodas Preiļu un Augšdaugavos novados.

Iztece - no Jašas ezera rietumu krasta. Augštecē tek rietumu virzienā, pie Otrajiem Vucāniem pagriežoties uz dienvidiem-dienvidrietumiem. Lielākās pietekas - Dzalbovka, Gubaika, Neica, Rūbežneica, Veirūgne. Pie Pelēčiem izveidots Pelēču HES. Ietek Dubnā pie Nīdermuižas. Jašu šķērso valsts autoceļi P62 (Krāslava — Preiļi — Madona (Madonas apvedceļš)), V747 (Pelēči – Ārdava), P58 (Viļāni — Preiļi — Špoģi). Tās krastos atrodas Kastīre, Pastari, Kažemāki, Otrie Vucāni, Mazie Šņepsti, Pirmie Zīmeļi, Aizkalne, Aizkalnieši, Antāni, Jegoriški, Grociškas, Pelēči, Nīdermuiža. Augšpus Pelēčiem izveidots dabas liegums "Jaša".

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Dubnas pietekas
Augšdaugavas novada upes
Preiļu novada upes
Aizkalnes pagasts

Daugavpils novada upes
Riebiņu novada upes
1939. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

1939. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā notika aprīļa beigās Norvēģijas galvaspilsētā Oslo. Sacensības norisinājās tikai grieķu-romiešu cīņā.

No Latvijas cīkstoņiem čempionātā piedalījās pussmagajā svarā Edvīns Bietags — 4. vieta, vidējā svarā Georgs Ozoliņš — 7. vieta un spalvas svarā Krišjānis Kundziņš, kas pēc zaudējumiem iepriekšējā čempionāta sudraba medaļas ieguvējam Ēgonam Svensonam un zelta medaļas ieguvējam Kustā Pihlajameki, tālākām cīņām nekvalificējās.

Grieķu-romiešu cīņa

Medaļu sadalījums starp valstīm

Medaļu ieguvēji

Atsauces

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database
 FILA Wrestling Database

Eiropas čempionāts cīņas sportā
Sports Norvēģijā
Neica

Neica ir Jašas labā krasta pieteka Preiļu novadā.

Iztece — no daļēji izzudušā Esereita ezera dienvidu krasta. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Jašā pie Kažemākiem. Vidustecē Neicu šķērso valsts autoceļš P62 (Krāslava — Preiļi — Madona (Madonas apvedceļš)). Lejtecē tā šķērso Polodnas purvu. Upes krastos atrodas Jaunmuiža un Šņepsti.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Preiļu novada upes
Aizkalnes pagasts
Jašas pietekas
Riebiņu novada upes
Dan in Real Life

Dan in Real Life ir 2007. gada ASV komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Hedžss. Galvenās lomas atveido Elisona Pilla, Stīvs Karels, Žiljeta Binoša, Daiena Vesta, Džons Mahounijs un Deins Kuks. Filmas pirmizrāde notika .

Atraitnis uzzina, ka sieviete, kurā viņš iemīlējies, ir viņa brāļa draudzene.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Nevainīgs 40 gadu vecumā

"Nevainīgs 40 gadu vecumā" () ir 2005. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džads Apatovs. Galvenās lomas atveido Stīvs Karels, Katrīna Kīnere, Pols Rads, Sets Rogens, Elizabete Benksa, Leslija Manna un Džeina Linča. Filmas pirmizrāde notika  Losandželosā.

Introverts vīrietis, kurš 40 gadu vecumā vēl joprojām ir nevainīgs, satiek vientuļo māti.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
ASV erotiskās filmas
Visvarenais Evans

"Visvarenais Evans" () ir 2005. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir Toms Šeidieks. Galvenās lomas atveido Stīvs Karels, Morgans Frīmens, Lorēna Grehema, Džons Gūdmens, Džons Maikls Higinss, Džimijs Benets un Vanda Saiksa. Filmas pirmizrāde notika .

Dievs sazinās ar kongresmeni Evanu Baksteru un liek viņam izveidot šķirstu, gatavojoties lieliem plūdiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Relativity Media filmas
Vakariņas idiotiem

"Vakariņas idiotiem" () ir 2010. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir Džejs Roučs. Galvenās lomas atveido Stīvs Karels, Pols Rads, Džefs Danems, Brūss Grīnvuds un Rons Livingstons. Filmas pirmizrāde notika .

Analītiķis Tims Konrāds uzzina, ka viņš tiek aicināts uz vakariņām pie priekšniekiem, uz kurām līdzi jāved kāds viesis ar īpašu talantu.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Neprātīgais vakars

"Neprātīgais vakars" () ir 2010. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir Šons Levijs. Galvenās lomas atveido Stīvs Karels, Tīna Feja, Marks Volbergs, Bills Burs un Gela Gedota. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Precējies pāris, kura dzīvē iestājusies rutīna, vēlas sev uztaisīt krāšņu un romantisku vakaru, tomēr šis vakars izvēršas aizraujošs un bīstams.

Atsauces

Ārējās saites 

2010. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Rīgas 14. vidusskola

Rīgas 14. vidusskola bija Rīgas vakara vidusskola, kas atradās Margrietas ielā 4, Āgenskalna apkaimē. Skola īstenoja arī pamatizglītības un vispārējās vidējās izglītības programmas Iļģuciema cietumā Tvaikoņu ielā 3.  2013. gadā Iļģuciema cietumā uzsākta arī vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programmas īstenošana.

2022. gada februārī Rīgas dome nobalsoja par Rīgas 14. vidusskolas slēgšanu.

Vēsture 
Skola dibināta 1922. gadā kā Rīgas 1. papildus skola un tā bija pirmā vakarskola Pārdaugavā, kas sākotnēji atradās Mārupes ielā 16, vēlāk Dārtas ielā 41a, Liepu ielā 17, Mazajā Nometņu ielā 24. 1932. gadā skolu pārdēvēja par Rīgas pilsētas 3. vakara pamatskolu, 1933. gadā par Rīgas pilsētas 51. pieaugušo vidusskolu, bet 1946. gadā par Rīgas 51. strādnieku jaunatnes vakara vidusskolu, kas ilgāku laiku skola atradās Lavīzes ielā 2a. 1963. gadā skolu pārdēvēja par Rīgas 14. vakara (maiņu) vidusskolu un 1976. gadā tā pārcēlās uz 1937. gadā celto Rīgas pilsētas Emīla Dārziņa (35.) pamatskolas (vēlākās Rīgas 47. vidusskolas) ēku Margrietas ielā 4.

2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta pārdēvēt skolu par Rīgas 14. vidusskolu.

Izglītības programmas 
Pamatizglītības 2. posma (7.- 9. klase) programma (23011112), Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (31012012, 31011013),  Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011012), Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma (31012013).

Pamatizglītības otrā posma izglītības programmā 8. un 9. klasē  mācības notiek 5 dienas nedēļā: rīta un vakara maiņā. Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programmā rīta un vakara maiņā klātienē jāmācās 4 dienas nedēļā, bet neklātienē jāmācās 2 dienas nedēļā rīta un vakara maiņā. Izglītojamie, kuri ir vecāki par 18 gadiem un kuriem ir attaisnojoši apstākļi (īpaši darba apstākļi, mazi bērni līdz gada vecumam, veselības problēmas vai pagaidu darbs ārzemēs), neklātienes izglītības programmā var mācīties, izmantojot tālmācības metodi.

Ievērojami absolventi 
 Pēteris Krilovs, režisors
 Aloizs Vaznis, Latvijas Republikas Iekšlietu ministrs
 Uļjana Semjonova, basketboliste.

Ārējās saites 
 Pašnovērtējuma ziņojums 2017

Atsauces 

Vakara vidusskolas Rīgā
Karulas nacionālais parks

Karulas nacionālais parks atrodas Karulas augstienē, kas ir 5—8 km plata pakalnu drumlinu josla. Tie izveidojušies ledāju pārvietošanās laikā. Starp drumliniem izvietojušies purvi, purvaini meži un ezeri. Kopumā Karulas nacionālajā parkā ir 60 sekli un dūņaini ezeri, kas ir lieliska mājvieta daudziem augiem. Nacionālā parka augstākā virsotne ir Torņa kalns (Tornimägi) — 137 m virs jūras līmeņa.

Galerija

Atsauces

Ārējās saites 

Igaunijas nacionālie parki
Valgas apriņķis
Veru apriņķis
Rīgas 18. vidusskola

Rīgas 18. vidusskola ir Rīgas vakara vidusskola, kas atrodas Sīmaņa ielā 14, Sarkandaugavas apkaimē. 2022. gada februārī Rīgas dome nobalsoja par Rīgas 18. vidusskolas slēgšanu.

Vēsture 
Skola dibināta 1949. gadā kā Rīgas 18. strādnieku jaunatnes vidusskola 1898. gadā celtajā ēkā Sarkandaugavas ielā 24 (tagad tur darbojas BJC "Laimīte"). Īsu laiku tā atradās Rīgas 28. vidusskolas ēkā, bet 1952. gadā to pārcēla uz ēku Lēdurgas ielā 12 un nodeva Rīgas Elektrorūpnīcas pārziņā. 1963. gadā to pārdēvēja par Rīgas 18. vakara (maiņu) vidusskolu un 1970. gadā pārcēla uz agrākās rūpnīcas "Provodņiks" ēku Sīmaņa ielā 14/16. Pirms tam šajā ēkā 1950. gados atradās Rīgas 39. vidusskola, bet 1960. gados Rīgas 41. astoņgadīgā skola.

2019. gada 20. jūnijā Rīgas dome līdz ar vairāku citu skolu nosaukumu maiņu nolēma no 2019. gada 1. augusta pārdēvēt skolu par Rīgas 18. vidusskolu.

Izglītības programmas 
Pamatizglītības programma (21011112), Pamatizglītības mazākumtautību programma (21011122), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011012), Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011013).

Ievērojami absolventi 
 Modris Lujāns (1964), politiķis

Ārējās saites 
 Attīstības plāns 2016

Atsauces 

Vakara vidusskolas Rīgā
Sarkandaugava
Jaša (dabas liegums)

Jaša ir dabas liegums Preiļu novada Aizkalnes un Pelēču pagastos. Liegums izveidots ap Jašas upi augšpus Pelēčiem. Tā teritorijā atrodas divi mazie HES. 

Teritorija izveidota, lai saglabātu vienu no izcilām nogāžu un gravu mežu teritorijām Austrumlatvijā. Ir konstatēti vismaz 8 Eiropas un Latvijas nozīmes aizsargājamie biotopi, to starpā avoksnāji, avotu purvi, upju straujteces, akmeņu sakopojumi upē. Sastopamas vairāks aizsargājamās augu sugas – villainā gundega, spožais suņburkšķis, laksis u.c. Specifisks mikroklimats Jašas kanjonveidīgajā gravā (paaugstināts gaisa mitrums) nodrošina lielu epifītisko sūnu un gliemju daudzveidību.

Ārējās saites 
Dabas aizsardzības pārvalde

Aizkalnes pagasts
Pelēču pagasts
Latvijas dabas liegumi
Natura 2000
Jaša
Atslēga (filma)

"Atslēga" () ir 2005. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Aiens Softlijs. Galvenās lomas atveido Keita Hadsone, Džina Roulendsa, Džons Hērts, Džoja Braienta un Pīters Sarsgārds. Filmas pirmizrāde notika .

Veselības aprūpes māsa, kas strādā spocīgā Ņūorleānas plantācijas mājā, atrod sevi iepītu ar mājas tumšo pagātni saistītā noslēpumā.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
Tu, es un Duprī

"Tu, es un Duprī" () ir 2006. gada ASV komēdija, kuras režisori ir Entonijs Ruso un Džo Ruso. Galvenās lomas atveido Keita Hadsone, Ouens Vilsons, Mets Dilons, Sets Rogens un Amanda Detmera. Filmas pirmizrāde notika .

Līgavaiņa draugs Duprī izlemj padzīvot pie abiem jaunlaulātajiem.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Muļķu zelts

"Muļķu zelts" () ir 2008. gada ASV piedzīvojumu filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Endijs Tenants. Galvenās lomas atveido Keita Hadsone, Metjū Makonahijs, Donalds Saterlends, Jūens Bremners un Kevins Hārts. Filmas pirmizrāde notika .

Jauns pavediens par zaudētu bagātību atrašanās vietu atdzīvina precēta pāra piedzīvojumu sajūtu.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gada filmas
ASV filmas
Piedzīvojumu filmas
Deviņi (filma)

"Deviņi" () ir 2005. gada ASV un Itālijas romantiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir Robs Māršals. Galvenās lomas atveido Keita Hadsone, Denjels Dejs-Lūiss, Mariona Kotijāra, Penelope Krusa, Džūdija Denča, Fergie, Nikola Kidmena un Sofija Lorena. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Slavens kinorežisors Gvido Kontini cīnās, lai atrastu harmoniju savā profesionālajā un personiskajā dzīvē pēc tam, kad viņš iesaistījies dramatiskās attiecībās ar sievu, mīļāko, mūzu, mūzas pārstāvi un savu māti.

Atsauces

Ārējās saites 

2009. gada filmas
ASV romantikas filmas
Itālijas filmas
Drāmas
Relativity Media filmas
Romantikas filmas
Gandrīz slaveni

"Gandrīz slaveni" () ir 2000. gada ASV komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Kamerons Krovs. Galvenās lomas atveido Keita Hadsone, Billijs Krudups, Frānsisa Makdormanda, Džeisons Lī, Patriks Fudžits un Anna Pakina. Filmas pirmizrāde notika .

Vidusskolniekam tiek dota iespēja uzrakstīt stāstu "Rolling Stone" žurnālam par rokgrupu, kuru viņš pavada koncertturnejā.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Tommi Kiviste

Tommi Kiviste (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2018) Kiviste pārstāv KHL komandu Helsinku "Jokerit". Iepriekš Kiviste ir spēlejis AHL klubā Šarlotas "Checkers", Somijas hokeja līgas klubā Tamperes "Ilves" un KHL klubā Jekaterinburgas "Avtomobilist".

Somijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis trijos Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Jekaterinburgas "Avtomobilist" spēlētāji
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Sakari Manninens

Sakari Manninens (, dzimis ) ir somu hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2022) Manninens pārstāv KHL komandu Ufas "Salavat Julajev". Iepriekš Manninens ir spēlējis Helsinku "Jokerit", Somijas hokeja līgas klubos Oulu "Kärpät", Hemēnlinnas HPK, un Zviedrijas hokeja līgas klubā Örebro HK.

Somijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2018. gada Pasaules čempionātā un 2019. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Ufas "Salavat Julajev" spēlētāji
Oulu "Karpat" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Stilīgā māmiņa

"Stilīgā māmiņa" () ir 2004. gada ASV komēdija, kuras režisors ir Gerijs Māršals. Galvenās lomas atveido Keita Hadsone, Džoanna Kjūsaka, Helēna Mirena, Ebigeila Breslina un Haidena Panetjēra. Filmas pirmizrāde notika .

Helēna kļūst par māsas Lindsija trīs bērnu aizbildni pēc tam, kad Lindsija kopā ar savu vīru iet bojā autoavārijā.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Patriks Hāgers

Patriks Hāgers (, dzimis ) ir Vācijas hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcījā. Pašlaik (2022) Hāgers spēlē Vācijas hokeja līgas klubā Minhenes "Red Bull". Iepriekš Hāgers ir spēlējis Krēfeldes "Pinguine", ERC Ingolstadt un Ķelnes "Haie".

Vācijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis astoņos Pasaules čempionātos un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Vācijas hokejisti
Krēfeldes "Pinguine" spēlētāji
Štutgartē dzimušie
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Kā zaudēt puisi 10 dienās

"Kā zaudēt puisi 10 dienās" () ir 2003. gada ASV romantiska komēdija, kuras režisors ir Donalds Petrijs. Galvenās lomas atveido Keita Hadsone, Metjū Makonahijs, Ādams Goldbergs, Maikls Mišele un Šaloma Hārlova. Filmas pirmizrāde notika .

Bendžamins Barijs, reklāmas izpildītājs un siržu lauzējs, sader, ka desmit dienu laikā viņš liks sievietei sevī iemīlēties. Endija Andersone raksta sleju "Kā..." žurnālā "Composure", kurai tiek piešķirts rakstīts raksts "Kā zaudēt puisi 10 dienu laikā". Abi satiekas bārā neilgi pēc derībām.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Žairs Bolsonaru

Žairs Mesiass Bolsonaru (, , dzimis ) ir Brazīlijas virsnieks un politiķis, 38. Brazīlijas prezidents. Amatā stājās 2019. gada 1. janvārī. Ž. Bolonaru politiskie uzskati tiek raksturoti kā labēji, nacionālistiski, konservatīvi, ar izteiktu populismu un gatavību būtiski mīkstināt līdzšinējo valsts kursu vides aizsardzības jautājumos.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1955. gadā dzimušie
Sanpaulu štatā dzimušie
Brazīlijas prezidenti
Pašreizējie valstu vadītāji
Bīstamā prāta grēksūdzes

"Bīstamā prāta grēksūdzes" () ir 2002. gada ASV biogrāfiska spiegu komēdija, kuras režisors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir Džordžs Klūnijs. Citas lomas atveido Drū Berimora, Džūlija Robertsa un Sems Rokvels. Filmas pirmizrāde notika .

Filma ir balstīta uz Čaka Barija memuāriem, kuros viņš apgalvo, ka ir strādājis CIP.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Biogrāfiskas filmas
Eiropas ceļojums

"Eiropas ceļojums" () ir 2004. gada ASV piedzīvojumu komēdija, kuras režisors un scenārija autoriem ir Džefs Šafers. Galvenās lomas atveido Skots Mečlovics, Džeikobs Pitss, Mišela Trahtenberga un Treviss Vesters. Filmas pirmizrāde notika .

Vidusskolas absolvents, kuru pametusi draudzene, izdomā kopā ar draugiem doties ceļojumā pa Eiropu.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Piedzīvojumu filmas
Irina Krjukova

Irina Krjukova (; dzimusi kā Kuliša ()  Krasnojarskā) ir Krievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2001).

Biogrāfija 
1990. gadu vidū bijusi starp Krievijas vadošajām šahistēm. 1993. gadā Džakartā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 19. vietu. 1994. gadā izcīnījusi otro vietu Krievijas sieviešu šaha čempionātā aiz Jekaterinas Kovaļevskas. 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempionāta šahā sievietēm starpzonu turnīrā, kurā ieņēmusi 38. vietu. 

Pārstāvējusi Krievijas otro komandu Pasaules šaha olimpiādē:
 1994. gadā pie pirmā galdiņa 31. sieviešu šaha olimpiādē Maskavā (+5, =5, -2).

Par panākumiem turnīros FIDE 1993. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM), bet 2001. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. Saņēmusi arī FIDE starptautiskais arbitres (IA, 2011) un starptautiskais organizatores (IO, 2012) nosaukumus.

Pazīstama kā šaha trenere dažādās Maskavas un Maskavas apgabala šaha skolās, kurās nostrādājusi vairāk nekā 20 gadus.

Atsauces

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Krasnojarskas novadā dzimušie
Krievijas šahisti
PSRS šahisti
Georgs fon Engelharts

Georgs Reinholds Gustavs fon Engelharts (, ; dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis Krievijas impērijas valsts un pedagoģiskais darbinieks. Bija Carskoje Selo liceja direktors (no 1816. līdz 1823. gadam) t.i. laikā, kad liceju absolvēja Aleksandrs Puškins.

Skolā gāja privātā pansijā Sanktpēterburgā. No 16 gadu vecuma dienēja armijā. Strādāja pie Grigorija Potjomkina, vēlāk Platona Zubova kancelejā. No 1796. gada darbā arlietu kolēģijā. No 1801. gada valsts sekretāra palīgs Valsts padomē. 1811. gadā tika iecelts par Pēterburgas pedagoģijas institūta direktoru. No 1816. līdz 1823. gadam bija Carskoje Selo liceja direktors. Bija labi ieredzēts audzēkņu vidū, pēc mācībām ar viņiem satikās, tomēr Engelhartam neizveidojās kontakts ar slavenāko liceja audzēkni - Puškinu, kuru Engelharts uzskatīja par "vieglprātīgu" ().

Engelharts publicēja apcerējumus par ekonomiskiem un lauksaimniecības jautājumiem, kā arī publicēja Ferdinanda Vrangeļa ceļojuma pa Sibīriju piezīmes.

Atsauces

Ārējās saites 
Baltisches Biographisches Lexikon digital

1775. gadā dzimušie
1862. gadā mirušie
Rīgā dzimušie
Vācbaltieši
Ašķere

Ašķere  ir Daugavas labā krasta pieteka Aizkraukles novadā.

Iztece - no Aizpuru purva. Tek rietumu - dienvidrietumu virzienā. Ietek Daugavā pie Aizkraukles pilskalna. Ašķeri šķērso valsts autoceļš A6 (Rīga — Daugavpils — Krāslava — Baltkrievijas robeža (Pāternieki)). Iespējams, Aizkraukles pilskalna nosaukums cēlies no Ašķeres vārda.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Daugavas pietekas
Aizkraukles novada upes
Skrīveru pagasts
Aizkraukles pagasts
Mazā Atradze

Mazā Atradze (arī Purva grāvis)  ir Pērses labā krasta pieteka Aizkraukles novadā.

Iztece - no Aizkraukles purva dienvidu daļas. Tek austrumu virzienā. Ietek Pērsē pie Atradzes ciema. Mazo Atradzi šķērso dzelzceļa līnija dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Pērses pietekas
Aizkraukles novada upes
Aizkraukles pagasts
Kokneses pagasts
Brāļi Grimmi (filma)

"Brāļi Grimmi" () ir 2005. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Čehijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Terijs Giljams. Galvenās lomas atveido Hīts Ledžers, Mets Deimons, Pīters Stormars, Lena Hedija, Džonatans Praiss un Monika Belluči. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Filmā pasaku vācēji brāļi Grimmi (šeit Vils un Džeiks Grimmi) ir ceļojoši mākslinieki, kuri saskaras ar kādu īstu pasaku lāstu.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Čehijas filmas
Piedzīvojumu filmas
Terija Giljama filmas
Nulles teorēma (filma)

"Nulles teorēma" () ir 2014. gada Apvienotās Karalistes, Rumānijas un Francijas zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Terijs Giljams. Galvenās lomas atveido Kristofs Valcs, Melānija Tjerī, Deivids Tjūliss un Lūkass Hedžss. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Vadība ir uzticējusi ļoti talantīgam, bet introvertam datorspeciālistam pierādīt Nulles teorēmu: Visums beidzas kā nekas, padarot dzīvi bezjēdzīgu.

Atsauces

Ārējās saites 

2014. gada filmas
Rumānijas filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Francijas filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Terija Giljama filmas
Samazināšana

"Samazināšana" () ir 2017. gada ASV zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir Aleksandrs Peins. Galvenās lomas atveido Kristofs Valcs, Mets Deimons, Kristena Viga un Honga Čau. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Filmā kāds vīrietis saprot, viņam būtu labāka dzīve, ja viņš tiktu samazināts līdz piecu collu garumam, kas viņam ļautu dzīvot bagātībā.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Zinātniskās fantastikas filmas
Kinokomēdijas
Drāmas
Suburbikona

"Suburbikona" () ir 2017. gada ASV melnā komēdija, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir Džordžs Klūnijs. Galvenās lomas atveido Mets Deimons, Džūliana Mora, Noa Jupe un Oskars Īzāks. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

20. gadsimta 50. gados, kad kāda piepilsētas sabiedrība pašiznīcinās, mājas iebrukumam ir lielas sekas uz vienas šķietami normālas ģimenes dzīvi.

Atsauces

Ārējās saites 

2017. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Borna personības noslēpums

"Borna personības noslēpums" () ir 2002. gada ASV un Vācijas trilleris, kas balstīts uz Roberta Ludluma tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem ir Dags Limans. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons, Franka Potente, Kriss Kūpers, Klaivs Ouens un Braians Kokss. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir pirmā daļa "Džeisona Borna" filmu sērijā.

Džeisonu Bornu, kurš ir sašauts un cieš no amnēzijas, Vidusjūras ūdeņos pie Marseļas atrod un izglābj zvejnieki. Bornam ir jāizvairās no slepkavām, tajā pašā laikā cenšoties atgūt atmiņu.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gada filmas
ASV filmas
Vācijas filmas
Borna pārspēks

"Borna pārspēks" () ir 2004. gada ASV un Vācijas trilleris, kura režisors ir Pols Grīngrass. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons, Franka Potente, Džūlija Stailsa, Karls Urbanss, Braians Kokss, Džoana Allena un Gabriels Manns. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir otrā daļa "Džeisona Borna" filmu sērijā.

Džeisonam Bornam, kurš tiek vainots pie tā, ka CIP operācija ir izgāzusies, jāatsāk sava iepriekšējā dzīve kā apmācītam slepkavam.

Atsauces

Ārējās saites 

2004. gada filmas
ASV filmas
Vācijas filmas
Borna ultimāts

"Borna ultimāts" () ir 2007. gada ASV un Vācijas trilleris, kura režisors ir Pols Grīngrass. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons, Deivids Stratērns, Džūlija Stailsa, Skots Glens, Pedijs Konsadains, Edgars Ramirezs, Alberts Finijs un Džoana Allena. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā. Filma ir trešā daļa "Džeisona Borna" filmu sērijā.

Džeisons Borns novērš CIP amatpersonas un viņa pārstāvju jaunās slepkavību programmas palaišanu, tajā pašā laikā izmeklējot savu izcelsmi kā apmācītam slepkavam.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV filmas
Vācijas filmas
Džeisons Borns

"Džeisons Borns" () ir 2016. gada ASV trilleris, kura režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Pols Grīngrass. Galvenās lomas filmā atveido Mets Deimons, Tomijs Lī Džonss, Džūlija Stailsa, Alīsia Vīkandere, Vinsents Kasels un Rīzs Ahmeds. Filmas pirmizrāde notika  Londonā. Filma ir piektā daļa "Džeisona Borna" filmu sērijā.

CIA visbīstamākais bijušais operatīvais cilvēks tiek izvilināta no slēpņa, lai atklātu vairāk patiesības par savu pagātni.

Atsauces

Ārējās saites 

2016. gada filmas
ASV filmas
Olafs Gūtmanis

Olafs Gūtmanis (dzimis , miris ) bija latviešu dzejnieks, rakstnieks, tulkotājs un sabiedrisks darbinieks. Tulkojis no lietuviešu, vācu un krievu valodām.

Dzīvesgājums 
Olafs Gūtmanis dzimis Liepājā tiesas ierēdņa ģimenē. No 1934. gada mācījies Čakstes pamatskolā. 1941. gada 14. jūnija deportācijās O. Gūtmanis kopā ar vecākiem tika izsūtīts uz Krieviju. Viņa tēvs nonāca Vjatkas nometnē, bet Olafs ar māti apmetās Taimiras pussalā. Strādājis par zvejnieku, plostnieku un kurinātāju. Īsi pēc Otrā pasaules kara beigām, 1947. gadā, Gūtmaņu ģimene nelegāli atgriezās dzimtenē, bet jau 1950. gadā viņi tika izsūtīti vēlreiz.

Latvijā Olafs Gūtmanis agriezās 1956. gadā, 29 gadu vecumā, būdams otrās grupas invalīds. Slimojis ar malāriju un tuberkulozi. Liepājā Olafs sāka strādāt par rēķinvedi sēklu veikalā. Mācījies mūzikas vidusskolā, dziedājis Liepājas teātra muzikālās trupas korī (1959—1962), pēc tam bijis transportstrādnieks un dispečers 27. tipogrāfijā (līdz 1966. gadam). 1960. gadā tika publicēts pirmais Olafa Gūtmaņa dzejolis „Marta” laikrakstā „Komunists”. Vēlāk līdz 1982. gadā ar pārtraukumiem strādājis laikrakstos „Ļeņina Ceļš” un „Komunists”. No 1973. gada bija Rakstnieku savienības biedrs, bet kopš 1988. gada — Rakstnieku savienības Liepājas nodaļas vadītājs.

Bijis Latvijas Tautas frontes Liepājas nodaļas valdes priekšsēdētājs.

Miris 2012. gada 4. decembrī, apglabāts Liepājas Centrālos kapos.

Daiļrade 
Dzejoļu krājumi:
 "Stiprie mezgli" (1964)
 "Zilā glūda" (1972)
 "Disonanse" (1977)
 "Atgriešanās ceļš" (1981)
 "Saulgrieži" (1985)
 "Pēdu puķes" (1987)
 "Goda-vārti" (1996, apkopota pirmsatmodas gadu lirika)
 "Visa laba jāņuzāle" (2001)

Prozas krājumi:
 "Mednieku zemē" (1969)
 "Aiz ziemeļblāzmas"
 "Vectēva alnis" (abi 1971)
 "Brieža dziesma" (1977)
 "Tur, Haijarlika ciedru silos" (1982)
 "Tundras un taigas stāsti" (1984)
 "Dzērvju dejas" (2003)
 "Iekoptā Kurzeme" (2004)
 "No klaidoņa par svētceļnieku" (2004)
 "Dzintars" (2004)

Grāmata "Jūrmalciems" (2001)

Pētījumi par O. Gūtmani 
 Edgars Lāms. Kurzemes iekopšana: Olafs Gūtmanis dzīves un mākslas ceļos. Liepāja: Liepājas Universitāte, 2021.

Atsauces 

1927. gadā dzimušie
2012. gadā mirušie
Latviešu rakstnieki
Latviešu valodā rakstošie
Latvijas pilsoņa pase

Latvijas pilsoņa pase ir dokuments, kas tiek izsniegts Latvijas pilsoņiem to identifikācijas nolūkos un ceļošanai. Pase vai personas apliecība ir obligāts dokuments visiem Latvijas pilsoņiem, kas sasnieguši 15 gadu vecumu. Pases derīguma termiņš ir 10 gadi.

Ārējais izskats 
Pases vāciņš ir bordo (sarkanā-violetā) krāsā, uz tā attēlots Latvijas ģerbonis. Uz vāka ir uzraksti latviešu valodā "EIROPAS SAVIENĪBA", "LATVIJAS REPUBLIKA", apakšdaļā "PASE". Latvijas Republikas pilsoņa pase atbilst Eiropas Savienības prasībām (tā satur biometriskos datus).

Pase satur šādu informāciju 
 Pases īpašnieka fotogrāfija
 Tips
 Valsts kods (LVA)
 Pases numurs
 Pilns vārds un uzvārds
 Pilsonība
 Augums
 Dzimšanas datums
 Personas kods
 Dzimšanas vieta
 Dzimums
 Izsniegšanas datums
 Pilnvarojumi
 Derīguma termiņa beigu datums
 Īpašnieka paraksts

Informatīvās lappuses (titullapas) apakšdaļā ir mašīnlasāmā zona.

Valodas 
Teksts informatīvajā lappusē ir latviešu, angļu un franču valodā.

Bezvīzu režīms 
Latvijas pilsoņa pases turētājam ir tiesības bez vīzas apmeklēt daudzas valstis, bet dažās valstīs vīzu iespējams iegādāties valstī ierodoties.

Eiropa

Āfrika

Amerika

Āzija

Okeānija

Atsauces

Ārējās saites 
 Pilsoņa pase. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde
 Valstu un teritoriju saraksts, uz kurām var doties bez vīzas vai iepriekš saņemot ieceļošanas atļauju. Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Personības identifikācija
1926. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

1926. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā notika no 1926. gada 4. līdz 7. septembrim Latvijas galvaspilsētā Rīgā Salamonska cirkā. Sacensības notika tikai grieķu-romiešu cīņā.

Grieķu-romiešu cīņa

Svara kategorijas 
Šajā čempionātā cīkstoņi bija sadalīti pēc ķermeņa svara šādās sešās svara kategorijās:
 gaiļa svars (līdz 58 kg);
 spalvas svars (līdz 62 kg);
 vieglais svars (līdz 67,5 kg);
 vidējais svars (līdz 75 kg);
 pussmagais svars (līdz 82,5 kg);
 smagais svars (virs 82,5 kg).

Godalgo vietu noteikšana 
Pēc katras savstarpējās cīņas tās dalībniekiem piešķīra soda punktus: zaudētājam — 3 soda punktus; uzvarētājam — par uzvaru tiesnešu vērtējumā 1 soda punktu; par plecu uzvaru 0 soda punktus. Cīkstonis, kas ieguva 5 soda punktus, turpmākajās cīņās vairs nepiedalījās. Godalgoto vietu ieguvējus noteica pēc mazākā soda punktu skaita. Ja tas bija vienāds, tad augstāku vietu ieguva cīkstonis, kas sacensību laikā bija pielietojis vairāk paņēmienu un ir bijis enerģiskāks. Ja arī šinī ziņā cīkstoņi ir bija līdzīgi, tad augstāk ierindojās tas, kas bija vieglāks.

Medaļu ieguvēji 
Medaļu ieguvēji bija:

Medaļu sadalījums starp valstīm

Latvijas cīkstoņu rezultāti 
Sacensībās piedalījās 6 Latvijas cīkstoņi. Plānotais septītais dalībnieks pussmagā svara cīkstonis Kārlis Pētersons par 15 minūtēm nokavēja svēršanos un pie sacensībām netika pielaists.

Latvijas cīkstoņi A. Melkerts (gaiļa svars), P. Kopmans (spalvas svars) un Ž. Hercogs (vieglais svars) pieļaujamo soda punktu robežu — 4 punkti — pārsniedza jau pēc otrās cīņas, bet R. Ronis (vidējais svars) E. Palmbahs (pussmagais svars) un A. Zvejnieks (smagais svars) sacensību trešajā dienā. Līdz ar to izšķirošajās cīņās par medaļām viņi nevarēja piedalīties.

Atsauces

Ārējās saites 
 United World Wrestling Database
 FILA Wrestling Database

Eiropas čempionāts cīņas sportā
Sports Latvijā
Rūdolfs Egle

Rūdolfs Egle (dzimis , miris ) bija latviešu literatūrzinātnieks un tulkotājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1889. gadā Druvienas pagasta Mazvasaraudzos lauksaimnieka ģimenē. Mācījās Druvienas pagastskolā, Šļukuma-Neibeizera ministrijas skolā, pēc tam Valmieras proģimnāzijā. 1906. gadā iestājās A. Ķeniņa reālskolā Rīgā. Tur par literatūras skolotāju strādāja A. Saulietis, kura ietekmē Egle pievērsās literatūrai. 1910. gadā, skolu nepabeidzis, Egle devās mācīties uz Drēzdenes konservatoriju, taču karaklausības dēļ bija spiests pēc nepilna gada atgriezties. Egle nokārtoja reālskolas gala pārbaudījumus un studēja komerczinātnes Rīgas Politehniskajā institūtā, bet studijas nebeidza un strādāja laikrakstā "Latvija". 

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā Egle devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, kur kopā ar A. Gulbi noorganizēja laikrakstu "Jaunās Pēterpils Avīzes". Apmeklēja lekcijas Petrogradas universitātē un Mākslas institūta literatūras fakultātē.
1917. gadā Egle sāka strādāt Krievijas ZA bibliotēkas Slāvu nodaļā, no 1918. līdz 1922. gadam bija nodaļas vadītājs. 1922. gadā atgriezās Latvijā un iesaistījās Kultūras fonda darbā. No 1924. līdz 1934. gadam bija tā inspektors, no 1924. gada — Bibliotēku padomes sekretārs. 

Pēc Latvijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā 1940. gadā Egle aktīvi piedalījās LPSR Rakstnieku savienības darbā, par aktīvo sabiedrisko darbību vācu okupācijas laikā viņu vairākus mēnešus turēja apcietinājumā.

Pēc kara beigām no 1944. līdz 1947. gadam Egle vadīja LVU Filoloģijas fakultātes Literatūras teorijas un Vispārīgās literatūras katedru (no 1944. gada — docents, no 1946. gada — profesors). No 1946. līdz 1947. gadam bija arī LPSR ZA Valodas un literatūras institūta direktora vietnieks zinātniskajā darbā. 

Miris 1947. gada 17.decembrī Rīgā, apbedīts Raiņa kapos.

Darbi 
Pirmā publikācija — dzejolis "Bērns" laikrakstā "Dzimtenes Vēstnesis". Recenzijas un rakstus Egle publicējis no 1914. gada.
Kopā ar brāli Kārli Egli rediģēja kritikas un grāmatniecības žurnālu "Latvju Grāmata" (1922-1931), kurā publicētas daudzas Rūdolfa Egles recenzijas par jaunizdotajām grāmatām un vairāki raksti. Egle noorganizēja un vadīja savu literatūras studiju (1935-1940). Rediģēja Kārļa Veidenbauma rakstus, ar plašām monogrāfiskām apcerēm (izdotas arī grāmatas) un komentāriem publicēti Eduarda Veidenbauma raksti, Jāņa Poruka un Kārļa Skalbes kopoti raksti. Kopā ar Andreju Upīti sarakstījis "Pasaules rakstniecības vēsturi". Egles sakārtojumā publicēta antoloģija "Latvju lirika". Ar Egles apceri un komentāriem iznāca Viljama Šekspīra darbi.

Pēc Otrā pasaules kara Egle sastādījis un komentējis Mihaila Ļermontova rakstus un Heinriha Heines izlases. Tulkojis Mihaila Ļermontova romānu "Mūsu laiku varonis", kā arī Gija de Mopasāna, Volta Vitmena un citu autoru darbus. Egle publicējis periodikā par literatūras vēstures, kritikas, un tulkošanas jautājumiem vairākus rakstus, kuros uzsvēris literārā teksta un stila analīzes nepieciešamību. 1989. gadā daļa Egles rakstu tika sakopota izlasē "Raksti par literatūru".

Atsauces 

1889. gadā dzimušie
1947. gadā mirušie
Latvijas literatūrzinātnieki
Raiņa kapos apbedītie
Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas

"Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas" () ir 1994. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Nīls Džordans. Galvenās lomas atveido Toms Krūzs, Breds Pits, Stīvens Rea, Kirstena Dansta un Antonio Banderass. Filmas pirmizrāde notika .

Vampīrs pastāsta savu dzīves stāstu, kurā ietilpst mīlestība, nodevība, vientulība un bads.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gada filmas
ASV filmas
Šausmu filmas
ASV romantikas filmas
Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas

"Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas" () ir 2007. gada ASV vesterns, kura režisors un scenārija autors ir Endrū Dominiks. Galvenās lomas atveido Breds Pits, Keisijs Afleks, Sems Šepards, Mērija Luīza Pārkere, Pols Šneiders un Džeremijs Renners. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas filmu festivālā.

Roberts Fords, kurš kopš bērnības pielūdz Džesiju Džeimsu, cītīgi cenšas pievienoties Misūri štata likumpārkāpēju grupai, kuru vada Džeimss, tomēr laika gaitā Fordu bandītu līderis sāk aizvainot.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gada filmas
ASV vesterni
Smita kungs un kundze

"Smita kungs un kundze" () ir 2005. gada ASV asa sižeta komēdija, kuras režisors ir Dags Limans. Galvenās lomas atveido Breds Pits, Andželīna Džolija, Ādams Broudijs un Kerija Vašingtone. Filmas pirmizrāde notika  Vestvudā, Kalifornijā.

Džons un Džeina Smiti ir precēts pāris, kurš iedzīvojies rutīnā, kad abi pēkšņi uzzina, ka gan Džons, gan Džeina patiesībā ir slepkavas, kurus pieņēmušas konkurējošas aģentūras un kuru uzdevums ir nogalināt otru laulāto.

Filmējot "Smita kungs un kundze" starp galveno lomu tēlotājiem Bredu Pitu un Andželīnu Džoliju izveidojās attiecības, kas noveda pie pāra laulībām.

Atsauces

Ārējās saites 

2005. gada filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Telma un Luīze

"Telma un Luīze" () ir 1991. gada ASV piedzīvojumu filma. Filmas režisors un viens no producentiem ir Ridlijs Skots. Galvenās lomas atveido Sūzana Sarandona, Džīna Deivisa, Breds Pits un Hārvijs Keitels. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Divas labākās draudzenes Telma un Luīze dodas ceļojumā, kas drīz vien kļūst par cenšanos aizbēgt no policijas pēc tam, kad abas sāk izvairīties no izdarītajiem noziegumiem.

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gada filmas
ASV filmas
Piedzīvojumu filmas
Drāmas
Ridlija Skota filmas
Jautrās pleznas 2

"Jautrās pleznas 2" () ir 2011. gada Austrālijas un ASV animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir Džordžs Millers. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Galvenos tēlus ierunājuši Robins Viljamss, Henks Azaria, Pink, Elaidža Vuds, Breds Pits, Mets Deimons un Sofija Vergara. Filma ir turpinājums 2006. gada filmai "Jautrās pleznas".

Murmuļa dēls Ēriks cīnās, lai imperatorpingvīnu pasaulē realizētu savus talantus. Tikmēr Murmulis kopā ar savu ģimeni un draugiem atklāj, ka viņu mājas apdraud briesmas, kurām visiem kopā jāstājas pretī.

Atsauces

Ārējās saites 

2011. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Kinokomēdijas
Warner Bros. animācijas filmas
Džordža Millera filmas
Elza Egle

Elza Egle (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece, dramaturģe un tulkotāja.

Biogrāfija 
Dzimusi Valmieras novada Kauguru pagastskolas skolotāja ģimenē. Beigusi Cēsu ģimnāziju, strādājusi par skolotāju. 1914. gadā publicēti viņas pirmie dzejoļi ar pseidonīmu B. Balta, tajā pašā gadā apprecējās ar vēlāko literatūrzinātnieku un tulkotāju Rūdolfu Egli. Devusies vīram līdzi uz Pēterburgu, kur studējusi un vēlāk kopā strādājuši Sociobiblioloģiskajā institūtā. Pēc atgriešanās Latvijā 1922. gadā pievērsusies tulkošanai no vācu, angļu un franču valodām. 1930. iestudēta viņas luga "Zelta ādere". Tulkojusi arī no krievu valodas, īpaši Maksima Gorkija darbus.

Mirusi 1950. gada 15. septembrī Rīgā, apbedīta Raiņa kapos.

Tulkojumi 
Tulkojumi no franču, vācu un angļu valodām:
 1930: A. Ridlejs "Spoku vilciens"
 1937: H. Zūdermanis "Leišu stāsti"
 1937: H. Zūdermanis "Kūlenītis" 
 1937: P. Renjē "Meklējiet prieku" 
 1939: Ā. Kronins "Tirāns"
 1939: L. Bromfīlds "Lieti nāk"
 1944: L. Tīgels "Lielā pārvērtība"
 1973: Ā. Kronins "Cepurnieka pils"
 1981: L. Bromfīlds "Lieti nāk"

Tulkojumi no krievu valodas:
 1941: M. Gorkijs "Manas universitātes" 
 1941: M. Gorkijs "Ienaidnieki"
 1946: M. Gorkijs "Toms Gordejevs"
 1947-1954: M. Gorkijs "Raksti" 
 1952: M. Gorkijs "Vectēvs Arhips un Ļoņka"
 1964: A. Kuprins "Izlase"

Atsauces 

1888. gadā dzimušie
1950. gadā mirušie
Latviešu dzejnieki
Latvijas tulkotāji
Raiņa kapos apbedītie
Lisjēns Favrs

Lisjēns Favrs (; dzimis ) ir Šveices futbola treneris un bijušais futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, bijis Šveices futbola izlases dalībnieks. Trenera karjeras laikā vadījis Šveices, Francijas un Vācijas klubus.

Futbolista karjera 
Spēlētāja karjeras laikā pārstāvējis Šveices klubus Lausanne, Neuchâtel Xamax un Servette. 1985. gadā Servette sastāvā kļuva par Šveices čempionu. No 1983. līdz 1984. gadam spēlēja Francijā Toulouse FC sastāvā. Futbolista karjeru noslēdza 1991. gadā. 1983. gadā ir ticis atzīts par Šveices gada futbolistu.

Šveices izlases sastāvā aizvadījis 24 spēles. Vienīgos vārtus izlases labā guva savā debijas spēlē  pret Nīderlandi. Karjeru izlasē noslēdza 1989. gada septembrī, pēdējo spēli aizvadot pret Portugāles izlasi.

Trenera karjera 
Trenera karjeru sāka 1991. gadā Šveices klubā Echallens. Sākumā trenēja kluba jauniešu komandas, 1993. gadā kļuva par pirmās komandas galveno treneri. Karjeras turpinājumā strādāja arī citos Šveices klubos: Yverdon Sport, Servette un FC Zürich. Ar FC Zürich divreiz uzvarēja Šveices Superlīgā (2006. un 2007. gadā). 

2007. gada jūnijā kļuva par Vācijas Bundeslīgas kluba Hertha BSC galveno treneri. No 2011. līdz 2017. gadam vadīja citu Bundeslīgas klubu Menhengladbahas "Borussia". 2014.—2015. gada sezona bija sekmīgākā, kad izdevās sasniegt 3. vietu. 

No 2016. līdz 2018. gadam strādāja par Francijas kluba OGC Nice galveno treneri. 2016.—2017. gada sezonā izcīnīja 3. vietu Ligue 1, kvalificējoties UEFA Čempionu līgas 3. kvalifikacijas kārtai. Tas bija kluba lielākais panākums vairāk nekā 40 gadu laikā. 2018. gada maijā tika apstiprināts par Dortmundes "Borussia" galveno treneri. 2019. gadā ieguva Vācijas superkausu. Divas reizes ar Borussia ieguva 2. vietu Bundeslīgā.  pēc zaudējuma 1:5 pret VfB Stuttgart tika atbrīvots no amata.

2022. gada jūnijā atgriezās OGC Nice galvenā trenera amatā.

Atsauces

Ārējās saites 

1957. gadā dzimušie
Vo kantonā dzimušie
Šveices futbolisti
Šveices izlases futbolisti
Šveices futbola treneri
Toulouse FC spēlētāji
Rūdolfs Ronis

Rūdolfs Ronis (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu cīkstonis, startējis grieķu—romiešu cīņā.

Biogrāfija 

Dzimis Pukas dzelzceļa stacijā (Bockenhof) Vidzemes guberņas Tērbatas apriņķī (tagadējā Valgas apriņķa Pukas ciemā) Pētera Roņa un viņa sievas Kristīnes, dzimušas Poķes, ģimenē, kaut Latvijas pasē bija ieraksts, ka dzimis Valkā. KristītsValkas—Lugažu luterāņu baznīcā.

Pirmā pasaules kara gados devās bēgļu gaitās uz Petrogradu, kur 1916. gadā kopā ar citiem latviešu sportistiem piedalījās sporta biedrības "Latvija" dibināšanā, kuru uzskata par pirmsākumu vēlākajai atlētu vidū populārajai sporta biedrībai "Krauze". Bija 1916. un 1918. gada Krievijas čempions, 1917. gada Krievijas vicečempions un 1918. gada Petrogradas čempions. Pēc kara atgriezās Latvijā.

Bija pieckārtējs Latvijas olimpiādes uzvarētājs, astoņkārtējs Latvijas meistars: 1920., 1921., 1923. un 1926. gadā pussmagajā; 1924. un 1930. gadā vidējā un 1925. gadā vieglajā svarā.

1921. gada 5.—8. novembrī Helsinkos notika Pasaules meistarsacīkstes grieķu-romiešu cīņā. Tajās piedalījās arī trīs Latvijas cīkstoņi: J. Polis (smagais svars), A. Muskats (pussmagais svars) un R. Ronis (vieglais svars). Rūdolfs Ronis 12 dalībnieku konkurencē ieguva otro vietu.

Būdams robežsargs uz Latvijas—Igaunijas robežas, no 1923. gada dzīvoja Rūjienā, tur nodibināja sporta kluba "Krauze" Rūjienas nodaļu un trenēja jaunos cīkstoņus. Vairāki viņa audzēkņi vēlāk bija pazīstami Latvijas cīkstoņi: E. Bietags, P. Atars un citi.

1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš guva četras uzvaras, bet piektajā cīņā, tiesnešu domām daloties, uzvaru piešķīra pretiniekam. Latvijas delegācija un R. Ronis, protestējot pret netaisnīgo lēmumu, no turpmākām cīņām atteicās un palika dalītajā 6.—9. vietā.

1926. gadā Eiropas čempionātā Ronis vidējā svarā izcīnīja 4. vietu.

1928. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, sacensībās pārstāvēja Rīgas policijas darbinieku sporta klubu (RPDSK) un kļuva par Rīgas čempionu vidējā svarā.

Aktīvās sporta gaitas beidza 1930. gadā pleca traumas dēļ. Bijis cīņas sporta tienesis. Miris 1970. gada 30. martā Rīgā.

Nozīmīgāko sacensību rezultāti 
Rūdolfa Roņa nozīmīgāko sacensību saraksts:

Atsauces

Ārējās saites 

1897. gadā dzimušie
1970. gadā mirušie
Latvijas cīkstoņi
1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tartu apriņķī dzimušie