joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Derils Impijs

Derils Impijs (; dzimis ) ir Dienvidāfrikas šosejas riteņbraucējs, kurš pašlaik pārstāv UCI Pasaules tūres komandu . Impijs ir vispusīgs braucējs, bet komandā ieņem gregari lomu, par savu individuālo rezultātu cīnoties vien smagos sprintos pret kalnu.

Karjera 
2008.—2009. gadā pārstāvējis Dienvidāfrikas komandu , tās sastāvā 2009. gadā uzvarēja Tour of Turkey kopvērtējumā, sacensību laikā iekļūstot negadījumā, kad Teo Boss viņu iegrūda finiša zonas barjerās.

2010. gadā Impijs pievienojās . 2011. gada sezonai Impijs jau bija parakstījis līgumu ar Austrālijas komandu Pegasus, bet, komandai nesaņemot UCI licenci, viņam bija jāmeklē cita darbavieta. 2011. gadā pārstāvējis  un  komandu, līdz ar 2012. gada sezonas sākumu Impijs pievienojās jaunizveidotajai  komandai. Tā gada aprīlī viņš uzvarēja Basku Zemes tūres sacensību posmā, maijā ar startu Giro d'Italia debitējot Lielajās tūrēs. 2013. gadā viņš kļuva par pirmos Dienvidāfrikas pārstāvi, kas valkājis Tour de France līdera krekliņu.

2014. gada jūlijā tika paziņots, ka Impijam uzrādītas pozitīvas aizliegtās vielas Probenecid analīzes, kas ņemtas februārī Dienvidāfrikas čempionātā, sportists gan noliedza tās lietošanu ar nolūku. Augustā Impijs tika attaisnots, kad komisija pieņēma viņa skaidrojumu, ka viela viņa ķermenī nokļuvusi no aptiekā izgatavotām piesārņotām kapsulām. Atgriezies sacensībās, viņš uzvarēja Tour of Alberta daudzdienu sacensībās ar sekundes pārsvaru pateicoties uzvara pēdējā posmā, kas deva pietiekami daudz bonusa sekunžu, lai apsteigtu Tomu Dimulēnu. Impijs apstiprināja, ka ir labā formā, pāris dienas vēlāk ieņemot ceturto vietu Grand Prix Cycliste de Québec viendienas sacensībās.

2015. gadā Impijs izstājās no Tour de France pēc kritiena trešajā posmā. Viņš tika pieteikts startam Vuelta a España.

2018. gadā Impijs uzvarēja 2018. gada UCI Pasaules tūres pirmajās sacensībās, Tour Down Under. Februārī Impijs septīto reizi uzvarēja Dienvidāfrikas čempionātā individuālajā braucienā un pirmoreiz arī grupas braucienā.

2019. gadu Impijs iesāka otro gadu pēc kārtas uzvarot Tour Down Under daudzdienu sacensībās. Impijs uzvarēja Tour de France 9. posmā, gūstot savu pirmo uzvaru kādā no Lielo tūru posmiem.

2020. gada augsutā tika paziņots, ka Impijs ar nākamo sezonu pievienosies  komandai, parakstot divu gadu līgumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Dienvidāfrikā dzimušie
Dienvidāfrikas riteņbraucēji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tour de France posmu uzvarētāji
Dopinga lietas riteņbraukšanā
Viktors Gažīks

Viktors Gažīks (; dzimis  Handlovā) ir Slovākijas starptautiskais meistars šahā (2016).

Biogrāfija 
Daudzkārtējais Slovākijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētājs dažādās vecuma grupās. Pārstāvējis Slovākiju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielākos panākumus guvis 2010. gadā, kad Batumi uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā, un 2018. gadā Grieķijā, kad uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā.
2009. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu ātrā šaha čempionātā U8 vecuma grupā un Eiropas Savienības jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā.

Uzvarējis Slovākijas starptautiskos šaha turnīros Prjevidzā (2015) un Chess Masters Pieniny (2017).

Par panākumiem turnīros FIDE 2016. gadā Gažīkam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Trenčīnas apgabalā dzimušie
Slovākijas šahisti
Barģupe

Barģupe ir Egļupes labā krasta pieteka Siguldas novadā.

Iztece — no Kaļķugravas dzirnavezera. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Egļupē lejpus Egļupes ciema. Barģupi šķērso dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži.

Atsauces 

Allažu pagasts
Siguldas novada upes
Inčukalna novada upes
Gaujas baseina upes
Karls Stolerijs

Karls Stolerijs (; dzimis ) ir Kanādas hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) spēlē Austrijas hokeja līgas kluba HC Bolzano sastāvā.

Spēlētāja karjera 
No 2008. līdz 2012. gadam Stolerijs spēlēja NCAA čempionātā, taču tad sāka profesionāļa karjeru, pievienojoties AHL klubam Lake Erie Monsters. 2013. gada maijā noslēdza viena gada līgumu ar NHL klubu Kolorādo "Avalanche", tā rindās nākamajās divās sezonās aizvadot kopumā septiņas spēles. 2015. gada martā tika aizmainīts uz Sanhosē "Sharks", taču arī tur aizvadīja vien piecas spēles, pirms tika nosūtīts uz AHL. 2016.—17. gada sezonā aizvadīja 11 spēles Ņūdžersijas "Devils" sastāvā.

2017. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar KHL vienību Rīgas "Dinamo". Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījās 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur izcīnīja bronzas medaļu.

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Sanhosē "Sharks" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Kreigs Remzijs

Kreigs Remzijs (; dzimis ) ir kanādiešu hokeja treneris un bijušais hokejists. No 1971. līdz 1985. gadam spēlējis NHL kluba Bufalo "Sabres" sastāvā malējā uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2017. gada ir Slovākijas hokeja izlases galvenais treneris.

Karjera 
1971. gada NHL draftā tika izvēlēts otrajā kārtā ar kopējo 19. kārtas numuru. Visu savu NHL karjeru aizvadīja Bufalo "Sabres" komandā. 1976. gadā piedalījās NHL Visu zvaigžņu spēlē. 1985. gadā Remzijam tika piešķirta Frenka Selkes balva kā labākajam aizsardzības tipa uzbrucējam. NHL karjeras laikā aizvadīja 1070 spēles, guva 252 vārtus un atdeva 420 rezultatīvas piespēles.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuva par treneri. 1986.—1987. gada sezonā strādāja par trenera asistentu Bufalo "Sabres", uz laiku kļūstot arī par galvenā trenera pienākumu izpildītāju. Vēlāk līdz 1993. gadam turpināja darbu klubā kā ģenerālmenedžera asistents.

Karjeras turpinājumā bijis trenera asistents Floridas "Panthers" (1993—1995, 2011—2013), Otavas "Senators" (1996—1998) un Bostonas "Bruins" (2007—2010). 2000. gadā kļuva par galvenā trenera pienākumu izpildītāju Filadelfijas "Flyers", aizvietojot Rodžeru Nilsonu, kurš nevarēja turpināt darbu veselības problēmu dēļ. Galvenā trenera amatā uzsāka arī nākamo sezonu, bet pēc 28 spēlēm tika atlaists. Kā Tampabejas "Lightning" trenera asistents 2004. gadā izcīnījis Stenlija kausu. 2010.—2011. gada sezonā bija Atlantas "Thrashers" galvenais treneris.

2017. gada augustā noslēdza divu gadu līgumu, kļūstot par Slovākijas hokeja izlases galveno treneri.

Atsauces

Ārējās saites 

1951. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kanādas hokeja treneri
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Slovākijas hokeja izlases treneri
Ontārio dzimušie
Oleksandrs Usiks

Oleksandrs Usiks (; dzimis 1987. gada 17. janvārī Simferopolē, Ukrainā) ir ukraiņu bokseris, bijušais pasaules čempions svara kategorijā līdz 90,7 kilogramiem WBO, WBC, WBA un IBF versijās, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu čempions boksā (svara kategorijā līdz 91 kilogramam), 2011. gada pasaules čempions (līdz 91 kilogramam) un 2008. gada Eiropas čempions (līdz 81 kilogramam).

2017. gada 9. septembrī O. Usiks 2017.—2018. gada Pasaules boksa supersērijas ceturtdaļfinālā ar tehnisko nokautu uzvarēja Vācijas bokseri Marko Huku, bet 2018. gada 27. janvārī Arēnā Rīga supersērijas pusfinālā pēc tiesnešu vairākuma lēmuma bija pārāks par latviešu bokseri Mairi Briedi, saglabājot WBO čempiona titulu, iegūstot Briedim piederošo WBC čempiona titulu un kvalificējoties supersērijas finālam. 21. jūlijā Maskavā viņš supersērijas finālā pēc tiesnešu vienbalsīga lēmuma pārspēja Krievijas bokseri Muratu Gasijevu un kļuva par Supersērijas čempionu, iegūstot Muhameda Ali trofeju. ASV sporta žurnāls Sports Illustrated atzina Usiku par 2018. gada labāko bokseri.

2019. gada 27. martā Usiks paziņoja par atteikšanos no WBA čempiona jostas pirmajā smagajā svarā, jo ir pārgājis uz smagsvaru kategoriju. Viņa debijas cīņa smagsvaru kategorijā sākotnēji bija ieplānota 18. maijā pret Karlosu Takamu, taču Usika traumas dēļ tika atlikta.

2022. gada 26. februārī O. Usiks mudināja Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu atsaukt Krievijas iebrukumu Ukrainā, kas bija sācies 24. februārī. Dažas dienas vēlāk O. Usiks un bokseris Vasilijs Lomačenko devās uz Ukrainu, lai pievienotos valsts teritoriālās aizsardzības spēkiem,  lai gan marta beigās O. Usiks pameta Ukrainu, lai trenētos revanša mačam ar Entoniju Džošua.

Cīņas

Atsauces

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Ukrainas bokseri
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Ukrainas Nopelniem bagātie sporta meistari
Simferopolē dzimušie
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā militārpersonas
Olimpiskie zelta medaļnieki boksā
1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. 1956. gada ziemas olimpiskās spēles ir VII ziemas olimpiskās spēles un tās notika Itālijas pilsētā Kortīnā d'Ampeco no 1956. gada 26. janvāra līdz 5. februārim. Spēlēs kopumā piedalījās 821 sportists no 32 nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika sadalītas 24 disciplīnās, 8 sporta veidos. Olimpiskā programmā bija līdzīgas izmaiņas kā pirms četriem gadiem: distanču slēpošana tika papildināta ar divām jaunām disciplīnām. Šajās spēlēs sacentās gan vīrieši, gan sievietes, lai gan sievietes piedalījās tikai kalnu slēpošanas, daiļslidošanas un distanču slēpošanas disciplīnās. Padomju Savienība mēģināja nodrošināt ātrslidošanas sieviešu sacensības, taču Starptautiskā Olimpiskā komiteja to atcēla savā 49. sesijā, Atēnās. Sieviešu sacensības ātrslidošanā notika četrus gadus vēlāk, nākamajās Skvoveli olimpiskajās spēlēs.

Kopumā šajās Olimpiskajās spēlēs medaļas izcīnīja 131 sportists. Ziemas olimpiskajās spēlēs debitēja Padomju Savienības sportisti, viņi kopumā ieguva 16 medaļas, no tām 7 zelta medaļas. Divas no septiņām zelta medaļām tika iegūtas ātslidošanas sacensībās 1500 m disciplīnā, kad divi sportisti ieguva pirmo vietu ar identisku rezultātu, uzstādot jaunu pasaules rekordu. Otrie un trešie medaļu kopskaitā bija Zviedrijas un Austrijas sportisti, attiecīgi iegūstot 11 un 10 medaļas. No visām 32 NOK, kas piedalījās šajās Olimpiskajās spēlēs vismaz vienu medaļu ieguva 13 NOK. Rīkotjvalsts — Itālija — ieguva trīs zelta medaļas, visas bobsleja disciplīnās.

Zviedru distanču slēpotājs Sikstens Jernbergs kopumā ieguva 4 medaļas un austriešu kalnu slēpotājs Tonijs Zailers — 3 zelta medaļas. Viņi abi bija medaļām bagātākie sportisti šajās Olimpiskajās spēlēs. Tenlija Olbraita šajās spēlēs ieguva zelta medaļu daiļslidošanā (Oslo 1952. gada spēlēs viņai bija sudrabs).  Padomju Savienības sportisti izcīnīja 7 zelta medaļas, lielākā daļa no tām bija ātrslidošanā kur zelta medaļas ieguva Jevgēņijs Grišins un Oļegs Gončarenko. Grišins savu sasniegumu atkārtoja arī pēc četriem gadiem 1960. gada Skvoveli ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ātrslidošana

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Kalnu slēpošana

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1956. gada ziemas olimpiskās spēles
 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Piezīmes 
 Šajā disciplīnā sudraba medaļa netika pasniegta, jo Grišins un Mihailovs ieguva abi pirmo vietu ar jaunu pasaules rekordu 2:08.6.

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Vera Šneidere

Vera Šneidere (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise.

1950. gadā beigusi Latvijas PSR Teātra institūtu. Tajā pašā gadā sākusi strādāt Liepājas teātrī. Tikusi nosaukta par Latvijas PSR Nopelniem bagāto skatuves mākslinieci. Laikraksts "Kurzemes Vārds" savulaik viņu iekļāvis sarakstā "20.gadsimta izcilākie Liepājas skatuves mākslinieki".

Bijusi precējusies ar aktieri Ilgvaru Mači. Pēc vīra nāves smagi saslimusi, zaudējusi runas spējas un piedzīvojusi vientulību.

Mirusi 2005.gada 6.maijā, apbedīta Dobeles kapos.

Atsauces

Ārējās saites 
Vera Šneidere. - Liepajas aktieri kinofilmās Liepājas Kino muzejs

1929. gadā dzimušie
2005. gadā mirušie
Latviešu teātra aktieri
Artjoms Pingins

Artjoms Pingins (; dzimis 2008. gadā) ir Krievijas šahists.

Biogrāfija 
Jekaterinburgas šaha skolas audzēknis. 2016. gadā Prāgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. 2016. gadā ieņēmis trešo vietu Krievijas jauniešu šaha kausa izcīņā U9 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O10 vecuma grupā.

Atsauces

Ārējās saites 

2008. gadā dzimušie
Krievijas šahisti
Volodars Murzins

Volodars Murzins (; dzimis  Ņižņijtagilā) ir Krievijas starptautiskais meistars šahā (2019).

Biogrāfija 
Ņižņijtagilas šaha skolas audzēknis, bet kopš 2017. gada dzīvo Himkos. 2016. gadā izcīnījis otro vietu Krievijas jauniešu šaha čempionātā U11 vecuma grupā.
Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos. 2016. gadā Prāgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2017. gadā ieņēmis trešo vietu Pasaules jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2016. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu čempionātā šaha ātrspēlē U10 vecuma grupā, bet 2017. gadā bijis labākais Pasaules jauniešu ātrā šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā O12 vecuma grupā.

2022. gada septembrī Čeboksaros dalījis 3.-5. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2006. gadā dzimušie
Sverdlovskas apgabalā dzimušie
Krievijas šahisti
Egļupe (Gaujas pieteka)

Egļupe (arī Egļupīte, Vītiņu upe, Zustrene, augštecē Desupe) ir Gaujas kreisā krasta pieteka Siguldas novadā.

Iztece — uz rietumiem no Allažiem. Tek ziemeļu — ziemeļrietumu virzienā. Lielākā pieteka — Barģupe. Ietek Gaujā augšpus Gaujas ciema. Egļupi šķērso valsts autoceļi V84 (Inčukalns—Kalējbūņas) un A2 (Rīga—Sigulda—Igaunijas robeža (Veclaicene)), kā arī dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži. Tās krastos atrodas Egļupe.

Atsauces 

Allažu pagasts
Siguldas novada upes
Inčukalna novada upes
Gaujas pietekas
Gaujas baseina upes
Ērmaņu urga

Ērmaņu urga ir Lielās Juglas labā krasta pieteka Siguldas novadā. 

Iztece — uz rietumiem no Upmalām. Tek dienvidu virzienā. Ietek Lielajā Juglā starp Sidgundu un Augšciemu. Ērmaņu urga nešķērso valsts autoceļi.

Atsauces 

Allažu pagasts
Siguldas novada upes
Mālpils novada upes
Lielās Juglas pietekas
Daugavas baseina upes
Havjers Fernandess

Havjers Fernandess Lopess (; dzimis  Madridē, Spānijā) ir spāņu daiļslidotājs. Viņš ir divkārtējs pasaules čempions (2015, 2016) un seškārtējs Eiropas čempions (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018). 2018. gada Phjončhanas olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvējs.

Ar slidošanu sācis nodarboties sešu gadu vecumā, sekojot vecākās māsas daiļslidošanas nodarbībām. Pieaugušo sacensībās piedalās kopš 2006.—2007. gada sezonas. 2010. gadā pirmoreiz uzvarēja Spānijas čempionātā pieaugušo konkurencē. 2013. gadā Zagrebā izcīnījis savu pirmo Eiropas čempionāta zelta medaļu, kopš tā laika uzvarējis sešos Eiropas čempionātos pēc kārtas. Pasaules čempionātā pirmo medaļu ieguvis 2013. gadā Londonā, izcīnot bronzu. Piedalījies 2010. un 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, labāko rezultātu sasniedzot 2014. gadā Sočos (4. vieta). Soču olimpiskajās spēlēs bija Spānijas delegācijas karognesējs.

2018. gada nogalē H. Fernandess paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām.

Sasniegumi

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Madrides apgabalā dzimušie
Spānijas daiļslidotāji
Daiļslidotāji 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Daiļslidotāji 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki daiļslidošanā
1960. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1960. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. 1960. gada ziemas olimpiskās spēles bija VIII ziemas olimpiskās spēles un tās notika ASV pilsētā Skvoveli 1960. gadā no 18. līdz 28. februārim. Šīs bija otrās ziemas olimpiskās spēles, kas notika ārpus Eiropas, pirmās bija 1932. gada ziemas olimpiskās spēles Leikplesidā. 1960. gada olimpiskajās spēlēs piedalījās 665 sportisti no 30 nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika sadalītas 27 disciplīnās, 8 sporta veidos.

Salīdzinot ar iepriekšējām, 1956. gada Ziemas olimpiskajām spēlēm, olimpiskā programma tika koriģēta: nenotika sacensības bobslejā, toties tika ieviests jauns sporta veids — biatlons. Biatlonā varēja sacensties tikai vīrieši. Biatlons ir līdzīgs militārajai patruļai, kas kā oficiālais olimpisko spēļu sporta veids bija 1924. gada Šamonī spēlēs, bet 1928. gada Sanktmoricas, 1936. gada Garmišas-Partenkirhenes un 1948. gada Sanktmoricas olimpiskajās spēlēs bija kā demonstrācijas sporta veids. Bobsleja izņemšana no olimpiskās programmas bija nepieciešamība, jo 1960. gada Skvoveli spēlēs nebija infrastruktūras šī sporta veida sacensību organizēšanai. 1960. gada olimpiskajās spēlēs sacentās gan vīrieši, gan sievietes; sievietes piedalījās kalnu slēpošanā, distanču slēpošanā, daiļslidošanā un ātrslidošanā.

1960. gada olimpiskajās spēlēs medaļas ieguva 131 sportists. Visvairāk medaļas izcīnīja Padomju Savienības sportisti — 7 zelta, 5 sudraba un 9 bronzas, kupumā 21 medaļu. Otrajā vietā pēc medaļu kopskaita bija ASV komanda ar 10 medaļām un trešājā — Vācijas komanda, ar 8 medaļām. No visām 30 pārstāvētajām NOK 14 valstu sportisti izcīnīja vismaz vienu medaļu, no kurām 10 — vismaz vienu zelta medaļu. 

Skandināvijas valstis guva ievērojamus panākumus distanču slēpošanā. Zviedrijas, Norvēģijas un Somijas komandas ieguva 12 no 18 pieejamajām medaļām distanču slēpošanā, savukārt pārējās 6 medaļas ieguva Padomju Savienības sportisti. Somu distanču slēpotājs Veiko Hakulinens ieguva visvairāk olispiskās medaļas; kopumā trīs, zelta medaļu 4x10 km stafetē, sudraba medaļu 50 km disciplīnā un bronzas medaļu 18 km slēpošanas disciplīnā.

Ātrslidošana

Biatlons

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Kalnu slēpošana

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1960. gada ziemas olimpiskās spēles
 1960. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Piezīmes 
 Šajā disciplīnā sudraba medaļas netika pasniegtas, jo Grišins un Āss abi ieguva zelta medaļu ar rezultātu 2:10.4.

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Virgils van Deiks

Virdžils van Deiks (; dzimis ) ir Nīderlandes futbolists. Pašlaik (2022) pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu Liverpool FC un Nīderlandes futbola izlasi.

Karjeru V. van Deiks sāka Eredivisie klubā FC Groningen. 2013. gadā pārcēlās uz Skotijas klubu Glāzgovas "Celtic". Celtic komandā izcīnīja divus Skotijas Premjerlīgas titulus. 2015. gadā parakstīja piecu gadu līgumu ar Southampton FC.. 2018. gadā van Deiks par 84,6 miljoniem eiro pārcēlās uz Liverpool FC, tādējādi kļūstot par dārgāko aizsargu pasaulē.

Sasniegumi 
Celtic

 Skotijas Premjerlīga: 2013–14, 2014–15
 Skotijas Līgas kauss: 2014–15

Liverpool

 Anglijas Premjerlīga: 2019–20
 EFL Cup: 2021—22
 FA Charity/Community Shield: 2022
 FA kauss: 2021-22
 UEFA Čempionu līga: 2018–19;finālists: 2017—18; 2021–22
 UEFA Superkauss: 2019
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019

Individuālie sasniegumi

 Anglijas Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2018–19
 UEFA gada labākā futbolista balva: 2018–19
 UEFA gada labākais aizsargs: 2018–19
 Southampton sezonas labākais spēlētājs: 2015–16
 Celtic sezonas labākais spēlētājs: 2013–14

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Nīderlandes izlases futbolisti
Nīderlandes futbolisti
Liverpool FC spēlētāji
Celtic F.C. spēlētāji
Southampton FC spēlētāji
Ziemeļbrabantē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Renato Tapija

Renato Tapija (, dzimis ) ir Peru futbolists, pussargs, Peru futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Spānijas La Liga kluba Celta Vigo sastāvā.

Sasniegumi 
Feyenoord

 Eredivisie: 2016–17
 KNVB beker: 2015–16, 2017–18
 Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Peru futbolisti
Futbola pussargi
Peru izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
Bigo "Celta" spēlētāji
Akenstaka

Akenstaka () ir ciems Siguldas novada Mores pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,0 km no pagasta centra Mores, 20,6 km no novada centra Siguldas un 70,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V319 (Peļņi—More), Sudas upes krastos.

Akenstakas muižā dzimis vācbaltu aristokrāts, lauksaimnieks, rakstnieks un sabiedriskais darbinieks Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens, kurš sarakstījis grāmatas "Atmiņas no vecās Vidzemes. Klingenberga—Rīga. 1892—1913" un “Pasaules vēstures malā. Atmiņas no vecās Vidzemes 1913—1923”, kurās stāsta par savu dzimtu, bērnību Akenstakas muižā, skolas gadiem Rīgā un studiju laiku Tērbatā, 1905. gada muižu dedzināšanu, Pirmo pasaules karu, vācbaltiešu ieguldījumu Latvijas Brīvības cīņās un politiskajām pārmaiņām tā laika Latvijā un daļā Igaunijas no vācbaltiešu skatpunkta.

Atsauces 

Latvijas skrajciemi
Andreass Bjellands

Andreass Bjellands (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada spēlē Dānijas futbola Superlīgas kluba FC København sastāvā.

Sasniegumi 
Nordsjælland

 Dānijas Superlīga: 2011–12
 Dānijas kauss: 2009–10, 2010–11

København

 Dānijas Superlīga: 2018–19

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie
Gulsupe

Gulsupe  ir Mergupes labā krasta pieteka Cēsu un Siguldas novados. 

Tek dienvidu virzienā. Lielākā pieteka - Lanckupe. Ietek Mergupē lejpus Krīgaļu dzirnavām. Gulsupi šķērso valsts autoceļi V85 (Jūdaži–Nītaure) un P3 (Inčukalns–Kalējbūņas). Tās krastos atrodas Stīveri.

Atsauces 

Cēsu novada upes
Siguldas novada upes
Amatas novada upes
Daugavas baseina upes
Vanagupīte (Mergupes pieteka)

Vanagupīte  ir Mergupes labā krasta pieteka Siguldas novadā. 

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Mergupē augšpus Mālpils.Vanagupīti divreiz šķērso valsts autoceļš V59 (Mālpils–Peļņi), kā arī valsts autoceļš V60 (Mālpils–Zaube–Kliģene).

Atsauces 

Siguldas novada upes
Mālpils novada upes
Daugavas baseina upes
Rāmnieku strauts

Rāmnieku strauts  ir Gaujas kreisā krasta pieteka Cēsu un Siguldas novados. 

Tek rietumu virzienā. Ietek Gaujā iepretim Kalnazāģeru dīķim. Rāmnieku strautu nešķērso valsts autoceļi.

Atsauces 

Cēsu novada upes
Siguldas novada upes
Līgatnes novada upes
Gaujas baseina upes
Teides urga

Teides urga  ir Teiļupītes kreisā krasta pieteka Siguldas novadā. 

Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Teiļupītē netālu no tās ietekas Sudā. Teides urgu nešķērso valsts autoceļi.

Atsauces 

Siguldas novada upes
Mālpils novada upes
Daugavas baseina upes
Cepļupīte (Bēršu strauta pieteka)

Cepļupīte  ir Bēršu strauta kreisā satekupe Siguldas novadā. 

Tek dienvidu virzienā. Augšpus Bēršu mājām, satekot ar Kalna upi, izveido Bēršu strautu.

Atsauces 

Siguldas novada upes
Krimuldas novada upes
Gaujas baseina upes
Marks Andriā Maurici

Marks Andriā Maurici (; dzimis 2007. gadā) ir Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (2021).

Biogrāfija 
Pārstāvējis Franciju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros labāko panākumu guvis 2017. gadā, kad uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā.
2017. gada Pasaules jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā ieņēmis astoto vietu. 2019. gada augustā Bratislavā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2019. gadā viņam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM) nosaukumu, bet 2021. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gadā dzimušie
Francijas šahisti
Vikmeste

Vikmeste (arī Foreļstrauts) ir Gaujas labā krasta pieteka Siguldas novadā. 

Iztece - uz ziemeļiem no Grāmatnešiem. Tek dienvidrietumu virzienā, vidustecē pagriežoties uz dienvidaustrumiem. Ietek Gaujā starp Krimuldas pilsdrupām un Taurētāju kalnu. Vikmesti šķērso valsts autoceļi P7 (Ragana—Turaida) un P8 (Inciems—Sigulda—Ķegums).

Atsauces 

Siguldas novada upes
Krimuldas novada upes
Gaujas baseina upes
Olga Badelka

Olga Badelka (; dzimusi  Mogiļevā) ir Baltkrievijas starptautiskā meistare šahā (2017).

Biogrāfija 
Daudzkārtējā Baltkrievijas jauniešu šaha čempionātu uzvarētāja, tajā skaitā meiteņu U16 vecuma grupā (2017), U18 vecuma grupā (2017), U20 vecuma grupā (2016).

Pārstāvējusi Baltkrieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2017. gadā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā. Izcīnījusi divas medaļas Pasaules jauniešu šaha čempionātos: sudrabu (2012. gadā meiteņu U10 vecuma grupā) un bronzu (2014. gadā meiteņu U12 vecuma grupā). 2013. gadā uzvarējusi Pasaules skolēnu šaha čempionātā meiteņu U11 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā izcīnījusi 2. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā G16 vecuma grupā. 2019. gada augustā Bratislavā izcīnījusi 2. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā G18 vecuma grupā. 2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 7. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Pārstāvējusi Baltkrievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies  2 reizes (2016 - 2018);
 Pasaules jauniešu komandu šaha čempionātos U16 vecuma grupā piedalījusies 4 reizes (2014-2017).

2017. gadā Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

Par panākumiem turnīros FIDE 2017. gadā viņai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2019. gadā - starptautiskā vīriešu meistara (IM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Mogiļevas apgabalā dzimušie
Baltkrievijas šahisti
Gāršmuiža

Gāršmuiža ir ciems Saulkrastu novada Sējas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 27,9 km no pagasta centra Lojas, 6,5 km no novada centra Saulkrastiem un 51,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V78 (Saulkrasti–Vidriži), pie Gāršmuižas urgas ietekas Ķīšupē.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Pēters Ankersens

Pēters Ankersens (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, aizsargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Dānijas Superlīgas kluba FC København sastāvā.

Sasniegumi 
Esbjerg

 Dānijas kauss: 2012–13

Salzburg

 Austrijas Bundeslīga: 2014–15
 Austrijas kauss: 2014–15

København

 Dānijas Superlīga: 2015–16, 2016–17, 2018–19
 Dānijas kauss: 2015–16, 2016–17

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
Genoa C.F.C. spēlētāji
Dienviddānijas reģionā dzimušie
1964. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1964. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. Šīs bija IX ziemas olimpiskās spēles, kas notika Austrijas pilsētā Insbrukā 1964. gadā no 29. janvāra līdz 9. februārim. Šajās olimpiskajās spēlēs piedalījās 1095 sportisti no 39 nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika sadalītas 34 disciplīnās, 10 sporta veidos.

1964. gada Insbrukas ziemas olimpisko spēļu programma, salīdzinot ar 1960. gada Skvoveli spēlēm, tika koriģēta, papildinot ar bobsleju un kamaniņu braukšanu. Atšķirībā no piepriekšējām ziemas olimpiskajām spēlēm, šajās spēlēs tika iekļauts arī demonstrāciju sporta veids — aisštoks. Šis bija otrais un arī pēdējais tāds gadījums, kad šis sporta veids tika spēlēts kā demonstrāciju sporta veids ziemas olimpiskajās spēlēs. Gan vīrieši, gan sievietes varēja piedalīties 1964. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, programmā bija iekļautas 11 disciplīnas, kurās sacenstās sievietes.

Padomju Savienības sportisti ieguva visvairāk medaļu – 25, 11 no tām bija zelta medaļas. Medaļu kopvērtējumā otro vietu ieguva Norvēģija (15 medaļas) un trešo vietu Austrija (12 medaļas). No 36 klāt esošajām NOK, vismaz vienu medaļu izcīnīja 14 NOK, no kurām 11 NOK izcīnīja vismaz vienu zelta medaļu. Olimpisko spēļu laikā treniņos mira Lielbritānijas kamaniņu braucējs Kazimirs Kejs-Skrzipeskis un Austrālijas slēpotājs Ross Milns.

Skandināvijas valstis — Zviedrija, Norvēģija Somija —, kā arī Padomju Savienība, atkārtoja savu sasniegumu 1960. gada ziemas olimpiskajās spēlēs un nostiprināja savu dominējošo stāvokli distanču slēpošanā, iegūstot visas pieejamās medaļas. Līdzīgi panākumi bija arī Vācijas apvienotajai komandai, kas kamaniņu braukšanā ieguva 5 no 9 pieejamajām medaļām.  Sportisti, kas pārstāvēja Liebritāniju un piedalījās pirmajās bosleja divnieku sacensībās ziemas olimpiskajās spēlēs ieguva zelta medaļas, kas Lielbritānijai bija pirmās zelta medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs 12 gadu laikā. Lidija Skobļikova, kas pārstāvēja Padomju Savienību ātrslidošanā 1964. gada olimpiskajās spēlēs ieguva visvairāk medaļu — 4 zelta medaļas. Šis sasnieguma Skobļikovu padarīja par pirmo olimpieti, kura vienās spēlēs ieguvusi četras atsevišķas zelta medaļas.

Ātrslidošana

Biatlons

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Kalnu slēpošana

Kamaniņu braukšana

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1964. gada ziemas olimpiskās spēles
 1964. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Piezīmes 
 Bronzas medaļas netika pasniegtas, jo 3 sportisti ieguva sudraba medaļu ar rezultātu 40.6 sekundes.
 Bronzas medaļas netika pasniegta, jo Skobļikova un Hāns ieguva sudraba medaļas ar rezultātu 5 minūtes 18,5 sekundes.

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Ķidurga

Ķidurga (arī Ķīdurga) ir Ķīšupe kreisā krasta pieteka Limbažu un Saulkrastu novados. 

Tek rietumu virzienā. Ietek Ķīšupē pie Spriču mājām. Ķidurgu nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Ābelīte.

Atsauces 

Limbažu novada upes
Saulkrastu novada upes
Ķīšupes pietekas
Govhera Bejdullajeva

Govhera Bejdullajeva (; dzimusi ) ir Azerbaidžānas FIDE meistare šahā (2017).

Biogrāfija 
2015. gadā uzvarējusi Azerbaidžānas jauniešu šaha čempionātā meiteņu U12 vecuma grupā, bet 2016. gadā atkārtojusi šo panākumu meiteņu U14 vecuma grupā.

Pārstāvējusi Azerbaidžānu Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2017. gadā, kad uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U14 vecuma grupā. Pirms tam divus gadus pēc kārtas bijusi otrā Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā (2014, 2015). 2013. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu čempionātā ātrajā šahā meiteņu U10 vecuma grupā. 2018. gada augustā Rīgā izcīnījusi 4. vietu Eiropas jauniešu šaha čempionātā G16 vecuma grupā.

2016. gadā Baku pārstāvējusi Azerbaidžānas trešo komandu Pasaules sieviešu šaha olimpiādē. 2017. gadā Rīgā piedalījusies Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

2021. gada maijā izcīnījusi 2. vietu Azerbaidžānas sieviešu šaha čempionātā. 2022. gadā uzvarējusi šajā turnīrā.

2022. gada oktobrī uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā.

Atsauces

Ārējās saites 

2003. gadā dzimušie
Azerbaidžānas šahisti
Žoka Gaāla

Žoka Gaāla (; dzimusi  Ajkā) ir Ungārijas FIDE meistare šahā (2019).

Biogrāfija 
Šahu sākusi spēlēt no četru gadu vecuma. Daudzkārtēja Ungārijas jauniešu šaha čempionātu laureāte, tajā skaitā uzvarējusi 2014. gadā meiteņu U8 vecuma grupā un 2016. gadā meiteņu U10 vecuma grupā.

Pārstāvējusi Ungāriju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2016. gadā, kad Prāgā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā. 2016. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu čempionātā ātrajā šahā meiteņu U10 vecuma grupā. 2017. gadā Pasaules jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā bijusi otrā. 2014. gadā Ungārijas jauniešu izlases sastāvā piedalījusies Pasaules jauniešu komandu šaha čempionātā U16 vecuma grupā.

Atsauces

Ārējās saites 

2007. gadā dzimušie
Vesprēmas meģē dzimušie
Ungārijas šahisti
Kuņurdziņa

Kuņurdziņa, arī Kuriņurga, ir Rīgas līcī ietekoša upe Limbažu un Saulkrastu novados.

Iztece pie vasarnīcu ciema Diāna, Tek dienvidu virzienā gar vairākiem vasarnīcu ciemiem, pie Koklītēm pagriežoties uz rietumiem. Ietek Rīgas līcī starp Neibādi un Zvejniekciemu. Šķērso valsts autoceļus V55 (pievedceļš Zvejniekciema stacijai) un V101 (Lilaste–Saulkrasti–Duči).

Atsauces 

Limbažu novada upes
Saulkrastu novada upes
Viljams Kvists

Viljams Kvists Jergensens (; dzimis ) ir bijušais Dānijas futbolists, pussargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks.

Sasniegumi 
København

 Dānijas Superlīga: 2005–06, 2006–07, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2015–16, 2016–17, 2018–19
 Dānijas kauss: 2008–09, 2015–16, 2016–17

Individuālie sasniegumi

 Dānijas Superlīgas gada labākais spēlētājs: 2010
 Dānijas gada futbolists: 2010, 2011

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
VfB Stuttgart spēlētāji
Fulham FC spēlētāji
Wigan Athletic F.C. spēlētāji
Vidusjitlandes reģionā dzimušie
Lase Šēne

Lase Šēne (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, pussargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Eredivisie kluba SC Heerenveen sastāvā.

Sasniegumi 
Ajax

 Eredivisie: 2012–13, 2013–14, 2018–19
 KNVB beker: 2018–19
 Johan Cruijff Schaal: 2013, 2019

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Genoa C.F.C. spēlētāji
Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie
Tomass Dileinijs

Tomass Dileinijs (Thomas Delaney; dzimis ) ir Dānijas futbolists, pussargs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē La Liga kluba Sevilla sastāvā.

Sasniegumi 
København

 Dānijas Superlīga: 2009–10, 2020–11, 2012–13, 2015–16, 2016–17
 Dānijas kauss: 2011–12, 2014–15, 2015–16, 2016–17

Borussia Dortmund

 DFB Pokal: 2020–21

 DFL-Supercup: 2019

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Brēmenes "Werder" spēlētāji
Dortmundes "Borussia" spēlētāji
Sevilla FC spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Oskars Batņa

Oskars Batņa (dzimis ) ir Latvijas hokejists. Pašlaik (2022) pārstāv Somijas hokeja līgas komandu Mikkelin Jukurit.

Spēlētāja karjera 
2017. gada vasarā uzbrucējs uz pārbaudes laiku pievienojās KHL vienībai Rīgas "Dinamo". Veiksmīgi izturējis pārbaudes laiku, augustā noslēdza viena gada līgumu ar klubu un tā sastāvā nākamajā sezonā aizvadīja 34 spēles. "Dinamo" rindās uzbrucējs spēlēja vēl nākamās divas sezonas, taču 2020. gada augustā noslēdza līgumu ar Francijas hokeja līgas komandu HC Anglet.

Latvijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2019. gada Pasaules čempionātā. Kopā ar izlasi devās arī uz 2018. gada Pasaules čempionātu, tomēr sastāvam tā arī netika pieteikts un, neaizvadījis nevienu spēli, turnīra gaitā atgriezās Rīgā.

Ārējās saites 

1995. gadā dzimušie
Nepabeigti raksti par Latvijas hokejistiem
Latvijas hokejisti
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
HK Liepājas spēlētāji
Latvijas sportisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Lilaste (Saulkrastu pagasts)

Lilaste ir ciems Saulkrastu novada Saulkrastu pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 11,3 km no pagasta un novada centra Saulkrastiem un 36,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A1 (Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)) un dzelzceļa līnijas Zemitāni—Skulte, pie Lilastes upes iztekas no Lilastes ezera. Uz rietumiem atrodas Carnikas novada ciems ar tādu pašu nosaukumu.

Atsauces 

Latvijas skrajciemi
Nikolajs Jergensens

Nikolajs Jergensens (; dzimis ) ir Dānijas futbolists, uzbrucējs, Dānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada spēlē Eredivisie kluba Roterdamas "Feyenoord" sastāvā.

Sasniegumi 
København

 Dānijas Superlīga: 2012–13, 2015–16
 Dānijas kauss: 2014–15, 2015–16

Feyenoord

 Eredivisie: 2016–17
 KNVB beker: 2017–18
 Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018

Individuālie sasniegumi

 Eredivisie labākais vārtu guvējs: 2016–17

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Dānijas futbolisti
Dānijas izlases futbolisti
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Leverkūzenes "Bayer" spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
Galvaspilsētas reģionā (Dānija) dzimušie
Jekaterina Goļceva

Jekaterina Goļceva (; dzimusi ) ir Krievijas starptautiskā meistare šahā (2021).

Biogrāfija 
Ņižņijnovgorodas šaha skolas audzēkne. Pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2014. gadā, kad Batumi uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U12 vecuma grupā. Par šo panākumu ieguvusi FIDE meistares (FM) nosaukumu. Pirms tam divas reizes bijusi Eiropas jauniešu šaha vicečempione: 2010. gadā meiteņu U8 vecuma grupā un 2013. gadā meiteņu U12 vecuma grupā.

2017. gadā izcīnījusi otro vietu Krievijas jauniešu šaha čempionātā meiteņu U17 vecuma grupā un Pievolgas federālā apgabala sieviešu šaha čempionātā.

2022. gada septembrī Čeboksaros dalījusi 4.-6. vietu Krievijas sieviešu šaha čempionāta superfinālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2021. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Krievijas šahisti
Jevgeņijs Augusts

Jevgeņijs Augusts (dzimis  Kurzemes guberņā, pazudis bez vēsts Pirmā pasaules kara sākumā) bija latviešu izcelsmes Krievijas impērijas virsnieks. Kā brīvprātīgais piedalījās Angļu—būru karā būru pusē.

Bibliogrāfija 
 Avgustus Y. A. Russian Fighting For The Boer Cause. [translated and edited by Boris Gorelik]. Johannesburg: The South African Military History Society

Ārējās saites 
 Августус, Евгений Федорович. Воспоминания участника Англо-бурской войны 1899-1900 гг. - Варшава : тип. "Бристоль", 1902.

Atsauces 

Krievijas virsnieki
Latvijā dzimušie
Pekšņas

Pekšņas ir ciems Saldus novada Kursīšu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,1 km no pagasta centra Kursīšiem, 19,9 km no novada centra Saldus un 142,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1163 (Silaiņi–Kursīši), Bruziless upes krastā.

Atsauces
Īģes Graudiņu velnala

Īģes (Graudiņu) velnala dažādos aprakstos un publikācijās reljefāk sāka iezīmēties tikai ar 20. gadsimta 90. gadiem, kad tā tika lokalizēta un uzmērīta.

Teika 
Par šo Velnalu tautā saglabājusies šāda teika. Velns izmeklējies sev par mitekli lielāko alu Īģes krastos pie Graudiņu mājām. Velns gribējis ļoti daudz dzert un, lai ūdens nepietrūktu, aizdambējis Īģes upi lejpus alai. Naktī ūdens cēlies un pārplūdinājis alu. Velns izbijies, aizbēdzis un atpakaļ vairs nav atgriezies. Ūdens aizdambējumu ir aizskalojis; tikai plūdos tas aizsniedz alas pamatus.

Ārējās saites 
 The Ancient Sacred Sites

Latvijas alas
Šēne

Šēne () ir vācu izcelsmes uzvārds.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
 Alfonss Šēne (Alfons Schöne) — vācu paukotājs;
 Lase Šēne (Lasse Schöne; 1986) — Dānijas futbolists, pussargs;
 Makss Šēne (Max Schöne; 1880—1961) — vācu peldētājs, olimpiskās zelta medaļas ieguvējs.

 Vācu uzvārdi
Rubas skola

Rubas skola (arī Rubas internātskola) ir aprūpes ciems Saldus novada Rubas pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 2,7 km no pagasta centra Rubas, 43,7 km no novada centra Saldus un 138,5 km no Rīgas. Rubā atrodas arī Rubas luterāņu baznīca (mūsdienās drupas) un Reņģes dzelzceļa stacija.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1160 (Ezere–Vadakste), Vadakstes upes labajā krastā, upes pretējā krastā atrodas Lietuva.

Vēsture 

Apdzīvotā vieta veidojusies ap Reņģes muižu (Ringen), kuras kungu mājā 1924. gadā atklāta Rubas speciālās internātpamatskola. 2017. gadā skola slēgta, šeit plānots ierīkot sociālās aprūpes centru. Muižas pils celta Voldemāra fon Nolkena laikā 1881.–1882. gadā pēc arhitektu Reinholda fon Zīversa un Maksa Šervinska projekta.

Atsauces
Priedula

Priedula ir ciems Saldus novada Vadakstes pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 5,3 km no pagasta centra Vadakstes, 57,4 km no novada centra Saldus un 128,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1115 (Vītiņi–Vadakste), Vadakstes upes labajā krastā, upes pretējā krastā ir Lietuva.

Atsauces
Abrupe

Abrupe var būt:

Abrupe - ciems Jaunpiebalgas pagastā
Abrupe - Grūžupes pieteka
Abrupe - Zaņas pieteka
Akmeņstrauts (Mežupītes pieteka)

Akmeņstrauts ir Mežupītes kreisā krasta atteka Saldus novadā.

Tek pa mazapdzīvotu, mežainu apvidu. Akmeņstrautu nešķērso valsts autoceļi.

Atsauces 

Brocēnu novada upes
Saldus novada upes
Mežupītes pietekas
Ventas baseina upes
Cieceres pagasts
Zvārdes pagasts
Karloss Sančess

Karloss Alverto Sančess Moreno (; dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, pussargs, Kolumbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Anglijas čempionāta kluba Watford sastāvā.

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Kolumbijas futbolisti
Kolumbijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Aston Villa F.C. spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
RCD Espanyol spēlētāji
ACF Fiorentina spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
Alīdas strauts

Alīdas strauts  ir Ķerkliņu ezera pieteka Saldus novadā. 

Tek rietumu virzienā pa mežainu, purvainu apvidu. Ietek Ķerkliņu ezera dienvidaustrumu krastā.

Atsauces 

Saldus novada upes
Ventas baseina upes
Asīšu grāvis

Asīšu grāvis (vidustecē arī Benaišu strauts, augštecē arī Benkavas grāvis)  ir Benaišu strauta labā krasta pieteka Saldus novadā. 

Tek rietumu virzienā. Lielākā pieteka - Ražuku grāvis. Ietek Benaišu strautā pie autoceļa V1175 (Jaunauce–Vadakste).

Atsauces 

Saldus novada upes
Ventas baseina upes
Druves pietekas
Marks Ļebedevs

Marks Ļebedevs (dzimis ) ir Latvijas aktieris.

1961. gadā beidzis teātra skolu Maskavā un kļuvis par Rīgas Krievu teātra aktieri. 1976. gadā nosaukts par Latvijas PSR Nopelniem bagāto mākslinieku. 1983. gadā nosaukts par Latvijas PSR Tautas mākslinieku.

Filmējies "Atklātā pasaule", "Pieskāriens", "Atcerēties vai aizmirst", "Dubultnieks", "Kroņa numurs", "Dzīvoklis" un "Džimlai rūdi rallallā".

Atsauces 

1937. gadā dzimušie
Latviešu teātra aktieri
Brancupīte

Brancupīte ir Buļļupes labā krasta pieteka Saldus novadā. Iztece - starp Muižciemu un Gaiķiem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Buļļupē pie autoceļa V1298 (Gaiķi–Kabile).

Atsauces 

Saldus novada upes
Brocēnu novada upes
Ventas baseina upes
Leitnera velosipēdu fabrika

Leitnera velosipēdu fabrika (1. Baltische Velociped-Fabrik, A.Leutner & Co, Фабрика велосипедов А. Лейтнера, Fahrrad-werke „Russia”) bija velosipēdu ražotne Rīgā, ko dibinājis un vadījis vācbaltiešu uzņēmējs Aleksandrs Leitners. Tā no 1886. gada Rīgā ražoja divriteņus un to detaļas, bet jau no 1889. gada arī automašīnas. Tā bija pirmā šāda ražotne Krievijas impērijā.

Vēsture 
1886. gadā Rīgā, Ģertrūdes ielā 27, Aleksandrs Leitners atvēra velosipēdu darbnīcu. Par ārzemēs nopelnīto naudu viņš iegādājās pirmos darbgaldus un noalgoja četrus darbiniekus. Sākumā darbnīca izgatavoja 19 velosipēdus, kas ātri tika pārdoti. Tie bija nestabili augstrati ar lielu priekšējo un mazu aizmugurējo riteni, saukti par „zirnekļiem”. Pieprasījums pēc velosipēdiem auga un Leitners pārgāja uz modernāku — drošo divriteņu modeļu sērijveida ražošanu. Sākumā uzņēmums ražoja velosipēdus ar firmas zīmi „Leitner” (Лейтнеръ). 

1889. gadā fabrikā izgatavoja pirmo motociklu „Russia”, triciklu un auto ar tādu pašu nosaukumu. Leitnera paspārnē darbojās Vācijas firmu Fafnir, Cudell, Adler, Dixi, NAG, Opel pārstāvniecības, kas piegādāja rezerves daļas un dzinējus. Uzņēmums paplašinoties pārgāja uz divstāvu ēku Suvorova (tagad Krišjāņa Barona) ielā 21. un nodarbināja vairāk nekā 80 strādniekus, gadā saražojot aptuveni 500 velosipēdus. 1892. gadā uzņēmumā bija apguvuši savu dzinēju „Leutner” (3.5zs, 4zs, 4.5zs, 6zs, 6-7zs, 6-8zs, 8zs, 10zs, 12zs) ražošanu un tika celtas jaunas ēkas Aleksandra (tagad Brīvības) ielā 129/131. 1894. gadā jaunie fabrikas korpusi bija pabeigti. Tur strādājošo skaits pieauga līdz 300, bet izgatavoto velosipēdu skaits — līdz 1500, vēlāk līdz 5000 velosipēdiem gadā. Gadsimtu mijā fabrika ražoja arī ap 10 auto gadā.

1901. gadā, piedaloties Rīgas 700. gadu jubilejas izstādē, viens no Leitnera automobiļiem ieguva zelta medaļu, bet Glāzgovas izstādē velosipēdi „Rossija” (Pocciя) saņēma Goda diplomu. Līdz Pirmajam pasaules karam Leitnera uzņēmums saražoja ap 18 000 velosipēdu, kurus pirka ne tikai Krievijā, Polijā un Somijā, bet arī Rietumeiropas valstīs. Armijas vajadzībām tika ražoti saliekamie velosipēdi. Aeroplānu ražošanas plānam svītru pārvilka Pirmais pasaules karš — tāpat kā vairums Latvijas uzņēmumu, arī Leitnera fabrika tika evakuēta.

Atsauces

Literatūra 
 Edvīns Liepiņš un Jānis Seregins „No Leitnera līdz Ērenpreisam. Velosipēdu rūpniecība Latvijā 100 gados”. — Latvijas Industriālā mantojuma fonds, Rīga 2009.

Ārējās saites 
 No „Russia” līdz „Latvello” 
 Atskats Latvijas vellorūpniecības vēsturē
 Saulkrastu velosipēdu muzejs

Bijušās rūpnīcas Latvijā
Riteņbraukšana Latvijā
Velosipēdu ražotāji
Aleksandra Maļcevska

Aleksandra Maļcevska (; dzimusi , Volgogradā) ir Krievijā dzimusi Polijas starptautiskā lielmeistare šahā (2018).

Biogrāfija 
Rostovas pie Donas šaha skolas audzēkne. 2015. gadā uzvarējusi Krievijas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U15 vecuma grupā. 

Pārstāvējusi Krieviju Eiropas un pasaules jauniešu šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 2016. gadā, kad Prāgā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā meitenēm U14 vecuma grupā. Gadu iepriekš šajā vecuma grupā bijusi otrā. 2012. gadā bijusi trešā Pasaules jauniešu šaha čempionātā meitenēm U10 vecuma grupā. 2013. gadā ieņēmusi otro vietu Pasaules skolnieku šaha čempionātā meitenēm U11 vecuma grupā. 2016. gadā bijusi otrā Pasaules jauniešu šaha čempionātā meitenēm U14 vecuma grupā. 2017. gadā ieņēmusi trešo vietu Pasaules jauniešu šaha čempionātā meitenēm U16 vecuma grupā. 2018. gadā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā meitenēm U20 vecuma grupā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 35. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Kopš 2022. gada februāra šaha turnīros pārstāv Poliju.

Par panākumiem turnīros FIDE 2018. gadā viņai piešķīrusi starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Volgogradas apgabalā dzimušie
Polijas šahisti
Krievijas šahisti
1968. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti 1968. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. Šīs bija X ziemas olimpiskās spēles, kas notika Francijas pilsētā Grenoblē no 1968. gada 6. līdz 18. februārim. Šajās olimpiskajās spēlēs piedalījās 1158 sportisti no 37 nacionālajām olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika sadalītas 35 disciplīnās, 10 sporta veidos.

1968. gada Grenobles ziemas olimpisko spēļu programma, salīdzinot ar 1964. gada Insbrukas spēlēm, atšķīrās ļoti nedaudz. Biatlons tika papildināts ar komandu disciplīnu. 1968. gads bija pirmais olimpisko spēļu vēsturē, kad ar atsevišķām komandām startēja Austrumvācija un Rietumvācija.

Visvairāk medaļas šajās olimpiskajās spēlēs ieguva Norvēģijas sportisti, kopumā 14 medaļas — 6 zelta, 6 sudraba un 2 bronzas medaļas. Otrā medaļu ieguvējiem bagātākā valsts bija PSRS (13 medaļas), trešā — Francija (9 medaļas).

Ātrslidošana

Biatlons

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Kalnu slēpošana

Kamaniņu braukšana

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi

Skatīt arī 
 1968. gada ziemas olimpiskās spēles
 1968. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Avels Agilars

Avels Enrike Agilars Tapiass (; dzimis ) ir bijušais Kolumbijas futbolists, pussargs, Kolumbijas futbola izlases dalībnieks.

Kolumbijas futbola izlases sastāvā Agilars ir spēlējis 2014. un 2018. gada FIFA Pasaules kausā.

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Kolumbijas futbolisti
Kolumbijas izlases futbolisti
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Toulouse FC spēlētāji
Akoruņas "Deportivo" spēlētāji
Udinese Calcio spēlētāji