joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tiagu Alkantara

Tiagu Alkantara du Nasimento (; dzimis  Sanpjetro Vernotiko, Itālijā) ir profesionāls Spānijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Spānijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) Alkantara pārstāv Anglijas Premjerlīgas klubu Liverpool FC.

Piedzimis sportiskā ģimenē. Viņa tēvs ir 1994. gada FIFA Pasaules kausa ieguvējs, bijušais brazīliešu futbolists Maziņu; māte ir bijusī volejbola spēlētāja; viņa jaunākais brālis arī ir futbolists.

FC Barcelona sastāvā viņš divas reizes uzvarējis La Liga turnīrā (2009–10, 2010–11), tāpat divas reizes uzvarēja Spānijas Superkausa izcīņā (2010, 2011) un 2011. gadā kļuva par UEFA Čempionu līgas uzvarētāju. Minhenes "Bayern" pievienojās 2013. gadā. Sešas reizes kļuvis par Bundeslīgas čempionu, trīs reizes uzvarējis Vācijas kausa izcīņā.

Spānijas jaunatnes izlašu sastāvā triumfējis 2008. gada Eiropas U-17 un 2011. gada Eiropas U-21 čempionātos. Spānijas pieaugušo izlasē debitēja 2011. gada 10. augustā pret Itāliju. Piedalījies 2016. gada Eiropas čempionātā un 2018. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi 
Barcelona

 Spānijas La Liga: 2010–11, 2012–13
 Copa del Rey: 2011–12
 Supercopa de España: 2010, 2011
 UEFA Čempionu līga: 2010–11
 UEFA Superkauss: 2011
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2011

Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
 DFB Pokal: 2013–14, 2015–16, 2018–19, 2019–20
 DFL Supercup: 2016, 2017, 2018
 UEFA Čempionu līga: 2019–20
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2013

Liverpool

 EFL Cup: 2021-22
 FA kauss: 2021-22
 FA Charity/Community Shield:2022
 UEFA Čempionu līga finālists: 2021—22

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa  

1991. gadā dzimušie
Apūlijā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Minhenes "Bayern" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Liverpool FC spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Arkādijs Pavlovs

Arkādijs Pavlovs ( (pēc vecā stila — ) — ) bija krievu izcelsmes Latvijas futbolists un vēlāk treneris, pieckārtējs Latvijas čempions. Latvijas izlasē aizvadījis 37 spēles, gūstot 9 vārtus.

Biogrāfija 
Аrkādija tēvs Sergejs Pavlovs 19. gadsimta beigās kļuva par atraitni un pārcēlās no Harkovas uz Rīgu kopā ar četriem bērniem: Оlgu, Аnnu, Nadeždu un Vjačeslavu. Rīgā S. Pavlovs apprecējās ar Pavlu Pjuvī un viņiem piedzima dēls Arkādijs.

Arkādijs futbolu spēlēja jau no agras jaunības, 1915. gadā Pirmā pasaules kara laikā būdams evakuācijā Jekaterinoslavā viņš spēlēja organizētos turnīros. Atgriezies Rīgā, viņš 1924. gadā pabeidza N. Bogojavļenskas privāto vidusskolu, līdz tam spēlējot Marss Rīga un Amatieris sastāvā. Tajā pašā gadā viņš sāka pārstāvēt Rīgas Futbola klubu, tobrīd no labākajām Virslīgas komandām. Ar komandu viņš divreiz ieguva Rīgas kausu (1924. un 1925. gadā). No 1935. līdz 1939. gadam Pavlovs pārstāvēja Rīgas Krievu sporta biedrības "Кružok" komandu, kura spēlēja 1. līgā, būdams līderis gan futbola laukumā, gan arī ārpus tā. 1938. gadā viņš ar komandu uzvarēja 1. līgas turnīrā, iekļūstot Virslīgā.

No 1925. līdz 1926. gadam А. Pavlovs dienēja Latvijas Bruņotajos spēkos obligātajā militārajā dienestā. 1931. gadā viņš apprecēja Veru Popkovu (1909—1993), šajā laulībā viņam piedzima dēls Оļegs (1933—1999).

Arkādijs Pavlovs no 1927. līdz 1940. gadam strādāja Lielbritānijas naftas uzņēmumā Shell, iesākumā kā atslēdznieka palīgs, vēlāk kļuva par noliktavas pārzini. Pēc Shell darbības pārtraukšanas Latvijā А. Pavlovs uzsāka darbu Latvijas PSR "Glavņeftjesnabsbit" organizācijā. No 1940. gada 21. augusta Pavlovs darbojās kā Rīgas apgabala Futbola savienības valdes priekšsēdētājs. Vācu okupācijas laikā viņam tika piešķirta apliecība, garantējot bezmaksas skatītāja vietu visās futbola spēlēs. А. Pavlovs slēpās, lai izvairītos no iesaukuma Latviešu SS leģionā. Pēc Otrā pasaules kara viņš strādāja par treneri Bērnu sporta skolā. Pēdējos dzīves gadus Pavlovs strādāja par grāmatvedi zvejnieku artelī "Carnikava".

Karjera izlasē 
No 1924. līdz 1933. gadam Pavlovs pārstāvēja Latvijas izlasi, kurā viņš spēlēja kā kreisais malējais uzbrucējs. Pavisam viņš aizvadīja 37 spēles, gūstot 9 vārtus. 1924. gadā viņš kopā ar komandu piedalījās 8. olimpiskajās spēlēs Parīzē. Latvijas komanda turnīrā aizvadīja vienu spēli, zaudējot Francijai ar 0-7. 1928. gadā Tallinā pirmajā Baltijas kausa turnīrā viņš kļuva par komandas rezultatīvāko, 5 spēlēs gūstot 3 vārtus un kopā ar komandu uzvarot turnīrā. Viņš guva arī turnīra pirmos vārtus.

Apbalvojumi 
Klubu tituli

 Latvijas Virslīga: 1924, 1925, 1926, 1930, 1931 (RFK)
 Rīgas futbola kauss: 1924, 1925 (RFK)

Nacionālā izlase
 Baltijas kauss: 1928

Atsauces

Ārējās saites 

 Аrkādijs Pavlovs — biogrāfija
 Arkādija Pavlova — viena no labākajiem pirmskara Latvijas futbolistiem — fotoalbums
 Arkādija Pavlova (1903-1960) nozīmju un apbalvojumu kolekcija

1903. gadā dzimušie
1960. gadā mirušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
Latvijas futbola treneri
Rīgā dzimušie
1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Amanda Saifreda

Amanda Saifreda (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja, dziesmu autore un bijusī modele.

11 gadu vecumā Amanda uzsāka modeles karjeru, taču 15 gados pievērsās aktrises karjerai, uzsākdama to ar otrā plāna lomām. No 1999. gada filmējās TV seriālos. Uz lielā ekrāna debitējusi ar lomu 2004. gada filmā "Nekrietneles". Laikā no 2004. līdz 2010. gadam filmējās dažādos seriālos, tajā pašā laikā bija vienas no vadošo lomu izpildītājām 2008. gada mūziklā Mamma Mia!, kā arī tās 2018. gada turpinājumā "Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt". Tēlojusi galveno lomu filmā "Vēstules Džuljetai" (2010). Piedalījusies Toma Hūpera režisētajā muzikālajā drāmā "Nožēlojamie" (2012).

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Pensilvānijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Mareks Mejeris

Mareks Mejeris (dzimis  Liepājā) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja un spēka uzbrucēja pozīcijās, Latvijas izlases dalībnieks. 2022. gadā pārstāv Izraēlas klubu Jeruzalemes "Hapoel".

Karjera 
M. Mejeris basketbolā sācis trenēties dzimtajā Liepājā, pārstāvot tās komandas LJBL. M. Mejera māte arī ir spēlējusi basketbolu, pārstāvot augstskolas komandu Liepājā.

Arī pieaugušo basketbola karjeru uzsācis BK "Liepājas lauvas", vienā no divām komandā aizvadītajām sezonām iegūstot Latvijas Basketbola līgas (LBL) bronzas medaļas. 2011. gada augustā noslēdza līgumu ar Spānijas LEB Gold līgas klubu CB Clavijo. Vēlāk pārstāvējis vēl divus Spānijas klubus, tostarp Fuenlabrada sastāvā debitējis ACB līgā.

2014. gada beigās atgriezies Latvijā, noslēdzot līgumu ar Rīgas VEF, kura sastāvā kļuva par LBL čempionu, bet vēlreiz atgriezās arī pēc Francijas klubā Élan Chalon iesāktās sezonas 2016. gadā. Kopā VEF sastāvā par Latvijas čempionu kļuvis trīs reizes. Pēc tam spēlējis arī Krievijas klubā Permas "Parma" un Itālijas līgā, bet 2022. gada vasarā nonācis Izraēlas klubā Jeruzalemes "Hapoel".

Latvijas pieaugušo izlasē debitējis . Spēlējis trijos Eiropas čempionātu finālturnīros.

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Liepājā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Vieglie uzbrucēji
Spēka uzbrucēji
Trapene

Trapene (agrāk — Bormaņi) ir ciems Smiltenes novada Trapenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē Melnupes kreisajā krastā pie autoceļa P44  no novada centra Smiltenes un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Bormaņu muižas (Treppenhof) centra. Par lielāku apdzīvoto vietu izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Trapene» centrālais ciemats. Trapenē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola (būvēta 1936. gadā), kultūras nams, bibliotēka, feldšeru punkts, sociālās aprūpes centrs «Trapene», pagasta muzejs.

Cilvēki 
 Frīdrihs Biders (1810-1894), fiziologs, Tērbatas Universitātes profesors un rektors, dzimis Bormaņu muižas pārvaldnieka ģimenē;     
 Ojārs Vācietis mācījās  Trapenes pamatskolā (1942-1948);

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Smiltenes novada ciemi
Dace Ruskule

Dace Ruskule (dzimusi  Bauskā) ir bijusī latviešu vieglatlēte, startējusi diska mešanas sacensībās.

Piedalījusies 2004. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs, kurās izcīnīja 28. vietu ar rezultātu 57,43 m.

2000. gada Pasaules junioru čempionātā D. Ruskule ierindojās 13. vietā (47,98 m), tā paša gada Eiropas kausā izcīnījusi 4. vietu (46,49 m). 2003. gada Eiropas U-23 čempionātā viņa ierindojās 6. vietā ar rezultātu 52,31 m. 2006. gada jūnijā viņa uzvarēja NCAA čempionātā ar rezultātu 55,13 m. Viņa kļuva par otru Nebraskas universitātes studenti, kas uzvar šajās sacensībās diska mešanā.

Personiskie rekordi

Atsauces

Ārējās saites 

 Nebraskas universitātes profils 

1981. gadā dzimušie
Bauskā dzimušie
Latvijas vieglatlētes
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Lauris Blaus

Lauris Blaus (dzimis ) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlēja centra pozīcijā, bijis Latvijas izlases dalībnieks. L. Blaus kļuvis par Latvijas Basketbola līgas čempionu divas reizes — 2013. gadā Rīgas VEF sastāvā un 2016. gadā "Valmiera/Ordo" rindās. Pēc karjeras beigām pievērsies trenera darbam.

Jaunatnes vecumā trenējies un spēlējis LJBL "Ķeizarmeža" basketbola sistēmā.

2011. gadā piedalījies LBL Visu zvaigžņu spēlē, kurā 15 minūtēs guva 9 punktus.

Ārpus Latvijas komandām spēlējis Lietuvā, Igaunijā, Polijā un Ukrainā. 2022. gada sākumā spēlēja BK Odessa klubā Ukrainā, bet pēc Krievijas iebrukuma bija spiests pārcelties uz BK Ogre, kuras sastāvā sezonu noslēdza ar bronzas medaļām Latvijas Basketbola līgā. 2022. gada septembrī paziņoja par profesionālā spēlētāja karjeras beigām un pievienojās BK Latvijas Universitāte treneru korpusam.

2007. gada Eiropas U18 vecuma čempionātā Latvijas izlases sastāvā izcīnīja bronzas medaļas. Latvijas pieaugušo izlases sastāvā debitējis .

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Basketbola centri
Artūrs Bērziņš (basketbolists)

Artūrs Bērziņš (dzimis ) ir bijušais latviešu basketbolists, spēlējis spēka uzbrucēja pozīcijā, bijis Latvijas izlases dalībnieks. Trīskārtējs Latvijas čempions, panākumus izcīnot trīs dažādos klubos. Pēc spēlētāja karjeras beigām pievērsies trenera darbam, trenē bērnus Ogres sporta skolā.

2009. gadā BK "Ventspils" sastāvā A. Bērziņš pirmo reizi kļuva par LBL čempionu. Nākamo Latvijas čempiontitulu izcīnīja 2015. gadā, spēlējot Rīgas VEF. Vasarā pārcēlās uz Valmieras klubu un 2016. gadā "Valmiera/Ordo" sastāvā atkal kļuva par LBL čempionu, palīdzot klubam gūt pirmo uzvaru tā vēsturē, pie tam A. Bērziņš tika atzīts par finālsērijas labāko spēlētāju.

2017. gada vasarā A. Bērziņš atgriezās BK "Ventspils".

Latvijas basketbola izlases sastāvā debitējis . 2011. gadā spēlējis Eiropas čempionāta finālturnīrā, kur Latvijas izlase ieņēma 22. vietu.

2018. gada septembrī paziņojis par spēlētāja karjeras beigšanu.

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Spēka uzbrucēji
Ogrē dzimušie
Hosē Manuels Pinto

Hosē Manuels Pinto Kolorado (; dzimis ) ir bijušais spāņu futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā. 

Viņš ir Real Betis jaunatnes skolas audzēknis, La Liga debitējis šī kluba sastāvā 1997.—1998. gada sezonā. Vēlāk pārgāja uz Celta de Vigo, ar ko tika startēts UEFA Čempionu līgā, kā arī tika aizvadītas veiksmīgas sezonas Spānijas čempionātā. Kopš 2008. gada pārstāv FC Barcelona. Tā sastāvā trīs reizes uzvarējis Spānijas čempionātā, 2009. gadā izcīnījis uzvaru Spānijas Karaļa kausa izcīņā; trīs reizes uzvarējis Spānijas Superkausā un divas reizes — UEFA Čempionu līgā.

Sasniegumi 
Celta

 UEFA Intertoto kauss: 2000

Barcelona

 Spānijas La Liga: 2008–09, 2010–11, 2012–13
 Copa del Rey: 2008–09, 2011–12
 Supercopa de España: 2009, 2010, 2011, 2013
 UEFA Čempionu līga: 2008–09, 2010–11
 UEFA Superkauss: 2009, 2011
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2009

Ārējās saites 

 FC Barcelona profils 

1975. gadā dzimušie
Andalūzijā dzimušie
Spānijas futbolisti
Futbola vārtsargi
Real Betis spēlētāji
Bigo "Celta" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Ibrāhīms Afīlajs

Ibrāhīms Afīlajs (Ibrahim Afellay; dzimis  Utrehtā, Nīderlandē) ir bijušais marokāņu izcelsmes Nīderlandes futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Nīderlandes izlases bijušais dalībnieks.

Karjeru uzsāka PSV Eindhoven klubā, ar ko tika četras reizes uzvarēts nacionālajā čempionātā un 2005. gadā izcīnīts Nīderlandes KNVB kauss. 2007. gadā viņš tika atzīts par gada labāko Nīderlandes jauno futbolistu. 2011. gadā pārgāja uz Spānijas La Liga klubu FC Barcelona. Tā sastāvā pirmajā pusgadā Nīderlnades futbolists uzvarēja Spānijas čempionātā, UEFA Čempionu līgā un Spānijas Superkausā.

Nīderlandes izlases sastāvā startēja 2008. gada Eiropas čempionātā un 2010. gada FIFA Pasaules kausā (sasniegts fināls).

Sasniegumi 
PSV Eindhoven

 Eredivisie: 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08
 KNVB beker: 2004–05
 Johan Cruijff Schaal: 2008

Barcelona

 Spānijas La Liga: 2010–11
 Copa del Rey: 2011–12
 UEFA Čempionu līga: 2010–11

Olympiacos

 Grieķijas Superlīga: 2014–15

Atsauces

Ārējās saites 

 FC Barcelona profils 

1986. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
PSV Eindhoven spēlētāji
Stoke City F.C. spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Gelzenkirhenes "Schalke 04" spēlētāji
Utrehtas provincē dzimušie
Adrianu Koreija

Adrianu Koreija Klaro (; dzimis  Kuritibā, Brazīlijā) ir profesionāls brazīliešu futbolists, spēlē aizsarga un pussarga pozīcijā, Brazīlijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) pārstāv Beļģijas klubu Eupen.

Karjeru uzsācis Brazīlijas kluba Coritiba Foot Ball Club sastāvā, ar to divas reizes uzvarot Campeonato Paranaense sacensībās. 2004. gadā uzsāka karjeru Spānijā, pirmos 5 gadus pārstāvot Sevilla FC klubu. Tā sastāvā divas reizes uzvarēja UEFA kausa izcīņā, 2006. gadā triumfēja arī UEFA Superkausā, divas reizes uzvarēja Spānijas Karaļa kausa izcīņā un vienreiz — Spānijas Superkausā. 2010. gadā pārgāja uz FC Barcelona. Ar to tika svinēta uzvara 2011. gadā Spānijas Superkausā, La Liga un UEFA Čempionu līgā.

Brazīlijas izlases sastāvā uzvarējis 2003. gada FIFA U-20 Pasaules kausā un 2004. gada Copa America.

Sasniegumi 
Sevilla

 Copa del Rey: 2006–07, 2009–10
 Supercopa de España: 2007
 UEFA kauss: 2005–06, 2006–07
 UEFA Superkauss: 2006

Barcelona

 Spānijas La Liga: 2010–11, 2012–13, 2014–15, 2015–16
 Copa del Rey: 2011–12, 2014–15, 2015–16
 Supercopa de España: 2010, 2011, 2013
 UEFA Čempionu līga: 2010–11, 2014–15
 UEFA Superkauss: 2011, 2015
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2011, 2015

Beşiktaş

 Turcijas Superlīga: 2016–17

Brazīlija

 Copa América: 2004
 FIFA U-20 Pasaules kauss: 2003

Ārējās saites 

 FootballDatabase profils 

1984. gadā dzimušie
Paranā dzimušie
Brazīlijas futbolisti
Brazīlijas izlases futbolisti
Sevilla FC spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Stambulas "Beşiktaş" spēlētāji
Andreu Fontass

Andreu Fontass Prats (, ; dzimis ) ir profesionāls spāņu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) Fontass pārstāv MLS līgas komandu Kanzassitijas "Sporting".

Visu karjeru aizvadījis Spānijas klubu sastāvā. Visu profesionāļa karjeru aizvadījis FC Barcelona vienības klubu. Tā sastāvā uzvarējis 2011. gada UEFA Cempionu līgā, divas reizes La Liga un trīs reizes Spānijas Superkausā.

2009. gadā Spānijas U-20 izlases sastāvā uzvarēja Vidusjūras spēlēs.

Sasniegumi 
Barcelona

 Spānijas La Liga: 2009–10, 2010–11
 Copa del Rey: 2011–12
 Supercopa de España: 2009, 2011
 UEFA Čempionu līga: 2010–11
 UEFA Superkauss: 2011
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2011

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Katalonijā dzimušie
Spānijas futbolisti
Katalonijas izlases futbolisti
Bigo "Celta" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Krūze (Latgales keramika)

Krūze () ir viens no Latgales keramikas saimniecības trauku tipiem, ko lieto dzērieniem, visbiežāk alum un pienam.

Siluetā krūze ir atvasināta no piena poda, medaunieka vai vāraunieka. Atvasinot no piena poda, krūzi veido ar ar spēcīgāk izvelvētu vēderu, mazliet sašaurinātāku kaklu, kā arī spēcīgi paplašinātām malām. Krūzes priekšpusē mala izliecas snīpītī, savukārt, no krūzes vēdera apakšas tās mugurpusē izveido spēcīgu, plakanu, ērtu lietošanai osu, kas nobeidzas pretvirzienā ar loku, saplūstot ar trauka kaklu zem krūzes malas. Atvasinot krūzi no medaunieka, veidojot to ar krūzei raksturīgo malu un kaklu, iegūst krūzi ar augsti uzrautiem pleciem. Šis krūzes veids nav visai ērts, jo ir nestabils, kas pamatojas uz augsto smaguma centru. Ir iespējams veidot krūzes arī no apvērsta medaunieka formas, iegūstot spraigu vēdera izliekumu un nolaidenus plecus. Šī veida slaidināto krūžu formas ir populāras. Atvasinot krūzes no vāraunieka vai tā apvērstas formas, saglabājot krūzei raksturīgās malas un kaklu, iegūst zemas, smagas, spraiga velmējuma krūzes. 

Tā kā krūzes lieto kā ikdienā, tā arī svētkos, tās rotā atšķirīgi. Vienkāršām ikdienas krūzēm dekorācijai izmanto virpas līkloci vai Austras koka ornamentu, ko ierauk ar otu. Goda krūzes rotā ar pielīmētiem punktiņiem, plastiskiem iespiedumiem, kā arī pielīmētiem svilpauniekiem. Krūzes vāpē no iekšpuses un ārpuses, neglazētu atstājot tikai ārpuses pašu apakšējo daļu. Krūžu darināšanā izpaužas meistara īpatnējā formu izjūta, taču to siluetos un rotājumos konstatējama Latgalei raksturīgās kopējās iezīmes. 

Krūžu tilpumi ir dažādi. Lielās krūzes tiek izmantotas koplietošanai, mazākās — individuālai lietošanai, kurām neveido snīpīti. Veidojot vienādas formas, silueta, dekorējuma un vāpējuma krūzes, bet dažādu izmēru, iegūst krūžu servīzes.

Izmantotā literatūra 
 Jānis Pujāts. Latgales keramika. Rēzekne: Latgales kultūras centra izdevniecība, 2002. 240 lpp.

Atsauces

Ārējās saites 
 Trauku formas

Latgales keramikas saimniecības trauki
Hikšteina parks

Hikšteina parks ir viens no Jēkabpils pilsētas parkiem, kas atrodas blakus Brīvdabas muzejam "Sēļu sēta" starp netālu atrodošos Daugavas kreiso krastu un Kena parku.

Parks radās 19. gadsimta 80. gados, vietā, kur Jēkabpilī pilsētas īpašumus iegūst Hikšteina dzimta, kura uzbūvē Hikšteina alus darītavu, kas Otrā Pasaules kara laikā tika sagrauta. Uzņēmēja aizraušanās bija koku stādīšana un parku veidošana, tāpēc blakus alus darītavai sāka veidot parku. Hikšteins iestādīja no Eiropas ievestos kokus. Mūsdienās parka teritorijā ir saglabājušies tādi reti koki kā Krimas liepa, Sudrabkļava, Moltkes liepa, Platlapu liepa un Sibīrijas citruspriede. No 1949. gada teritoriju blakus parkam ir pārņemis Brīvdabas muzejs "Sēļu sēta".

Atsauces

Ārējās saites 
 Hikšteina parks

Jēkabpils parki
Šķēde

Šķēde ir ciems Saldus novada Šķēdes pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies Šķēdes upes krastos  no novada centra Saldus un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Šķēdes muižas (Scheden). Pēckara gados izauga par padomju saimniecības «Viesturi» (vēlāk «Šķēde») ciematu. Šķēdē atrodas apvienotā Šķēdes un Jaunlutriņu pagastu pārvalde, sākumskola, kultūras nams, bibliotēka.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Pelči

Pelči ir ciems Kuldīgas novada Pelču pagastā, pagasta centrs. Izvietojušies pagasta vidusdaļā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Vēstures avotos Pelči pirmoreiz minēti 1441. gadā, kad Livonijas ordeņa mestrs Heinrihs Finke fon Oferbergs izlēņo Pelču ciemu, kas aptver 6 arklus zemes, Heinriham Knorrem. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Pelču muižas (Pelzen) centra. Par lielāku apdzīvoto vietu Pelči izauguši pēckara gados, kad tur veidoja kolhoza «Komunārs» un Ievukalnu ciema centru. Pelčos atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, bērnudārzs, speciālā internātpamatskola—attīstības centrs, tautas nams, bibliotēka, pasts.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
 
Latvijas lielciemi
Gauja (Carnikavas pagasts)

Gauja ir ciems Ādažu novada, Carnikavas pagastā Gaujas labajā krastā  no pagasta centra Carnikavā (pa autoceļu),  no novada centra Ādažiem un  no Rīgas centra. Dažkārt apvienots ar Siguļiem un saukts par Pārgauju.

Ciems veidojies kā vasarnīcu koloniju konglomerāts pie Rīgas—Skultes dzelzceļa (stacija Gauja), kas sastāv no vairākām kolonijām: Kāpas un Saule starp dzelzceļu un Gauju, Zvejnieks starp dzelzceļu un Dzirnezeru un Dzirnezera noteci Dzirnupi. Iedzīvotāju skaits mainīgs, vasarā var palielināties vairākas reizes. Gaujas ciema ziemeļu daļā (Kāpās) daudzām ielām ir ar zinātni, sevišķi ķīmiju, saistīti nosaukumi (Valdena iela, Metāna iela, Kriptona iela), jo padomju laikā šeit tika piešķirti zemesgabali akadēmisko iestāžu darbiniekiem.

Atsauces
Palavana

Palavana () ir sala Filipīnu arhipelāgā, MIMAROPAs reģiona Palavanas provincē, provinces lielākā sala. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos starp Dienvidķīnas un Sulu jūrām. Balabakas šaurums to atdala no Kalimantānas dienvidos un Linapakanas šaurums — no Kalamjanas salām ziemeļos. Salas reljefs ir kalnains, augstākā virsotne ir Mantalingahans (2073 m) salas dienvidos. Krasta līnija izrobota, piekrastē daudz rifu un sīku saliņu. Salā dzīvo ap 430 000 iedzīvotāju, kuriem lielākā daļa ir tagalogi un kujononi. Lielākā pilsēta ir Puertoprinsesa.

Atsauces 

Filipīnas
Klusā okeāna salas
Jurijs Ņikuļins

Jurijs Ņikuļins (; dzimis  Demidovā (KPFSR), miris  Maskavā) bija padomju/krievu aktieris un cirka mākslinieks, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1973). Vairākās filmās skan arī viņa izpildītās dziesmas.

Biogrāfija 
Jurijs Ņikuļins dzimis  Demidovas pilsētā (tagad Smoļenskas apgabalā), vietējā teātra aktieru Vladimira un Lidijas Ņikuļinu ģimenē. Viņa māte (dz. Lidija Ivanovna Germanova) dzimusi 1902. gadā Līvānos, kur pavadīja arī pirmos 4 dzīves gadus. 1925. gadā Ņikuļinu ģimene pārcēlās dzīvot uz Maskavu. Šeit jauno Ņikuļinu 1939. gadā iesauca dienēt Sarkanajā armijā, un kā zenītartilērists viņš piedalījās gan padomju-somu, gan Otrajā pasaules karā. Demobilizēts 1946. gadā vecākā seržanta dienesta pakāpē. Skatuves ceļu Ņikuļins uzsācis 1944. gadā Valmierā, darbojoties karavīru pašdarbībā. Uzstājies arī Valmieras teātrī.

Pēc demobilizācijas Ņikuļins mēģināja iestāties Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūtā (ВГИК) un vairāku teātru studijās, taču tika atraidīts aktierspēju trūkuma dēļ. Beigu beigās viņš tika uzņemts Maskavas cirka klaunu studijā, pēc kuras beigšanas kļuva par tolaik slavenā klauna Karandaša asistentu.

1950. gadā Ņikuļins kopā ar otru Karandaša asistentu Mihailu Šuidinu aizgāja no Karandaša un sāka uzstāties pārī ar savu programmu, izveidojot populāru klaunu duetu. Kā klauns Jurijs Ņikuļins uzstājās līdz pat 1981. gadam.

Ņikuļins kino debitēja vēlu - 36 gadu vecumā, kad filmējās epizodiskā pirotehniķa lomā filmā "Meitene ar ģitāru", bet slavens kļuva ar komiskajām lomām režisora Leonīda Gaidaja filmās "Suns Barboss un neparastais kross", "Kandžas tecinātāji" (1961), "Operācija "i" un citi Šurika piedzīvojumi" (1965) un "Kaukāza gūstekne jeb jaunie Šurika piedzīvojumi" (1967). Šajās filmās viņš demonstrē savas komiķa dotības, atveidojot Stulbeni arhetipiskajā trijotnē Stulbenis-Gļēvulis-Rūdītais, kopā ar aktieriem Georgiju Vicinu un Jevgeņiju Morgunovu. Ņikuļins atveidojis galveno lomu vienā no slavenākajām Gaidaja filmām "Briljantu roka" (1968). Jurijam Ņikuļinam ir arī vairākas nozīmīgas dramatiskas lomas ("Muhtar, šurp!", "Divdesmit dienu bez kara", "Kad koki bija lieli", "Andrejs Rubļovs").

Pēc klauna karjeras beigām Ņikuļins kļuva par Maskavas cirka (Ziedu bulvārī) galveno režisoru, bet no 1982. gada līdz savai nāvei bija tā direktors. Šobrīd cirks nosaukts Ņikuļina vārdā, bet tā direktors ir viņa dēls Maksims.

Jurijs Ņikuļins mira  pēc nesekmīgas sirds operācijas. Apglabāts Maskavas Novodevičjes kapsētā.

Filmogrāfija (nepilna)

Atsauces

Ārējās saites 

 Biogrāfija tvnet.lv
 J.Ņikuļina biogrāfija peoples.ru 

1921. gadā dzimušie
1997. gadā mirušie
Cirks
Padomju aktieri
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
Sociālistiskā Darba varoņi
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
PSKP biedri
Klauni
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Ar Tēvijas Kara ordeni apbalvotie
Vecstropi (Naujenes pagasts)

Vecstropi (; ) ir ciems Augšdaugavas novada Naujenes pagastā, pagasta lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojušies pie Daugavpils austrumu robežas pie autoceļa A13 (E262)  no pagasta centra Naujenes, 8 km no novada domes Daugavpilī un 235 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā viens no Daugavpils piepilsētas ciematiem. Ciemā ir 9 daudzdzīvokļu piecstāvu mājas ar centralizēto ūdens un siltumapgādi. Vecstropos atrodas sociālais centrs, SIA “Naujenes pakalpojumu serviss” ražošanas iecirknis, Daugavpils pilsētas un novada Valsts policijas Naujenes iecirknis, Latvijas pasta nodaļa, ģimenes ārsta privātprakse, Naujenes sporta klubs, Valsts veterinārā pārtikas pārvalde, aptieka. Ciemā darbojas 13 uzņēmumi, kuri nodrošina vairāk nekā 400 darba vietas.

Atsauces
Kadaga

Kadaga (agrāk Ādaži-2) ir ciems Ādažu novada Ādažu pagastā. Izvietojies Gaujas labajā krastā  no novada un pagasta centra Ādažiem un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā Padomju armijas kara pilsētiņa pie Ādažu poligona. Mūsdienās sastāv no vairākiem ciematiem:
 Kadagas centrs ar Nacionālo bruņoto spēku mācību centru un daudzdzīvokļu māju apbūvi,
 Saulespļava — projektējamais ciemats starp Utupurvu un Krūmiņupi,
 Ķurzuļi — projektējamais ciemats pie Gaujas attekas rietumos no Kadagas centra,
 Cits Mežaparks — projektējamais ciemats pie Upmalu ceļa,
 Upmalas — vasarnīcu ciems starp Kadagas ezeru un Gauju.

Atsauces 

Latvijas lielciemi
Šķirotava (stacija)

Šķirotava ir šķirošanas stacija Rīgā, līnijā Rīga—Krustpils. Tās vidējais apgrozījums ir 5000—5600 kravas vagonu diennaktī. Šķirotavas stacija apkalpo vagonu plūsmu no visām Rīgas dzelzceļa mezgla stacijām, kā arī pienākošos vagonus no Krustpils, Valgas, Jelgavas un Ventspils virzieniem. Šķirotavā tiek formēti kravas vilcieni (arī no pusvagoniem un cisternām), notiek sastāvu tehniskā apskate un komercapskate, vagonu tehniskā apskate un atkabes remonts, kā arī pasažieru vilcienu caurlaišana un pasažieru vagonu aizlaišana uz Rīgas-Tehnisko staciju. Šķirotavā pietur visi Aizkraukles virziena elektrovilcieni, kā arī Rīga—Krustpils maršruta dīzeļvilcieni. Šķirotavas stacijas teritorijā atrodas arī pasažieru pieturas un stacijas Jāņavārti, Daugmale un Gaisma. Kā līnijas parks Šķirotavā ietilpst arī Rīgas Preču stacija un savienojošie ceļi Jāņavārti—Rīga Preču un Šķirotava—Rīga Preču. Biļešu kase stacijā ir slēgta.

Vēsture 
Kā šķirošanas stacija Šķirotava uzbūvēta 1905. gadā. Nav noskaidrots, kad Šķirotavā sākuši pieturēt pasažieru vilcieni, bet pirms Pirmā pasaules kara izdotās kartēs atrodama Platforma Nr.8 apmēram Šķirotavas vietā. 1919. gadā pietura nosaukta par Dreiliņiem, pēc gada pārdēvēta par Šķirošanu un vēl pēc gada (1921) tai piešķirts tagadējais nosaukums.

2016. gada 8. marta atklāts modernizētais Šķirotavas stacijas šķirošanas uzkalns. Tā pārstrādes spēja palielināta līdz 3500 vagoniem diennaktī, samazināts trokšņu līmenis, izbūvēti 5 km jaunu sliežu ceļu, modernizēta vadības un kontroles sistēma, uzstādīta jauna vagonu bremzēšanas sistēma. Projekta kopējās izmaksas pārsniedza 40,3 miljonus eiro. Projekta ģenerāluzņēmējs bija AS BMGS, bet uzkalna centralizācijas un vadības sistēmas piegādāja uzņēmums Siemens.

Parki

A parks 
A parks ir paredzēts vilcienu pieņemšanai, tajā ir 9 pieņemšanas ceļi un 10 strupceļi, kas paredzēti refrižeratorvagonu stāvēšanai. A parkā atrodas arī maršrutu-releju centralizācijas posteņa ēka un vagonu tehniskās apkopes punkts. Blakus A parkam atrodas Šķirotavas stacijas pasažieru ēka.

B parks 
B parks ir šķirošanas parks ar automatizēto šķirošanas uzkalnu. B parkā veic vagonu uzkrāšanu un sastāvu formēšanu un izformēšanu. Tajā ir 26 sliežu ceļi. Rīgas pusē tie apvienoti četrās grupās, bet uzkalna pusē (pāra jeb Krustpils virzienā) — trijās grupās.

J parks 

J parks ir vilcienu nosūtīšanas parks, tajā atrodas arī dažādas dienesta telpas un ēkas.

C parks 
C parks ir plānots kā tranzīta parks, pārsvarā tiek izmantots vagonu stāvēšanai. Pie C parka atrodas Daugmales pasažieru vilcienu pieturas punkts.

E parks 
E parks atrodas Šķirotavas stacijas Krustpils pusē, tas kalpo kā vietējo kravu izvadāšanas parks. Tā pievedceļos izkrauj un iekrauj vagonos vietējiem saņēmējiem un nosūtītājiem paredzētās kravas. E parka tuvumā atrodas Gaismas pieturas punkts.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 Rīgas—Daugavpils līnijas vēsture
 Šķirotavas stacija no putna lidojuma
  
 Šķirotavas stacijas lokomotīvju griezulis (foto)

Dzelzceļa satiksme Rīgā
Dzelzceļa stacijas Latvijā
Dzelzceļa līnijas Rīga—Krustpils stacijas un pieturas punkti
Upmalas

Upmalas (arī Niči, Upmaļi) ir ciems Siguldas novada Mālpils pagastā. Izvietojies pie Dūņupes ietekas Sudā abpus autoceļam P8  no pagasta centra Mālpils,  no novada centra Siguldas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies padomju gados pie «Niču» mājām kā padomju saimniecības «Mālpils» cūkkopības kompleksa ciemats.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Haralls Sverdrups

Haralls Ulriks Sverdrups (; dzimis  Songndālē, miris  Oslo) bija norvēģu okeanogrāfs, meteorologs un polārpētnieks. Pēc universitātes absolvēšanas 1914. gadā strādājis Leipcigas ģeofizikas institūtā un par meteorologu Bergenā. No 1918. līdz 1925. gadam vadījis zinātniski pētnieciskās programmas Roalda Amundsena ekspedīcijās ar kuģi Maud. Kopš 1926. gada ģeofizikas profesors Bergenas universitātē. 1931. gadā kopā ar Džordžu Vilkinsu piedalījās neveiksmīgajā arktiskajā ekspedīcijā ar zemūdeni Nautilus. No 1936. līdz 1948. gada vadījis Skripsa Okeanogrāfijas institūtu Kalifornijā. No 1948. gada līdz mūža beigām vadīja Norvēģijas polāro institūtu.

Sverdrupa vārdā nosaukta okeāna straumju ūdens patēriņa mērvienība sverdrups (1Sv=106 m3/s), kā arī Sverdrupa kalni Karalienes Modas Zemē un Sverdrupas polārstacija Svalbārā.

Atsauces 

Norvēģu zinātnieki
Norvēģu polārpētnieki
Okeanogrāfi
Norvēģijā dzimušie
Sverdrups

Sverdrups (Sverdrup) var būt:
 Haralls Sverdrups — norvēģu okeanogrāfs un meteorologs
 Oto Sverdrups — norvēģu polārpētnieks
 sverdrups — okeāna straumju ūdens patēriņa mērvienība

Skatīt arī 
 Sverdrupa
 Sverdrupa kalni

Uzvārdi
Mirante do Vale

Mirante do Vale (nereti saukts arī par Edifício Mirante do Vale) ir debesskrāpis Brazīlijas lielākajā pilsētā  Sanpaulu. 170 metrus augstā ēka tika atklāta 1960. gadā un ir augstākā celtne Sanpaulu. Debesskrāpis bija augstākā celtne Brazīlijā līdz 2014. gadam, kad to apsteidza debesskrāpis "Millennium Palace" Balneariu-Kamboriu, Santakatarinas pavalstī.

Atsauces

Ārējās saites 

Debesskrāpji
Sanpaulu
Čaka Hāna

Čaka Hāna (), īstajā vārdā Iveta Marija Stīvensa (; dzimusi  Čikāgā) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore.

Biogrāfija 
Čaka Hāna piedzima  Čikāgā, Ilinoisā, ASV. Kā dziedātāja viņa debitēja jau 1965. gadā, bez īpašiem panākumiem dziedot kopā ar dažādiem Čikāgas klubu mūziķiem, kā arī strādāja vietējā teātrī "Afro-Arts".

1972. gadā viņa pievienojās grupai "Ask Rufus", kas bija izveidojusies no grupas "American Breed" bijušajiem dalībniekiem, kur aizstāja vokālisti Poletu Makviljamsu. Ar jauno vokālisti grupa savu nosaukumu saīsināja līdz "Rufus" un aizsāka veiksmīgu karjeru.

Ar laiku Čaka Hāna visvairāk sāka izcelties no grupas "Rufus" sastāva un tādēļ 1978. gadā nolēma uzsākt solo karjeru (kopdarbam ar grupu "Rufus" viņa atgriezās 1979., 1981. un 1989. gados). Viņas singls "I’m Every Woman" iekaroja amerikāņu R&B topu virsotnes, bet sekojošie ieraksti "What Cha 'Gonna Do For Me" (1981) un "Got To Be There" tikai nostiprināja viņas pozīcija amerikāņu mūzikas tirgū. 1984. gada singls "I Feel For You" ieņēma otro vietu kopēja Amerikas hitu topā un bija līderpozīcijās arī britu topos. Tāda paša nosaukuma albums ieguva "platīna" statusu un ļāva Čakai Hānai iegūt Grammy kategorijā "Labākā R&B dziedātāja". Čaka Hāna turpināja savu solistes darbību, piedaloties citu mūziķu ierakstos: Stīvijs Vonders ("Higher Love"), Deivids Bovijs ("Underground"), Kvinsijs Džonss un Rejs Čārlzs ("I’ll, Be Good To You"). 1985. gadā viņa atgriezās britu Тор 20 ar dziesmām "This Is My Night" un "Eye To Eye", bet pēc četriem gadiem dziesmas "I’m Every Woman" remikss iekļuva britu Тор 10.

Diskogrāfija 
 1978 — "Chaka"
 1980 — "Naughty"
 1981 — "What Cha Gonna Do For Me"
 1982 — "Chaka Khan"
 1984 — "I Feel For You"
 1986 — "Destiny"
 1988 — "C.K."
 1989 — "Life Is A Dance - The Remix Project"
 1992 — "Woman I Am"
 1995 — "Dare You To Love Me" (netika izdots)
 1996 — "Epiphamy - The Best Of Chaka Khan. Volume 1."
 1998 — "Come 2 My House"
 2004 — "ClassiKhan"
 2007 — "Funk This"

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa
 Chaka Khan Foundation

1953. gadā dzimušie
Amerikāņu dziedātāji
Grammy balvas ieguvēji
Līza Stensfīlda

Līza Džeina Stensfīlda (; dzimusi  Lielā Mančestrā) ir britu dziedātāja un dziesmu autore.

Biogrāfija 
Līza Stensfīlda piedzima  Lielā Mančestrā, Lielbritānijā. 1982. gadā Līza pirmo reizi piedalījās televīzijas Granada TV raidījumā "The Head of Light Entertainment", kur uzvarēja konkursā, nodziedot grupas Human League dziesmu "The Things That Dreams Are Made Of". Pēc konkursa viņa noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju Polydor Records.

Pēc dažu veiksmīgu singlu izdošanas pusaudzes vecumā, viņa kļuva par vienu no bērnu televīzijas šova "Razzamatazz" vadītājām. 1983. gadā Līza filmējās bērnu seriālā "The Krankies Klub".

Dziedātāja pasaules atpazīstamību ieguva ar dziesmu no 1989. gada albuma "Affection" "All Around the World", kas sasniedza trešo vietu Amerikas topā Billboard Hot 100 un pirmo UK Singles Chart. Albums "Affection" ieguva "platīna" diska statusu. 1992. gadā Līza Stensfīlda saņēma BRIT Award nominācijā "Labākā britu dziedātāja".

Ģimene 
Dziedātāja ir precējusies ar angļu mūziķi Jenu Devani.

Diskogrāfija

Albumi 
 1989 — "Affection"
 1991 — "Real Love"
 1993 — "So Natural"
 1997 — "Lisa Stansfield"
 1999 — '"Swing"
 2001 — "Face Up"
 2004 — "The Moment"

Izlases 
 2003 — "Biography — The Greatest Hits"
 2003 — "The Complete Collection"

Ārējās saites 
 Oficiāla mājaslapa
 
 
 

1966. gadā dzimušie
Lielajā Mančestrā dzimušie
Britu dziedātāji
Barošanas bloks (dators)

Barošanas bloks jeb barošanas avots nodrošina datoru un tā komponentes ar līdzstrāvu. Tas pārveido patērētāja kontaktligzdās pieejamo maiņstrāvu zema sprieguma līdzstrāvā, kuru izmanto datora komponentes.

Lielāka daļa moderno stacionāro datoru barošanas bloki tiek veidot pēc ATX standarta specifikācijas. Tajā ir iekļauti formas faktori un voltāžu tolerances parametri. Kamēr ATX standarta barošanas bloks ir pieslēgts eletrotīklam, tas pastāvīgi nodrošina 5 voltu gaidīšanas režīma strāvu, kas nepieciešama, lai nodrošināta datora gaidīšanas režīma funkcijas un ar strāvu apgādātu atsevišķas perifērijas ierīces. ATX barošanas bloku ieslēgšanu un izslēgšanu koordinē signāls no datora mātesplates. Barošanas bloki mātesplatei sūta signālus, lai norādītu, ka līdzstrāvas voltāžas atbilst specifikācijai. Šī komunikācija ir nepieciešama, lai datorus varētu droši ieslēgties. Jaunākā ATX specifikāciju standarta versija ir 2,31 un tā ir pieņemta 2008. gadā.

Atsauces 

Datoru aparatūra
Rudbārži

Rudbārži ir ciems Kuldīgas novada Rudbāržu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē pie autoceļa A9  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Rudbārži vēstures avotos pirmoreiz minēti 16. gadsimtā, kad tie izlēņoti Gosu dzimtai. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Rudbāržu muižas (Rudbahren). 19. gadsimta otrajā pusē Rudbāržos darbojās baroneses T. fon Firksas ķieģeļnīca. Rudbāržos atrodas pagasta pārvalde, Oskara Kalpaka Rudbāržu pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, veselības aprūpes punkts, luterāņu baznīca.

Vēsture 

Rudbāržu muižas kungu māja celta 1835. gadā Fon Friksu dzimtai pēc baroneses Teas fon Friksas pasūtījuma vēlā ampīra stilā. Pārbūvēta 1882.-1883. gadā franču neorenesanses stilā. 1905. gada revolūcijas laikā pils tika nodedzināta. 1908. gadā arhitekta L. Reinīra vadībā veica atjaunošanu. 

Latvijas brīvības cīņu laikā 1919. gada janvāra beigās un februārī pilī uzturējās O. Kalpaka bataljons, šeit 3. martā sākās uzbrukums lieliniekiem. 1938. gadā pili pārbūvēja un ierīkoja karavīru atpūtas namu, Otrā pasaules kara laikā - vācu karavīru hospitāli, pēc kara - meža darbinieku skolu, 1962. gadā - Rudbāržu skolu.  Pie muižas ainavu parks ar dīķi. Saglabājusies interjeru apdare. Svētku zālē saglabājušies divi marmora kamīni.

Atsauces 

Kuldīgas novada ciemi
Latvijas pagastu centri
Šķieneri

Šķieneri ir ciems Gulbenes novada Stradu pagastā. Izvietojušies pagasta rietumos  no pagasta pārvaldes un  km no novada domes Gulbenē un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies kā bijušā valsts uzņēmuma «Lauktehnika» ciemats. Šķieneros darbojas vairāki lieli uzņēmumi, ir pieejami visi komunālie pakalpojumi. Šeit darbojās Stāķu pasta nodaļa.

Atsauces
Stradi (Stradu pagasts)

Stradi ir ciems Gulbenes novada Stradu pagastā. Izvietojušies pagasta vidusdaļā Krustalīces krastos pie autoceļa P36  no pagasta pārvaldes un  km no novada domes Gulbenē un  no Rīgas.

Stradi ir vēsturisks ciems (agrāk Pāmeri, Pomeri, Paliena), kas devis vārdu pagastam. Veidojies kā Kirova vārdā nosauktā kolhoza administratīvais un tehnisko pakalpojumu centrs.

Atsauces
Tīraine

Tīraine ir ciems Mārupes novada Mārupes pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos pie Rīgas robežas, līdzās Rīgas—Jelgavas dzelzceļa līnijai (stacija Tīraine) un autoceļam A8  no novada domes Mārupē un  no Rīgas centra.

Vēsture 
Tīraine atrodas uz agrākās Rīgas patrimonālā apgabala Tīriņu muižas () zemes. 
Tagadējā apdzīvotā vieta veidojusies 20. gadsimta vidū kā Tīraines kūdras fabrikas ciemats. Raksturīgas daudzdzīvokļu mājas, biroju ēkas vecās Jelgavas šosejas tuvumā, kas mūsdienās saplūst ar Mārupes pilsētu. Tīrainē atrodas Mārupes pamatskola, sporta komplekss, dienas centrs «Tīraine» un ir A/s «Mārupes komunālie pakalpojumi» klientu pieņemšanas punkts.

Atsauces 

Latvijas lielciemi
Prometejs

Prometejs () sengrieķu mitoloģijā bija viens no titāniem, kas pazīstams ar to, ka dāvājis cilvēkiem uguni, par ko vēlāk sodīts.

Saskaņā ar sengrieķu uzskatu Prometejs Olimpijā nozaga uguni, kuru nonesis uz zemes un dāvājis cilvēkiem. Turklāt viņš iemācījis cilvēkiem zemkopību, kuģubūvi, amatus, lasīšanu un rakstīšanu. Tā rezultātā tika iedragāta ticība dievu varenībai. Mīts stāsta, ka Zevs par sodu ir iekalis ķēdēs Prometeju Kaukāza kalnos. Katru dienu atlido ērglis un plosa viņa aknas, bet pa nakti tās ataug. Vēlāk Prometeju atbrīvoja sengrieķu mītiskais varonis Hērakls. Tēls plaši attēlots literatūrā, mākslā, mūzikā. Pārnestā nozīmē "Prometeja uguns" tiek saprasta kā tieksme pēc ideāliem, talants un apdāvinātība. Populārs simbols sociālismā un komunismā.

Atsauces

Ārējās saites 

Sengrieķu mitoloģija
Peltes

Peltes (agrāk Lorupe) ir Siguldas pilsētas daļa, līdz 2020. gada 12. septembrim — ciems un pagasta centrs Siguldas novada Siguldas pagastā. Izvietojusies Siguldas dienvidrietumos gar autoceļu A2 (E77)  no novada domes Siguldā un  no Rīgas.

Apkaimes nosaukums radies no mājām  "Peltes", kuras pulkvežleitnants Artūrs Jansons iegādājās 1926. gadā. Jansons bija Latvijas nacionālā karaspēka Kalpaka bataljona pirmās brīvprātīgās kaujas vienības Cēsu rotas dibinātājs un pirmais komandieris, Lāčplēša kara ordeņa kavalieris.  Viņa ģimene "Peltēs"izveidoja lielu zemnieku saimniecību un saražoto produkciju ar vilcienu veda realizēt uz Rīgu. 1941. gadā NKVD apcietināts. Gājis bojā kā padomju represiju upuris, atrasts 1941. gada jūlijā Baltezera masu kapā. 

"Peltes", kā apdzīvotā vieta izveidojusies pēc 2. pasaules kara kā padomju saimniecības «Lorupe» un vēlāk Latvijas Lopkopības un veterinārijas zinātniskās pētniecības institūta ciemats (ZPS). Peltēs atrodas Siguldas pagasta pārvalde, PII «Saulīte», kultūras nams, doktorāts, aptieka, kā arī Latvijas Lauksaimniecības universitātes Biotehnoloģijas un veterinārmedicīnas zinātniskais institūts «Sigra».

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Musa

Musa var būt:

 Musa (valdnieks) — Partas valdnieks;
 Ahmeds Musa (Ahmed Musa; dzimis 1992) — Nigērijas futbolists;
 banānaugu zinātniskais nosaukums.

Skatīt arī 
 Mūsa
 Muša

Uzvārdi
Klauns Krastijs

Hēršels Šmoikels Pinčass Jeručams Krustofskis (Herschel Shmoikel Pinchas Yerucham Krustofski), labāk pazīstams kā Klauns Krastijs (), ir ebreju izcelsmes izdomāts tēls animācijas seriālā "Simpsoni".

Šo tēlu ir ierunājis Dens Kastellaneta. Krastijs ir Bārta un Līzas iemīļotākā TV šova vadītājs, šovā tiek rādīts arī "Niezīša un Kasīša šovs" (The Itchy & Scratchy Show). Viņš ir viens no populārākajiem "Simpsonu" tēliem ārpus Simpsonu ģimenes.

Pirmoreiz Klauns Krastijs parādījās "Treisijas Ulmenas šova" sērijā The Krusty the Klown Show 1989. gada 15. janvārī.

Ārējās saites 
 TheSimpsons profils 
 IMDb profils  

"Simpsonu" tēli
Animācijas tēli

de:Figuren aus Die Simpsons#Krusty, der Clown (Herschel Krustofski)
Djego Milito

Djego Alverto Milito (; dzimis ) ir bijušais argentīniešu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā.

Karjeru uzsācis Argentīnas klubā Racing Club de Avellaneda. Tā sastāvā 2001. gadā uzvarēja Primera División sacensībās. Kopš 2004. gada spēlē Eiropā. Vispirms divus gadus pārstāvēja Genoa C.F.C. klubu (Itālijas 2. divīzija), tad trīs sezonas bija Spānijas La Liga kluba Real Zaragoza spēlētājs, vienu sezonu atgriezās Genoa C.F.C. klubā, kas jau spēlēja Itālijas augstākajā divīzijā un kopš 2009. gada pārstāv Milānas "Internazionale". Milānas kluba sastāvā 2010. gadā uzvarēja Itālijas čempionātā, UEFA Čempionu līgā, Itālijas Superkausa izcīņā.

Argentīnas izlases sastāvā spēlējis 2007. un 2011. gada Copa America sacensībās, kā arī 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

Viņa jaunākais brālis Gabriels arī ir profesionāls futbolists. Viņi abi kopā ir spēlējuši Saragosas "Real" klubā.

Sasniegumi 
Racing Club

 Argentīnas pirmā divīzija: 2001, 2014

Inter Milan

 Itālijas Serie A: 2009–10
 Coppa Italia: 2009–10, 2010–11
 Supercoppa Italiana: 2010
 UEFA Čempionu līga: 2009–10
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2010

Individuālie sasniegumi

 UEFA klubu labākais futbolists: 2009–10
 Serie A gada labākais futbolists: 2009–10

Atsauces

Ārējās saites 

 Guardian profils 
 F.C. Internazionale profils  
 ESPN Soccernet profils 

1979. gadā dzimušie
Buenosairesas provincē dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Genoa C.F.C. spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
Džimijs Konorss

Džeims Skots "Džimijs" Konorss (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu tenisists, bijis ATP ranga līderis. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem tenisitiem šī sporta veida vēsturē.

Dž. Konorss ATP tūres rangā līderis bija kopumā 268 nedēļas, tai skaitā laikā no  līdz  bija ranga līderis 160 nedēļas pēc kārtas, kas tobrīd bija rekords. Dž. Konorsa labākais sasniegums ATP tūres rangā dubultspēlē bija  sasniegtā 370. vieta.

Karjeras laikā viņš svinēja uzvaru astoņos Grand Slam turnīros, no kuriem pieci tituli tika izcīnīti ASV atklātajā čempionātā.

Viņa treneris jau kopš 16 gadu vecuma bija Pančo Segura. Pats Dž. Konorss trenējis Endiju Rodiku.

Vietas Grand Slam turnīros

Atsauces

Ārējās saites 

1952. gadā dzimušie
ASV tenisisti
Portugāles basketbola izlase

Portugāles basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Portugāli tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Izlases lielākais panākums ir izcīnīta 9. vieta 2007. gada Eiropas čempionātā.

Pašlaik (2011. gada jūnijs) Portugāles izlase FIBA Pasaules izlašu rangā ieņem dalītu 47. vietu.

Sasniegumi

Atsauces 

Basketbola izlases
Basketbols Portugālē
Somijas basketbola izlase

Somijas basketbola izlase ir komanda, kas pārstāv Somiju tādās starptautiskās basketbola sacensībās kā Olimpiskās spēles, Pasaules čempionāts un Eiropas čempionāts.

Sasniegumi 

Basketbola izlases
Basketbols Somijā
Stone

Stone ir angļu cilmes uzvārds, tas var būt:
 Stouna, sieviešu dzimtē;
 Stouns, vīriešu dzimtē.

Skatīt arī 
 Sarmīte Stone

Angļu uzvārdi
Gredzenu pavēlnieks: Gredzena brālība

"Gredzenu pavēlnieks: Gredzena brālība" () ir 2001. gada ASV fantāzijas filma, kuras režisors ir Pīters Džeksons. Šī ir pirmā "Gredzenu pavēlnieka" filmu triloģijas daļa. Filma, tāpat kā abas pārējās triloģijas daļas filmas, ir Dž. R. R. Tolkīna grāmatas "Gredzenu pavēlnieks" ekranizējums.

Filmas darbība notiek Viduszemē. Filma ir stāsts par hobitu, kurš ir mantojis varas gredzenu un cenšas to nogādāt Nolemtības kalnā, lai tas tiktu iznīcināts.

"Gredzenu pavēlnieks: Gredzena brālība" tika izdota , gūstot milzīgus panākumus. Šī ir viena no komerciāli veiksmīgākajām filmām kinoindustrijas vēsturē. 2002. gadā tā ieguva četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
ASV filmas
Amerikas Kinoakadēmijas balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (filmas)
Gredzenu pavēlnieks (filmu sērija)
Pītera Džeksona filmas
Gredzenu pavēlnieks: Divi torņi

"Gredzenu pavēlnieks: Divi torņi" () ir 2002. gada ASV fantāzijas filma, kuras režisors ir Pīters Džeksons. Šī ir otrā "Gredzenu pavēlnieka" filmu triloģijas daļa. Filma, tāpat kā abas pārējās triloģijas daļas, ir Dž. R. R. Tolkīna grāmatas "Gredzenu pavēlnieks" ekranizējums.

Filmas darbība notiek Viduszemē. Filmā tiek turpināts pirmās daļas sižets.

"Gredzenu pavēlnieks: Divi torņi" tika izdota , gūstot milzīgus panākumus. Pašlaik tā ir viena no komerciāli veiksmīgākajām filmām kinoindustrijas vēsturē. 2003. gadā tā ieguva divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas.

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gada filmas
ASV filmas
Amerikas Kinoakadēmijas balvas ieguvēji
Gredzenu pavēlnieks (filmu sērija)
Pītera Džeksona filmas
Andrijs Danilko

Andrijs Danilko (; dzimis  Poltavā), plašāk pazīstams kā Verka Serdjučka (), ir ukraiņu dziedātājs, TV raidījumu vadītājs, aktieris un humorists. Ukrainas tautas mākslinieks (2008).

Biogrāfija 
Andrijs Danilko piedzima  Poltavā, Ukrainā, šofera un strādnieces ģimenē. Skolas laikā bija skolas КВН komandas kapteinis. Pēc skolas neveiksmīgi mēģināja iestāties muzikālajā institūtā. Tādēļ vienu gadu nomācījās tehnikumā par kasieri-pārdevēju.

1990. gadā viņš izveidoja spožo skatuves tēlu - pavadoni Verku Serdjučku.  Poltavas humora pasākumā ir Serdjučkas debija. Paralēli aktieris izveidoja vēl citus skatuves tēlus. Izveidoja Danilko teātri, ar kuru devās viesizrādēs pa Ukrainu un Krieviju.

2007. gadā Verka Serdjučka ar dziesmu Danzing uzvarēja nacionālajā atlasē uz Eirovīzijas dziesmu konkursu.  Serdjučka Eirovīzijas konkursā Helsinkos ieguva otro vietu.

Diskogrāfija 
 1998 — "Я рождена для любви"
 2001 — "Pirozhok"
 2002 — "Неизданное"
 2003 — "Ха-ра-шо!"
 2003 — "Чита Дрита"
 2004 — "Неизданное. Жениха хотела"
 2004 — "Неизданные песни Андрея Данилко"
 2005 — "После тебя…"
 2006 — "Новые песни Верки Сердючки"
 2006 — "Тралли-валли"
 2007 — "Dancing Lasha Tumbai"
 2008 — "Doremi Doredo"
 2011 — "Дольче & Габбана"

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa
 Dancing Lasha Tumbai 

1973. gadā dzimušie
Ukraiņu dziedātāji
Ukrainas Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki‎
2007. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki‎‎
Personas, kas nosodīja Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā
Poltavā dzimušie
Zaļais lukturis (filma)

"Zaļais lukturis" () ir 2011. gada ASV supervaroņu filma, kuras režisors ir Mārtins Kempbelss. Filma ir balstīta uz DC Comics varoni Zaļo lukturi. Galvenās lomas filmā atveido Raiens Renoldss, Bleika Laivlija, Pīters Sarsgārds, Marks Strongs, Andžela Baseta un Tims Robinss.

Filma ir stāsts par Zemes iedzīvotāju, pilotu Halu Džordanu, kas pievienojies Zaļā luktura brālībai. Piešķirtais zaļais gredzens viņam piešķīris neparastas spējas.

Filmas pasaules pirmizrāde notika  Grauman's Chinese Theatre, Holivudā, ASV. Taču ASV kinoteātros tā tiek izrādīta kopš  3D formātā. Latvijā filma tiek izrādīta kopš .

Skaņu celiņš 
Filmas skaņu celiņš tika izdots .

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 

2011. gada filmas
ASV zinātniskās fantastikas filmas
Dreiliņi (Stopiņu pagasts)

Dreiliņi ir ciems Ropažu novada Stopiņu pagastā pie Rīgas austrumu robežas. Izvietojušies abpus autoceļam P4 Dreiliņupītes krastos  no novada domes Ulbrokā un  no Rīgas centra. Pie Dreiliņiem pieskaita arī jaunos privātmāju ciemus Jaunbrunavas un Saulīšus.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta izaugusi pēckara gados pie bijušās Dreiliņu pagasta valdes. Dreiliņmuiža (Dreilingshof) atradās tagadējā Rīgas teritorijā Krustpils un Slāvu ielu rajonā. Muiža piederējusi Rīgas rātes loceklim virsbirģermeistaram Melhioram Dreilingam, no kura arī cēlies muižas, pagasta un ciema nosaukums. Dreiliņi strauji izauguši 2000. gados, attīstoties privātmāju būvniecībai Pierīgā. Dreiliņos atrodas vairāki uzņēmumi un veikali.

Atsauces 

Latvijas lielciemi