Tolteki

Tolteki - burt. “prasmīgie“ — acteku un maiju mitoloģijā mītiskie senči, kas izveidojuši „civilizāciju“ (nauatlu val. toltekaiotl), kopīgs apzīmējums vairākām pirmsklasiskā Mezoamerikas kultūrām, kuras atvasinājās no olmeku kultūras.

XX gs. pirmajā pusē un vidū, tika izvirzīta hipotēze, ka acteku un maiju pieminētie "tolteki" bijusi kāda etniski radniecīga indiāņu cilšu grupa no nauatlu valodu grupas, kas m.ē. VIII gs. iebrukusi Mezoamerikā (Centrālamerikā), IX gs. izveidojot Tollanas lielvalsti, kas ietvērusi mūsdienu Meksikas centrālos un dienvidu rajonus, kā arī mūsdienu Gvatemalas teritoriju (X gs. iekarojot maiju pilsētvalstis - Čičen-Icu, Ušmalu, Maijapanu, Kumarkahu, Išimči u.c.). Šīs valsts galvaspilsēta bijusi Tollana (mūsdienu Tula). Sākumā tolteki bijuši agresīvi un barbariski karotāji, bet tad strauji civilizējušies, cēluši milzu pilsētas - Tollanu, Teotiuakanu u.c., - un sākuši civilizēt apkārtējās tautas, izplatot savu ietekmi no viena okeāna līdz otram. XII gs. otrajā pusē tolteku valsti iekarojuši acteki. Ierodoties Mezoamerikā konkistadoriem, no dižās tolteku civilizācijas šajos 400 gados vairs nekas nebija saglabājies: kādā valodā runājuši, nebija zināms, rakstu pieminekļu nebija, paši tolteki strauji asimilējušies, un vienīgā liecība par tiem — acteku un maiju leģendas un hronikas.

Skrupulozāka acteku un maiju mītu izpēte, līdz ar Mezoamerikas arheoloģijas izveidošanos, XX gs. otrajā pusē lielākajai daļai vēsturnieku lika secināt, ka ar vārds „tolteki“ tomēr nav etnonīms (šis vārds lietots dažādās, bieži savstarpēji nesaistītās nozīmēs, taču visbiežāk kā antonīms jēdzienam čičmekaiotl, t.i. „barbari“), bet gan „civilizētības“ kā tādas apzīmējums. „Toltekus“ par saviem tiešajiem senčiem uzskatījušas vairākas senās Mezoamerikas kultūras - piemēram, acteki, kiše, itca maija u.c. Arī arheoloģisko liecību par kādas konkrētas „tolteku tautas“ pastāvēšanu pagaidām nav un visi tiem piedēvētie atradumi galu galā tiek attiecāti uz citām zināmām kultūrām (piemēram, pēdējos gados sliecas domāt, visticamākie Tollanas celtnieki bijuši huasteki), nav arī nekādu rakstu pieminekļu, kas varētu tikt identificēti kā kādai atsevišķai „tolteku tautai“ piederīgi.

Šobrīd vēstures zinātnē mezoamerikānisti cenšas izdalīt atsevišķās „tolteku“ kultūras, konstatēt to savstarpējo secību un pārmantojamību.

Piezīme 
Strīdīgos rakstos par indiāņu šamanismu Karloss Kastaneda nosaucis burvjus par "Toltekiem". Pētot mūsdienu Sonoras tuksneša "Jaki" (angliski: Yaqui) indiāņu parašas amerikāņu antropologs piesauca Mezoamerikas mitoloģiskos tēlus savās nodarbībās.

Atsauces

Literatūra 

 Arturs Lielais, Konkistadori. Rīga, Liesma, 1969.
 Вайан Дж. История ацтеков. Москва, 1949
 Гуляев В. Древнейшие цивилизации мезоамерики. Москва, 1972
 Кинжалов Р. Орел, кецаль и крест. Москва, 1991
 Кинжалов Р. В., Искусство древней Америки, Москва, 1962
 Davies, Nigel. The Toltec Heritage: From the Fall of Tula to the Rise of Tenochtitlan, Civilization of the American Indian series, Vol. 153. Norman: University of Oklahoma Press. 1980. . OCLC 5103377
 Miller, Mary; and Karl Taube. The Gods and Symbols of Ancient Mexico and the Maya: An Illustrated Dictionary of Mesoamerican Religion. London: Thames & Hudson. 1993. . OCLC 27667317. 
 Ancient America Rediscovered. As recorded by Mariano Veytia (1720-1778), and compiled by Donald W. Hemingway and W. David Hemingway. 2000. Bonneville Books. 
 Hanns J. Prem: Geschichte Altamerikas. Oldenbourg, München 1989 (2. überarbeitete Auflage 2007). .

Ārējās saites 
 Literatūra par Mezoamerikas vēsturi  
 Aizmirstās civilizācijas 
 Senā Mezoamerika 
 Karlosa Kastanedas u.c. mistiķu grāmatas par „tolteku“ ezotēriku 
 Karloss Kastaņeda "Dona Huana mācības" 
 Karloss Kastaņeda "Atsevišķā realitāte" 

Meksikas vēsture
Mezoamerikas vēsture
Mezoamerikas kultūras
Indiāņi