joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Dario Šimičs

Dario Šimičs (; dzimis , Zagrebā, Horvātijā) ir bijušais horvātu futbolists. 2008. gadā viņš uzstādīja rekordu, piedaloties visvairāk spēlēs Horvātijas valstsvienības sastāvā nekā jebkurš cits futbolists (2016. gadā atrodas 4. vietā).

Sasniegumi 
Dinamo Zagreb

 Horvātijas Pirmā līga: 1992–93, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 1998–99
 Horvātijas kauss: 1993–94, 1995–96, 1996–97, 1997–98
 Horvātijas Superkauss: 2010

Milan

 Itālijas Serie A: 2003–04
 Coppa Italia: 2003
 Supercoppa Italiana: 2004
 UEFA Čempionu līga: 2002–03, 2006–07
 UEFA Superkauss: 2003
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

Ārējās saites 

1975. gadā dzimušie
Zagrebā dzimušie
Horvātijas futbolisti
Horvātijas izlases futbolisti
Milānas "Internazionale" spēlētāji
AC Milan spēlētāji
Zagrebas "Dinamo" spēlētāji
1996. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2002. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Mareks Jankulovskis

Mareks Jankulovskis (; dzimis , Ostravā, Čehijā) ir bijušais čehu futbola aizsargs, kas spožāko savas karjeras daļu aizvadīja AC Milan. Pārstāvējis Čehijas futbola izlasi. Viņa tēvs ir maķedonietis, bet māte — čehiete. Viņš iesita vienus no trim Milānas vārtiem UEFA Superkausa spēlē pret Sevilla FC, kas palīdzēja komandai uzvarēt kausā. Jankulovskis ir saņēmis balvu kā 2008. gada Čehijas labākais futbola spēlētājs, pārspējot Petru Čehu.

Sasniegumi 
Milan

 Itālijas Serie A: 2010–11
 UEFA Čempionu līga: 2006–07
 UEFA Superkauss: 2007
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

Individuālie sasniegumi

 Čehijas gada futbolists: 2007

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Čehijas futbolisti
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Čehijas izlases futbolisti
SSC Napoli spēlētāji
Udinese Calcio spēlētāji
AC Milan spēlētāji
2008. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Morāvijas-Silēzijas apgabalā dzimušie
Lohneja ezers

Lohneja ezers (Neja ezers, , ) ir lielākais ezers Britu salās, atrodas Ziemeļīrijā, ap 30 km rietumos no Belfāstas. Trešais lielākais ezers Rietumeiropā pēc Ženēvas ezera un Bodenezera.

Ezerā vairākas salas, no kurām lielākās: Koniailenda, Coney Island Flat, Croaghan Flat, Derrywarragh Island, Padian, Phil Roe's Flat un The Shallow Flat. Ūdens apmaiņas periods - 1,24 gadi. Ziemā nemēdz aizsalt.

Atpūtnieku iemīļots ezers, taču tam ir raksturīgas spēcīgas vētras un lieli viļņi. Brīvprātīgais glābšanas dienests 24 stundas diennaktī. Izmanto dzeramā ūdens ieguvei. Ezerā notiek komerciāla zušu ķeršana - Lohneja zuši skaitās delikatese, ko sūta visas pasaules restorāniem. Ilgstoši uzskatīja, ka ezers ir publisks, taču 2005. gadā atklājās, ka Šaftesbērijas grāfa dzimtai ir tiesības uz šo ezeru.

Īru leģenda vēsta, ka ezers radies no tā, ka slavenais Īrijas milzis Finns Makkūls (Fionn mac Cumhaill) izgrābis zemes kaudzi un metis ar to Skotijas milzim. Viņš neesot trāpījis, zemes kalns iekritis jūrā un radusies Menas sala.

Ārējās saites 

 Lohneja glābšanas dienests
 Oksfordas salas dabas rezervāts

Ziemeļīrijas ezeri
Skrudalienas pagasts

Skrudalienas pagasts ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām, novada Augšzemes daļā, Baltkrievijas pierobežā. Robežojas ar sava novada Tabores, Vecsalienas, Salienas, Demenes un Laucesas pagastiem, kā arī Baltkrievijas Vitebskas apgabala Braslavas rajonu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Čuriškas upe, Kumbule, Kuriļišku upīte, Silica.

Ezeri 
Abiteļu ezers, Beļanu ezers, Bruņu ezers, Glušonki, Riču ezers, Sila ezers, Sitas ezers, Smiļģiņa, Šengeidas ezers, Valņaņišku ezers.

Vēsture 
1889. gadā Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķa Aizlauces draudzes novadā izveidoja Skrudalinas pagastu (Skrudalina), apvienojot 7 muižu pagastus. Skrudalienas pagasta platība bija 107,45 km² un tajā dzīvoja 3335 iedzīvotāji. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Skrudalienes pagasta Bruņas muiža (Brunnen) tika sadalīta 44 vienībās 670 ha kopplatībā, Elkšņu muiža (Ellern) 29 vienībās 528 ha kopplatībā, Liellašu muiža (Groß-Lassen) 26 vienībās 394 ha kopplatībā, Tābaras muiža (Tabor) 21 vienībās 360 ha kopplatībā, Māres muiža (Marienhof) 25 vienībās 290 ha kopplatībā, Šteinfeldes muiža 6 vienībās 149 ha kopplatībā. Grīvas pareizticīgo draudzes zemi sadalīja 6 vienībās 147 ha kopplatībā, bet Skrudalienes ciemu 61 vienībā 53 ha platībā. 

1945. gadā pagastā izveidoja Adamovas, Skrudalienas un Tabores ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Skrudalienas ciems ietilpis Grīvas (1949-1955), Ilūkstes (1955-1956) un Daugavpils (pēc 1956) rajonos. 1954. gadā Skrudalienas ciemam pievienoja likvidēto Maltas ciemu, 1965. gadā - daļa likvidētā Silenes ciema, bet 1977. gadā daļu teritorijas pievienoja Laucesas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Skrudalienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Silene (pagasta centrs), Skrudaliena, Braslas, Bruņene, Ezerne, Ilga, Joniški, Kaptiliški, Katineļi, Salmanovka, Sūriški, Šengeida, Tarasovka, Valniški, Vārpene, Viktorija, Vitaniški, Voitiški.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces

Ārējās saites 
 

Sēlija
Augšdaugavas novada pagasti
Vecsalienas pagasts

Vecsalienas pagasts ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos, novada Augšzemes daļā. Robežojas ar sava novada Naujenes, Salienas, Skrudalienas un Tabores pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Daugava, Mālkalne, Muravku upīte, Poguļanka, Tartaciņa.

Vēsture 
1897. gadā Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķa Aizlauces draudzes novadā izveidoja Solonājas pagastu (vai Salanājas pagastu), apvienojot Salonājas (Sallonay) muižu ar apkārtējām muižām — Lielbornes (Groß-Born), Vecsalienas (Červonkas), Sīķeles-Rozališku (Siekeln-Rosalischek), Joehaninas (Johannina), Heronomovas (Hieronimow) un Šlapaku muižām. 
1919. gadā pagastam pievienoja Kaplavas pagasta Jaunbornes daļu. 
Pēc 1920. gada zemes reformas Salanājas pagasta Lielbornes muiža  tika sadalīta 77 vienībās 1480 ha kopplatībā, Vecsalienas muiža (Alt-Sallensee) ar Dirvānišķu pusmuižu 82 vienībās 1265 ha kopplatībā, Sīķeles-Rozališķu muiža (Sieklen-Rosalischek) 13 vienībās 253 ha kopplatībā, Vecģeronimavas muiža (Hieronimow) 4 vienībās 154 ha kopplatībā. Jaunbornes muiža (Neu-Born) un Salanājas (Salienas) muižas (Sallonay) netika sadalītas. 

Ilūkstes apriņķa Salienas pagastā 1945. gadā izveidoja Vecsalienas ciema padomi. Vecsalienas ciems ietilpis Grīvas (1949-1955), Ilūkstes (1955-1956) un Daugavpils (1956-1990) rajonos. 1954. gadā Vecsalienas ciemam pievienoja likvidēto Lazdukalna ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vecsalienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva jaunajā Augšdaugavas novadā.

Pieminekļi 
 Vecsalienas muižas pils

Iedzīvotāji 
Iedzīvotāju skaits - 727, no kuriem 51% ir krievi, 16% poļi, 16% latvieši, bet 13% baltkrievi.

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Červonka (pagasta centrs), Tartaks, Keirāni, Zeitiški.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces

Ārējās saites 
 

Sēlija
Augšdaugavas novada pagasti
 
Salienas pagasts
Višķu pagasts

Višķu pagasts ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām tā Latgales daļas ziemeļos. Robežojas ar sava novada Ambeļu, Biķernieku, Maļinovas un Dubnas pagastiem, kā arī Preiļu novada Pelēču, Rušonas un Aglonas pagastiem. Pagasta centrs atrodas Špoģos.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Aliute, Dubna, Lielā Muša, Mazā Muša, Medupe, Tartaks, Vordovka.

Ezeri 
Ārdavas ezers, Dodkas ezers, Kurlais ezers, Luknas ezers, Vīragnas ezers, Višķu ezers.

Vēsture 
1935. gadā pagasta platība bija 201,7 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Ambeļu, Augstkalnes, Dubnas, Grietānu, Maļinovas, Medupes, Podgurjes, Silavišķu un Višķu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Višķu ciemam pievienoja Ambeļu ciemu. 1959. gadā Višķu ciema P. Stučkas p/s teritoriju pievienoja Augstkalnes ciemam. 1977. gadā Višķu ciemam pievienoja Silavišķu ciemu. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīvā teritorija iekļauts Daugavpils novadā. 2021. gadā Daugavpils novadu kopā ar Ilūkstes novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

Pieminekļi 
 Zabornajas (Podgurjes) pilskalns (Napoleona reduts, Gorodok)
 Višķu senkapi
 Višķu pilskalns (Gorodok)
 Ostrovas senkapi
 Maskavas senkapi
 Maskavas pilskalns (Gorodok)
 Ezerstarpu senkapi
 Špogu senkapi

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Balaški, II Borovka, Catlakši, Ceļa Kurtiši, Daniševka, Jonāni, Gajs, Kalna Viški, Kazulīši, Klekeri, Korolevščina, Kuzmina, Lozdas, Lukštenieki, Makarova, Maskovskaja, Pakņi, Peipiņi, Plotupi, Silaviški, Špoģi, Tabūni, Tukiši, Vīganti, Višķi, Višķu tehnikums, Zabornja, Zūsāni.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Augšdaugavas novada pagasti
Daukstu pagasts

Daukstu pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada Gulbenes pilsētu un Stradu, Līgo, Jaungulbenes, Galgauskas pagastiem, Balvu novada Rugāju pagastu un Madonas novada Indrānu pagastu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Audīle, Krustalīce, Liede, Nidrīte, Olene, Pededze.

Ezeri 
Ušurs (uz robežas).

Vēsture 
1945. gadā Madonas apriņķa Jaungulbenes pagastā izveidoja Daukstu ciema padomi. Daukstu ciems ietilpis Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Cesvaines (1949-1956) un Gulbenes (pēc 1956. g.) rajonos. Daukstu ciemam 1965. gadā pievienoja Stradu ciema padomju saimniecības «Stari» teritoriju, 1977. gadā — vēl daļu Stradu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Daukstu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Stari (pagasta centrs), Briči, Daukstes, Elstes, Krapa, Lejasandži, Līves, Šļaukas, Vienvārstes.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
 
Jaungulbenes pagasts
Druvienas pagasts

Druvienas pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Robežojas ar sava novada Rankas, Lizuma un Tirzas pagastiem, Madonas novada Cesvaines un Liezēres pagastiem un Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Azanda, Labā Vilaune, Robežupe, Tirza, Tocupīte, Vilaune.

Ezeri 
Pērļa dzirnavezers, Lazdu ūdenskrātuve, Kalniņdīķis, Caunes dīķis, Gaiļa dīķis, Velniņš, Giganta ūdenskrātuve.

Vēsture 
1935. gadā Cēsu apriņķa Druvienas pagasta platība bija 84 km² un tajā bija 1130 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Druvienas ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet atjaunoja 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu. Druvienas ciems ietilpis Gaujienas (1949-1956) un Gulbenes (pēc 1956. g.) rajonos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Druvienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Druviena (pagasta centrs), Mežkleivas, Murāni, Silmači, Ziemeļi, Saltupes, Tīrumkleivas, Tirzieši.

Ievērojamas personības 
 Rūdolfs Egle (1889-1947),latviešu literatūrzinātnieks, tulkotājs.
 Kārlis Egle ( 1887-1974), latviešu literatūrzinātnieks,bibliogrāfs,tulkotājs.
 Jūlijs Straume ( 1874-1970), latviešu tekstilmākslinieks, pedagogs.
 Jānis Poruks (1871—1911), latviešu rakstnieks un dzejnieks.
 Jānis Straume (komponists) (1861-1929), latviešu komponists, rakstnieks un kritiķis. Ārrīgas dziedāšanas biedrības priekšnieks un kora diriģents, laikraksta "Dienas Lapa" teātra recenzents, publicējis recenzijas laikrakstā "Tēvija", bija latviešu strēlnieku organizācijas komitejas sekretārs, strādāja par mūzikas skolotāju Rīgas komercskolā.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
Galgauskas pagasts

Galgauskas pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar Gulbenes pilsētu, kā arī Daukstu, Jaungulbenes, Tirzas, Lejasciema un Beļavas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Alkšņupīte, Gosupe, Kamaldiņa, Krustalīce, Lāčupīte, Tirza, Vijata.

Ezeri 
Galgauskas ezers.

Vēsture 
Galgauskas muižas pagasts dibināts 1870. gados agrākajā Tirzas draudzes novadā. Sākoties Vidzemes zemnieku pāriešanai pareizticībā 1846. gadā nodibinājās Galgauskas Jāņa Kristītāja pareizticīgo draudze, 1863. gadā celtās baznīcas () drupas vēl atrodamas pie Tirzas upes netālu no agrākās Galgauskas muižas kungu mājas. 
Galgauskas muiža līdz 1920. gada zemes reformai piederēja Mengdenu dzimtai. Reformas gaitā Galgauskas muižu ar Jauno un Veišu pusmuižām  (Golgowsky mit Neuhof und  Weißenhof) sadalīja 100 vienībās 2179,62 ha kopplatībā, Krapas (Kropas) muižu ar Aņķupenes un Vīcupju pusmuižām sadalīja 71 vienībā 1023,16 ha kopplatībā, bet Gulbenes mācītājmuižu sadalīja 77 vienībās 1822,24 ha kopplatībā.      

1890. gadā Galgauskas muižas pagastam pievienoja Gulbenes mācītājmuižas pagastu un Krapas muižas pagastu. 1905. gadā Krapas pagasts uz īsu laiku tika atdalīts, bet tad atkal pievienots. 1935. gadā Madonas apriņķa Galgauskas pagasta platība bija 111 km² un tajā dzīvoja 2094 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Galgauskas un Krapas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Galgauskas ciems ietilpa Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Gulbenes rajonā (1949—2009). Galgauskas ciemam 1977. gadā pievienoja daļu likvidētā Sinoles ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Galgauskas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Galgauska (pagasta centrs) un Rimstavas.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
FK Zenit Sanktpēterburga

Sanktpēterburgas "Zenit" () ir Krievijas futbola klubs no Sanktpēterburgas. Klubs tika dibināts 1925. gadā, pašlaik spēlē Krievijas Premjerlīgā. Mājas spēles aizvada Sanktpēterburgas stadionā (sponsorēšanas nolūkā saukts par Gazprom Arena), kurā ir 67 800 skatītāju vietu. Zenit septiņas reizes ir kļuvuši par Krievijas Premjerlīgas čempioniem un četras reizes izcīnījuši Krievijas kausu. Lielākie starptautiskie sasniegumi ir uzvara 2007.–2008. gada sezonas UEFA kausa izcīņā un tajā pašā gadā Monako izcīnītais UEFA Superkauss, uzvarot Manchester United ar 2–1.

Sastāvs 
Atjainots

Sasniegumi 
 Krievijas Premjerlīga
 Čempioni (7): 2007, 2010, 2011–12, 2014–15, 2018–19, 2019–20, 2020–21
 Vicečempioni (3): 2003, 2012–13, 2013–14
 Krievijas kauss
 Kausa ieguvēji (4): 1998–99, 2009–10, 2015–16, 2019–20
 Finālisti (1): 2001–02
 Krievijas superkauss
 Kausa ieguvēji (5): 2008, 2011, 2015, 2016, 2020
 Finālisti (3): 2012, 2013, 2019
 Krievijas Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2003
 PSRS čempionāts
 Čempioni (1): 1984
 PSRS kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1944
 Finālisti (1): 1984 
 PSRS superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 1985
 UEFA kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2007–08
 UEFA Superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 2008

Atsauces

Ārējās saites 

        

Krievijas futbola klubi
Sanktpēterburga
Sanktpēterburgas "Zenit"
Džuzepe Favalli

Džuzepe Favalli (; dzimis  Orzinuovi) ir bijušais Itālijas futbola aizsargs, un Itālijas futbola izlases pārstāvis.

Sasniegumi 
Lazio

 Itālijas Serie A: 1999–2000
 Coppa Italia: 1997–98, 1999–2000, 2003–04
 Supercoppa Italiana: 1998, 2000
 UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1998–99
 UEFA Superkauss: 1999

Inter Milan

 Itālijas Serie A: 2005–06
 Coppa Italia: 2004–05, 2005–06
 Supercoppa Italiana: 2005

AC Milan

 UEFA Čempionu līga: 2006–07
 UEFA Superkauss: 2007
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2007

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
Itālijas izlases futbolisti
U.S. Cremonese spēlētāji
S.S. Lazio spēlētāji
Milānas "Internazionale" spēlētāji
AC Milan spēlētāji
2004. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Koriba ezers

Koriba ezers (arī Lohkoribs; , ) ir lielākais ezers Īrijā.

12. gadsimtā kaļķakmenī izkalts pirmais Īrijā veidotais kanāls (Friar's Cut), kas savieno Koriba ezeru ar Golvejas līci. Ūdens ļoti dzidrs, populāra foreļu zvejas vieta. No ziemeļos esošā Māska ezera pazemes ūdens pieplūde caur kaļķakmenī esošiem tukšumiem. Ezerā asas kaļķakmens šķautnes, tāpēc makšķernieki ezerā dodas kopā ar gillie — pavadoni, ezera pārzinātāju.

Ezera krastā atrodas 15. gadsimta katedrāles drupas. Baznīca ietver arī vecākas, 1195. gadā celtas klostera baznīcas drupas. Arī uz vienas no ezera salām atrodas senas, romānikas stila baznīcas drupas.

Senāks ezera nosaukums ir Loch nOirbsean. Uzskata, ka ezers nosaukts sena jūras braucēja Orbsen Mac Alloid (biežāk saukts — Manannán Mac Lir) vārdā, kura vārdā nosaukta arī Menas sala.

Ārējās saites 
 Viljama R. Vailda grāmatas "Lough Corrib" pilna Interneta versija, sarakstīta 1867. gadā (angliski)

Īrijas ezeri
Elena ezers

Elena ezers (arī Lohelens; , ) ir ezers Īrijas ziemeļu daļā, netālu no Ziemeļīrijas robežas. Cauri ezeram tek Šenonas upe. Ap ezeru salīdzinoši pirmatnēja daba, abi krasti kalnaini, skaistas ainavas. Ūdens līmeni regulē slūžas.

Pirmās apmetnes ezera krastā jau no mezolīta — pirms 5500 gadiem. Ezera apkaimē daudz megalītisku kapeņu. Šajā reģionā pēc ķeltu atnākšanas slēpās agrākie Īrijas iedzīvotāji — mītiskie Tuatha De Dannan, kas salīdzinoši bija mazāka auguma. Tuatha De Dannan visdrīzāk ir radījuši īru leģendas par punduriem un fejām. Netālu no O'Konora salām ezera gultnē atrodas arī megalītiskas apmetnes kranogi. Uz Inismagratas (Inismagrath) salas ezera ziemeļu daļā atrodas baznīcas drupas, apbedījumi un citi interesanti arheoloģiski pieminekļi. Viduslaikos ezers piederēja O'Rūrku klanam.

Vēl viduslaikos ezers bija ievērojami mazāks — nolaižot ezera līmeni zemāk, atklājās zem ūdens esoši ozolu celmi.

Ārējās saites

Īrijas ezeri
Lomonda ezers

Lomonda ezers (Lohlomonda ezers, Lohlomonds, , ) ir pēc virsmas platības lielākais ezers Lielbritānijā. Atrodas Skotijā, ap 23 km ziemeļos no Glāzgovas. Pēc ūdens tilpuma otrs lielākais ezers Lielbritānijā aiz Lohnesa.

Ūdens apmaiņas periods ir 1,9 gadi. Iekļauts nacionālajā parkā (Loch Lomond and the Trossachs National Park). Ramsāres vieta. Austrumu krastā atrodas Benlomonda kalns (974 m augsts). Daudz salu, tai skaitā lielākā ezera sala Britu salās - Inchmurrin. Vairākas salas ir kranogi - aizvēsturiski nocietinājumi.

Skaistais ezers minēts daudzās dziesmās un dzejā.

Ārējās saites 

 Tūristu ceļvedis (angliski)
 Loch-lomond.net - plaša informācja par ezeru, angliski
 Nacionālais parks

Skotijas ezeri
Lohness

Lohness (arī Nesas ezers; , ) ir ezers Apvienotajā Karalistē, Skotijā. Atrodas dienvidrietumos no Invernesas. Pēc platības otrs lielākais ezers Lielbritānijā aiz Lomonda ezera, taču lielākais pēc tilpuma.

Atrodas ģeoloģiskā lūzuma (Lielais Glens) zonā. Ezera ūdens ir duļķains, jo tā gultne satur daudz kūdras. Otrs dziļākais ezers Skotijā, ezerā ir vairāk ūdens, nekā visos Anglijas un Velsas ezeros kopā. Ezerā viena sala — Čeriailenda. Tā ir mākslīga sala, kas radīta aizvēsturiskos laikos kā kranogs (nocietinājums). 92,6% ezera baseina ir dabiska, maz pārveidota teritorija.

Starptautiski pazīstams ar ezerā it kā bieži redzēto, leģendāro Lohnesa briesmoni (Nesija). Ļoti populārs tūrisma objekts, ainavisks. Ezerā kursē kuģi, attīstīta tūrisma industrija, kas fokusējas uz Nesiju. Drumnadročītas ciematā Lohnesa briesmoņa izstāžu centrs.

Ārējās saites 

 Lohnesas projekts (angliski)

Skotijas ezeri
Ezeri ar teiksmām par noslēpumainiem dzīvniekiem
Drūkšu ezers

Drūkšu ezers () vai Drisvjatu ezers () ir ezers uz Baltkrievijas un Lietuvas robežas.

Ezers veidojies ledāja darbības rezultātā. Lielākais dziļums ir ezera centrālajā daļā, dienvidu daļa ir sekla. Lielā dziļuma dēļ lielākā daļa ezera ziemā neaizsalst. Mezotrofs. Ūdens kopumā tīrs, dzidrs, ūdens apmaiņas periods — 3 gadi. Reģistrētas 95 ūdensaugu un piekrastes augu sugas. Zooplanktons pārstāvēts ar 250 sugām. 25 sugu zivis, vairāk, kā 140 sugu putni.

Ezera ūdeni izmanto Ignalinas atomelektrostacija dzesēšanai. Izmantotais ūdens daudzums gadā deviņas reizes pārsniedz ezera tilpumu. Atomelektrostacija piesārņo ezeru gan termiski - uzsildot ūdeni un veicinot eitrofikāciju, gan arī ar ķīmiskām vielām.

Ārējās saites 
 Informācija par ezeru 

Baltkrievijas ezeri
Lietuvas ezeri
Barons/Rīdzene

Barons/Rīdzene ir Latvijas basketbola klubs no Rīgas, kas izveidots 2004. gadā. Komanda atrodas Barons/LMT paspārnē un ir tā fārmklubs, tādēļ sezonas gaitā spēlētāji pāriet no vienas komandas uz otru. 2004./2005. gada sezonā Barons/Rīdzene spēlēja LBAL čempionātā, kurā ieņēma 2. vietu, bet 2005./2006. gada sezonā jau spēlēja LBL, ieguva 3. vietu regulārajā sezonā, iegūstot tiesības spēlēt starp 8 labākajām Latvijas komandām. Izslēgšanas turnīrā Barons/Rīdzene ieņēma 8. vietu. 2006./2007. gada sezonā komanda spēlē LBL turnīrā.

Izcīnītās vietas LBL čempionātā 
 2007 - 11.
 2006 - 8.

Komandas sastāvs 
Pēdējoreiz atjaunots 2007. gada 25. novembrī.

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

Latvijas basketbola klubi
LBL klubi
Eltons

Eltons () ir beznoteces sālsezers Krievijā, Piekaspijas zemienes ziemeļu daļā, Volgogradas apgabalā, netālu no Kazahstānas robežas. Lielākais sālsezers Eiropā.

Atrodas stepes līdzenumu zonā. Ezers ir ļoti sekls, vidējais dziļums ir tikai 0,1 m, un tikai pavasarī tas kļūst dziļāks — 0,7—0,8 m. Atrodas zem jūras līmeņa. Ūdens pietece galvenokārt no sniega, taču ietek arī septiņas minerālūdens upes. Gultnē sāļu avotu radītas nogulas. Ezeru pilda rapa — augstas mineralizācijas pakāpes ūdens, kas pavasaros tiek atšķaidīts ar saldūdeni. Ezera gultni klāj sāļi — galvenokārt halīts un silvīns un minerālas sērūdeņraža dūņas. Eltona apkaimē vasara ir silta (), ziema mēreni auksta — , gadā ap  nokrišņu. Ezeram ir neparasta sārta krāsa.

Netālu no Eltona atrodas arī ārstniecības kūrorts, kas izmanto šos resursus. Ezera tuvumā atrodas arī Smoragdinas nātrija hlorīda — sulfāta avots, kura ūdeni izmanto ārstniecībā. Tiek ārstētas perifērās nervu sistēmas slimības, balsta sistēmas, gremošanas, ginekoloģiskās problēmas utml.

Ezera nosaukums, domājams, cēlies no tjurku vārda altın, kas nozīmē "Zelta [ezers]". Eltona sāli iegūst jau kopš Ivana Bargā laikiem, pēc tam, kad Krievija iekaroja Astrahaņas hanisti. Pirmie sāli sāka iegūt klosteri. Sāls raktuves ieguva lielu slavu — tika slavēta sāls tīrība, uzskatīja, ka resursi ir neizsmeļami. 1980. gados sāls ieguvi nācās pārtraukt un vairāk uzmanību sāka pievērst Eltona un netālā Baskunčaka izmantošana ārstniecībai.

Ārējās saites 
 Ezera apraksti, fotoattēli 

Krievijas ezeri
Sālsezeri
Beznoteces ezeri
Tahova

Tahova  ir pilsēta Plzeņas apgabalā, Čehijā tuvu Vācijas robežai. 55 kilometrus uz rietumiem atrodas apgabala centrs un Čehijas ceturtā lielākā pilsēta Plzeņa. Pilsētā galvenokārt nodarbojas ar lauksaimniecību, mašīnbūvi un durvju, logu ražošanu. Pilsētas apkārtni apņem meži, pļavas un kalni. Pilsēta ir viena no mazāk attīstītajām teritorijām Čehijā.

Vēsture 
Pirmo reizi pilsēta ir pieminēta 1115. gadā. Līdz 1918. gadam pilsēta bija daļa no Austrijas monarhijas.
1938. gadā pilsētu okupēja nacistu karaspēks un iekļāva to Sudetijas pašvaldībā. Liela daļa vāciešu 1945. gadā tika izraidīti no pilsētas, pamatojoties uz Beneša dekrētiem. Pēc izraidīšanas pilsēta bija pa pusei apdzīvota, to apdzīvoja čehi, ukraiņi un rumāņi.

Vēlāk pilsētas teritorijā tika atrasts urāns, un cilvēki pārcēlās uz pilsētu, lai strādātu urāna raktuvēs. 1989. gadā urāna raktuves slēdza, un vācu uzņēmēji pārcēla uz šejieni savas ražotnes, lai izmantotu lēto darba spēku. Pilsētas teritorija ir viena no mazāk attīstītajām teritorijām Čehijā.

Skatīt arī 

 Čehijas pilsētu uzskaitījums

Čehijas pilsētas
Seligers

Seligers () ir ezers Krievijā uz Tveras un Novgorodas apgabalu robežas. Atrodas Valdaja augstienē, pieder Volgas baseinam. Seligers drīzāk ir uzskatāms par ar šaurumiem savienotu ezeru virkni.

Atrodas ainaviskā apvidū, piekrastē ar mežu klāti pauguri. Dabas aizsargājamā teritorija. Ezerā daudz salu, lielākā — Hačina (>30 km²). Viens no populārākajiem kūrortiem Krievijas rietumu daļā.

Uz Stolbnaja salas atrodas Nila klosteris (Нилова Пустынь).

Pie Seligera notiek prokremliskās jaunatnes organizācijas "Naši" ikgadējās vasaras nometnes.

Ārējās saites 

 Seligera apraksts 
 Viesnīcas Seligera apvidū
 Seligera karte

Krievijas ezeri
Novgorodas apgabals
Tveras apgabals
Doneckas "Šahtar"

Doneckas "Šahtar" () ir Ukrainas futbola klubs no Doneckas. Klubs ir dibināts 1936. gadā, spēlē Ukrainas Premjerlīgā. Kluba krāsas ir oranža un melna. Šahtar futbolisti ir 13 reizes kļuvuši par Ukrainas čempioniem, 13 reizes izcīnījuši Ukrainas kausu, kā arī astoņas reizes uzvarējuši Ukrainas superkausā. Lielākais panākums starptautiskā mērogā ir uzvara UEFA kausa izcīņā 2008.–2009. gada sezonā.

Sakarā ar karu Donbasā, Šahtar no 2014. līdz 2016. gadam savas mājas spēles aizvadīja Arena Lviv stadionā Ļvivā. Kopš 2017. gada spēlē Metalist stadionā Harkivā.

Sasniegumi 
 Ukrainas Premjerlīga
 Čempioni (13): 2001–02, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
 Vicečempioni (13): 1993–94, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2003–04, 2006–07, 2008–09, 2014–15, 2015–16, 2020–21
 Ukrainas kauss
 Kausa ieguvēji (13): 1994–95, 1996–97, 2000–01, 2001–02, 2003–04, 2007–08, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
 Finālisti (6):  2002–03, 2004–05, 2006–07, 2008–09, 2013–14, 2014–15
 Ukrainas superkauss
 Kausa ieguvēji (8): 2005, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017
 Finālisti (7):  2004, 2006, 2007, 2011, 2016, 2018, 2019
 PSRS čempionāts
 Vicečempioni (2): 1975, 1979
 PSRS kauss
 Kausa ieguvēji (4): 1961, 1962, 1980, 1983
 Finālisti (4): 1963, 1978, 1984–85, 1985–86
 PSRS superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 1984
 Finālisti (2): 1981, 1986
 UEFA kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2008–09
 UEFA Superkauss
 Finālisti (1): 2009

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā vietne    

Ukrainas futbola klubi
Saragosas "Real"

Real Zaragoza, S.A.D. ir Spānijas futbola klubs no Saragosas Aragonā. Dibināts 1932. gada 18. martā. Klubs lielāko daļu savas vēstures pavadījis Spānijas augstākajā līgā, bet pašlaik spēlē Otrajā divīzijā. 

Real Zaragoza ir devītā spēcīgakā Spānijas komanda, ja vēsturiski ņem vērā sniegumu pēc punktiem turnīra tabulā. Komanda sešas reizes ieguvusi Spānijas Karaļa kausu, kā arī vienu reizi Kausu ieguvēju kausu, Starppilsētu gadatirgu kausu (UEFA kausa un Eiropas līgas priekštecis), ka arī Spānijas superkausu. Tradicionāli komanda spēlē baltos kreklos un zeķēs ar karaliski ziliem šortiem mājas spēlēs, bet viesos ar melni dzeltenām formām. Komandas stadions ir La Romareda ar 34 596 skatītāju vietām.

Sasniegumi 
 Spānijas čempionāts (La Liga)
 Vicečempioni (1): 1974–75
 Spānijas Karaļa kauss
 Kausa ieguvēji (6): 1963–64, 1965–66, 1985–86, 1993–94, 2000–01, 2003–04
 Finālisti (5): 1962–63, 1964–65, 1975–76, 1992–93, 2005–06
 Spānijas superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 2004
 Finālisti (2): 1994, 2001
 Otrā divīzija
 Čempioni (1): 1977–78
 Vicečempioni (5): 1935–36, 1941–42, 1950–51, 2002–03, 2008–09
 UEFA Kausu ieguvēju kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1994–95
 UEFA Superkauss
 Finālisti (1): 1995
 Starppilsētu gadatirgu kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1963–64
 Finālisti (1): 1965–66

Atsauces

Ārējās saites 

  

Spānijas futbola klubi
Berlīnes "Hertha"

Hertha Berliner Sport-Club von 1892, biežāk zināms kā Hertha BSC vai Hertha Berlin, ir Vācijas futbola klubs no Berlīnes. Tas ir viens no klubiem, kas 1900. gadā Leipcigā piedalījās Vācijas Futbola asociācijas dibināšanā. Klubs vēsturiski ir bijis Berlīnes populārākais futbola klubs. Komanda ir divas reizes (1930. un 1931. gadā) kļuvusi par Vācijas čempioniem. Mājas spēles klubs aizvada Berlīnes Olimpiskajā stadionā, kur ir 74 475 skatītāju vietas.

Sastāvs 
.

Sasniegumi 
 Vācijas čempionāts / Bundeslīga
 Čempioni (2): 1930, 1931
 Vicečempioni (5): 1926, 1927, 1928, 1929, 1974–75
 Vācijas kauss
 Finālisti (3): 1976–77, 1978–79, 1992–931
 DFB Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (2): 2001, 2002
 Finālisti (1): 2000
 2. Bundeslīga
 Čempioni (3): 1989–90, 2010–11, 2011–13
 Vicečempioni (1): 1981–82 
 UEFA kauss
 Pusfinālisti (1): 1978–79
 UEFA Intertoto kauss
 Uzvarētāji (1): 2006
 Grupas uzvarētāji: 1971, 1973, 1976, 1978

<div id="1">11992.–93. gadā ar dublieru komandu

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne 
 Abseits Guide to German Soccer
 Hertha Berlin statistika
 Hertha Berlin spēlētāju izkārtojumi

Vācijas futbola klubi
Berlīnes "Hertha"
Jūrmala/Fēnikss

BK Jūrmala ir profesionāls Latvijas basketbola klubs no Jūrmalas.

Kopš 2005.—2006. gada sezonas komanda spēlē Latvijas Basketbola līgā. Basketbola klubs "Jūrmala" tika dibināts 1999. gadā, un laika posmā līdz 2006. gadam Jūrmalā pastāvēja komanda ar nosaukumu "I.O.S./Jūrmala", vēlāk nosaukums mainījās uz "Jūrmalas Sports/Fēnikss" un "Jūrmala/Fēnikss". 

2017. gada vasarā tika paziņots, ka klubs finansējuma trūkuma dēļ vairs neturpinās darbību, tomēr nedaudz vēlāk tika izplatīts Jūrmalas pašvaldības paziņojums, ka LBL komanda pilsētā būs.

Izcīnītās vietas LBL čempionātā 

 2017 - 7.
 2016 - 5.
 2015 - 5.
 2014 - 4.
 2013 - 8.
 2012 - 7.
 2006 - 10.

Atsauces 

Latvijas basketbola klubi
LBL klubi
Sports Jūrmalā
Sanpaulu "Corinthians Paulista"

Sport Club Corinthians Paulista, pazīstams arī kā Timão, ir viens no populārākajiem Brazīlijas futbola klubiem. 2004. gadā šim klubam bija ap 24 miljoniem fanu.

Komandas iesauka Timão ir atvasināta no angļu vārda time (latviski: laiks) un team (latviski: komanda), bet šis vārds arī nozīmē stūre (šeit domāts kā kuģa stūresrats, kas ir redzams arī komandas simbolikā). Corinthians zvaigžņu stunda bija 1966. gadā, kad šajā komandā spēlēja tādi slaveni futbolisti kā Dinu Sani, Rivelinu un Ditauns. Viņi Turīnas turnīrā uzvarēja tādas komandas kā Milānas "Internazionale", kā arī Santos Futebol Clube, kurā tolaik spēlēja slavenais futbolists Pele.

Tituli 
 FIFA Klubu Pasaules kauss (1): 2000
 Brazīlija čempionāts (5): 1990, 1998, 1999, 2005, 2011
 Brazīlija Kauss (3): 1995, 2002, 2009
 Sanpaulu čempionāts (26): 1914, 1916, 1922, 1923, 1924, 1928, 1929, 1930, 1937, 1938, 1939, 1941, 1951, 1952, 1954, 1977, 1979, 1982, 1983, 1988, 1995, 1997, 1999, 2001, 2003, 2009

Brazīlijas futbola klubi
Sanpaulu
Austra Skujīte

Austra Skujīte (, dzimusi  Biržos, Lietuvā) ir bijusī lietuviešu vieglatlēte — daudzcīņniece. 2005. gadā ar 8358 punktiem viņa laboja pasaules rekordu sieviešu desmitcīņā. Ar rezultātu 6435 punkti viņa 2004. gada olimpiskajās spēlēs Atēnās izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties tikai Karolīnai Kliftai no Zviedrijas. Otru olimpisko medaļu izcīnīja 2012. gada olimpiskajās spēlēs Londonā, kur sākotnēji sacensības noslēdza ceturtajā vietā, bet pēc vēlākās Tatjanas Černovas diskvalifikācijas par dopinga lietošanu ieguva bronzu. Šajās sacensībās A. Skujīte uzstādīja savu personisko rekordu, kas ir arī Lietuvas rekords — 6599 punkti.

2017. gada rudenī tika paziņots, ka A. Skujīte beidz profesionālās vieglatlētikas karjeru.

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Lietuvas vieglatlētes
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Pasaules rekordisti vieglatlētikā
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Desmitcīņnieki
Septiņcīņnieki
Olimpiskie sudraba medaļnieki vieglatlētikā
Gerds Kanters

Gerds Kanters (; dzimis  Tallinā) ir igauņu vieglatlēts, startē diska mešanas sacensībās. Trīs reizes atzīts par Igaunijas gada sportistu (2007, 2008, 2011).

Viņa personīgais rekords ir arī 3. visu laiku tālākais metiens — 73,38 metri —, labāku rezultātu ir sasnieguši tikai divi sportisti: vācietis Jirgens Šulcs (74,08 m, 1986) un lietuvietis Virgīlijs Alekna (73,88 m, 2000).

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 2004. gadā Atēnās nesasniedza finālu, 2008. gadā Pekinā izcīnīja zelta medaļu, savukārt 2012. gadā Londonā — bronzu. Ar panākumiem startējis arī Pasaules čempionātā, kur izcīnījis zelta medaļu (Osaka 2007), divas sudraba medaļas (Helsinki 2005, Tegu 2011) un divas bronzas medaļas (Berlīne 2009, Maskava 2013). Eiropas čempionātā igauņa labākais panākums ir 2006. gadā Gēteborgā, 2012. gadā Helsinkos un 2014. gadā Cīrihē izcīnītā sudraba medaļa.

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Igaunijas vieglatlēti
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tallinā dzimušie
Diska metēji
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Aleksandrs Tammerts

Aleksandrs Tammerts (, dzimis 1973. gada 2. februārī Tartu, Igaunijā) ir igauņu vieglatlēts - diska metējs. Viņa personiskais rekords ir 70,82 metri, to viņš sasniedza 2006. gada 15. aprīlī. Pēc ungāra Roberta Fazeka diskvalifikācijas viņš kļuva 2004. gada Olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēju. 2006. gada Eiropas čempionātā viņš izcīnija bronzas medaļu.

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Igaunijas vieglatlēti
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Tartu dzimušie
Diska metēji
Olimpiskie bronzas medaļnieki vieglatlētikā
Asvejas ezers

Asvejas ezers () vai Osvejas ezers () ir ezers Baltkrievijas ziemeļu daļā, Vitebskas apgabalā, netālu no Latvijas un Krievijas robežām. Pēc platības otrs lielākais ezers Baltkrievijā.

Ezerā lielas sapropeļa iegulas. Ezera krasts dūņains, purvains. Rietumos no ezera atrodas Asvejas purvs. Palu laikā ezers var pārpludināt pat 1,3 km platu piekrastes joslu. Aizauguši ap 40% no ezera.

Vides pārveidojumi ezera baseinā (galvenokārt purvu nosusināšana) noveduši pie ezera degradācijas, kuras rezultātā samazinās nozveja un bioloģiskā daudzveidība.

Baltkrievijas ezeri
Jaungulbenes pagasts

Jaungulbenes pagasts viena no Gulbenes novada teritoriālajām vienībām tā dienvidos. Pagasta centrs atrodas Gulbītī. Robežojas ar sava novada Tirzas, Galgauskas, Daukstu un Līgo pagastiem, kā arī Madonas novada Dzelzavas pagastu.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Asarupe, Liede, Olene, Vijata.

Ezeri 
Siladzirnavu ezers, Ušurs.

Vēsture 

Jaungulbenes muiža no 1806. gada piederēja Tranzē  dzimtai (Transѐe), tās kungu māja pārbūvēta ap 1878. gadu angļu neogotikas stilā.
Pagasta luterticīgie iedzīvotāji piederēja pie Gulbenes evaņģēliski luteriskās draudzes līdz 1936. gadam, kad atdalīja Jaungulbenes un Vecgulbenes draudzes. Jaungulbenes baznīca uzcelta 1893. gadā un bija Gulbenes draudzes galvenā baznīca. 

Līdz 1920. gada agrārajai reformai Jaungulbenes pagastā bija Jaungulbenes (Neu-Schwanenburg) muiža ar Jauno, Silto, Dronenieku, Stukmaņu, Līgo, Bērziņu, Madernieku, Cīrabiržu, Abravas, Gulbīša, Liedeskalna un Siladzirnavu pusmuižām. Jaungulbenes muižu ar pusmuižām 12 246,28 ha kopplatībā sadalīja 511 vienībās (jaunsaimniecībās) un tās centrā iekārtoja lauksaimniecības skolu. 
Pagastā darbojās sērkociņu stiebriņu fabrika "Švāndorfs", vairāki piensaimniecības uzņēmumi (divas pienotavas un četras krejotavas) un dzirnavas (Siladzirnavas, Līgo dzirnavas, E. Ābeltiņa dzirnavas ar zāģētavu). Skolas: Siltā pagastskola, Daukstu pagastskola, Gulbīša skola, Kaivas skola. Jaungulbenes pilī darbojās divgadīga lauksaimniecības skola.  

1935. gadā Madonas apriņķa Jaungulbenes pagasta platība bija 252 km² un tajā dzīvoja 4672 iedzīvotāji. 
1945. gadā pagastā izveidoja Daukstu, Jaungulbenes, Līgo un Siltāju ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Jaungulbenes ciems ietilpis Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Cesvaines (1949-1956) un Gulbenes (1956-2009) rajonos. 1956. gadā Jaungulbenes ciemam pievienoja likvidēto Adulienas ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jaungulbenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Jaungulbene, Gulbītis (pagasta centrs), Abrava, Aduliena, Agrumi, Kaipi, Pauri, Siladzirnavas.

Ievērojamas personības 
 Antra Liedskalniņa (1930—2000), aktrise.
 Roberts Apinis (1892—1938), latviešu strēlnieku komandieris un padomju militārais darbinieks, rakstnieks, žurnālists.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
Lejasciema pagasts

Lejasciema pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada Beļavas, Galgauskas, Tirzas, Lizuma un Rankas pagastiem, Smiltenes novada Variņu, Virešu un Trapenes pagastiem un Alūksnes novada Ilzenes un Zeltiņu pagastiem. Pagasta centrs atrodas Lejasciemā.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Cēsaka, Dzelzupīte, Iežupe, Ilgupīte, Irbupīte, Gauja, Koruļupīte, Ķiurga, Lāčupīte, Linupīte, Mudaža, Niedrupe, Pilupe, Svārbe, Tirza, Tirziņa, Sudaliņa, Vidaga, Zellene.

Ezeri 
Ādmiņu ezers, Aizupju ezers, Bomīšu ezers, Dūkstiņu ezers, Galgauskas ezers, Klinča ezers, Kugru ezers, Moveša ezers, Mustera ezers, Roznieku ezers, Sila ezers, Silamiķeļu ezers, Sudals, Umbezers

Vēsture 
Vēsturiski tagadējā Lejasciema pagasta teritorija piederēja pie Vidzemes guberņas Valkas apriņķa Gulbenes draudzes novada un līdz Otrajam pasaules karam tā bija sadalīta mazākos Lejasciema, Dūres un Sinoles pagastos. 
Lejasmuižā jau Zviedru Vidzemes laikā atradās luterāņu baznīca, kurā kalpoja Gulbenes mācītāji, bet 1881. gadā to atdalīja no Vecgulbenes draudzes un izveidoja patstāvīgu Lejasmuižas draudzi. 1773. gada celtās koka baznīcas vietā 1895. gadā uzbūvēja jaunu mūra baznīcu, kurā līdz Otrajam pasaules karam glabājās vecās baznīcas grāmatas ar draudzes locekļu sarakstiem (1748-1834) un dvēseļu revīziju (1782, 1795, 1811, 1816, 1834, 1850, 1858) materiāliem. Baznīcu nopostīja Otrā pasaules kara laikā.

Līdz 1920. gada agrārajai reformai Lejasciema pagastā atradās Lejasmuižas, Pirts muižas, Augulienas muižas un Amšu muižas zemes. 
Pēc agrārās reformas  
 Lejasmuižu (vācu: Aahof - "Gaujas muiža") 531 ha kopplatībā sadalīja 51 vienībā (no tām 37 bija rentes mājas);
 Pirts muižu 329,49 ha kopplatībā sadalīja 9 vienībās (no tām 4 bija rentes mājas);
 Agulienas muižu (Roseneck) 1654,30 ha kopplatībā sadalīja 71 vienībā (no tām 22 bija rentes mājas);
 Amšu muižu 343,78 ha kopplatībā sadalīja 23 vienībās.
 

1935. gadā toreizējā Lejasciema pagasta (līdz 1925. gadam Lejas pagasta) platība bija 153,2 km² un tajā dzīvoja 2026 iedzīvotāji. Lejasciemam līdz 1939. gadam bija pilsētas tiesības un 1935. gadā tajā bija 466 iedzīvotāji. 
Lejasciema pagastā uz Gaujas upes darbojās Paideru dzirnavas ar zāģētavu, vilnas kārstuvi un vērptuvi, uz Sudala upes Lejas un Jānūžu dzirnavas ar zāģētavu, Amšu ķieģelnīca. Skolas: Lejasciema pilnā pagastskola ar 4 skolotājiem, Grabažu I pakāpes pagastskola ar vienu skolotāju. 

1945. gadā Lejasciema pagastā izveidoja Lejasciema, Amšu un Sudalas ciema padomes. 
1954. gadā Lejasciema ciemam pievienoja Sudalas ciemu, 1962. gadā - Dūres ciemu, 1977. gadā daļu no Sinoles ciema. 1990. gadā ciems reorganizēts par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija iekļauts Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Apdzīvotās vietas: Dūre, Cinci, Čipati, Jānūži, Krampani, Ķilpani, Lapati, Lejasciems, Mālumuiža, Salaki, Salmaņi, Sinole, Umari, Zvārtavi.

Ievērojamas personības 
 Ruta Muceniece, farmakoloģe, Latvijas Universitātes profesore, Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle (2008).

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
Litenes pagasts

Litenes pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar Alūksnes novada Jaunannas pagastu, Balvu novada Kubulu un Rugāju pagastiem un Gulbenes novada Stradu un Stāmerienas pagastiem. Pagasta centrs atrodas Litenē.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Apkārtupe, Dzirla, Gludupīte, Kaugurupīte, Lekšupe, Mugurupe, Pededze, Sita.

Ezeri 
Kalnis, Kauguru ezers.

Vēsture 
Litenes pagasts izveidots 1866. gadā. 1935. gadā tā platība bija 149,8 km². 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Litenes un Priednieku ciema padomes. 1954. gadā Litenes ciemam pievienoja Priednieku ciemu, 1960. gadā - daļu Vecgulbenes ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā administratīva teritorija tika iekļauts Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Apdzīvotās vietas: Atpūtas, Aurova, Fabrikas, Kordona, Lešķi, Litene, Silava, Silenieki, Skujenieki, Zāģernieki.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
Lizuma pagasts

Lizuma pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar Lejasciema, Tirzas, Druvienas un Rankas pagastiem.

Daba 
Pagasts izvietojies Vidzemes augstienes ziemeļaustrumu nomalē. Ziemeļu daļa atrodas Tālavas zemienes Trapenes līdzenumā un ir bagāta ar mežiem un kūdrājiem, bet dienvidu daļa — Vidzemes augstienes Augšgaujas pazeminājumā. Vairāki pauguri pārsniedz 150 m augstumu — Pereškalns atrodas 182,1 m vjl. Pagasta austrumu daļā netālu no Smiltenes — Gulbenes lielceļa atrodas Augstie kalni (151,4 m). Augsto kalnu meža masīvs 177 ha platībā noteikts kā dabas parks.

Hidrogrāfija

Upes 
Azanda, Gauja, Gosupe, Sece, Uriekste.

Ezeri 
Lejas dīķis.

Vēsture 
Lizuma muiža sākotnēji piederēja Tīzenhauzeniem, bet vēlāk to ieguva Medums. 1629. gadā kā muižas īpašnieks minēts Antoniuss Morrie, bet 1657. gadā — Meijers. No 1781. gada muiža nonāca barona Malamas īpašumā, līdz beidzot 1836. gadā par īpašnieku kļuva fon Volfu dzimta.

1935. gadā Cēsu apriņķa Lizuma pagasta platība bija 119 km² un tajā dzīvoja 1791 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Lizuma un Velēnas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Lizuma ciems ietilpis Gaujienas (1949-1956) un Gulbenes (pēc 1956. g.) rajonos. 1951. gadā Lizuma ciemam pievienoja likvidēto Velēnas ciemu, 1960. gadā — Sinoles ciema kolhoza «Spars» teritoriju, 1977. gadā — daļu likvidētā Sinoles ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Lizuma pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

Kultūrvēsturiskie pieminekļi 
 Lizuma muižas kungu māja, celta 19. gadsimta vidū historisma stilā ar neogotikas stila fasādes apdari un astoņstūru torni. Iekštelpās koka apdares darbus veica Aleksandrs Knoks. Viņš darināja interjera apdari Zilajā (Mednieku) zālē, kas ir viena no greznākajām telpām pilī. 1936./37. gadā pilī iekārtota skola, kas šeit atrodas arī tagad.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Lizums (pagasta centrs), Grūšļi, Gužīlas, Kolaņģi, Velēna, Velēnmuiža.

Ievērojamas personības 
 Apsīšu Jēkabs, īstajā vārdā Jānis Jaunzemis (1858-1929), rakstnieks

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
Līgo pagasts

Līgo pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Jaungulbenes un Daukstu pagastiem, Madonas novada Indrānu un Dzelzavas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Asarupe, Liede, Nidrīte, Ušurupe.

Vēsture 
1945. gadā Madonas apriņķa Jaungulbenes pagastā izveidoja Līgo ciema padomi. Līgo ciems ietilpis Gulbenes apriņķī (1947-1949) un Cesvaines (1949-1956) un Gulbenes (pēc 1956. g.) rajonos. Līgo ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Siltāju ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Līgo pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Līgo (pagasta centrs), Jaunāmuiža, Līgomuiža, Siltais.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
 
Jaungulbenes pagasts
Rankas pagasts

Rankas pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā rietumos, Gaujas abos krastos. Robežojas ar sava novada Lejasciema, Lizuma un Druvienas pagastiem, Smiltenes novada Variņu un Drustu pagastiem, kā arī Cēsu novada Jaunpiebalgas pagastu.

Daba 
Ziemeļu daļa atrodas Vidzemes augstienes Augšgaujas pazeminājumā. Vidusdaļa un dienvidu daļa atrodas Piebalgas paugurainē. Augstākā vieta pagastā ( vjl.) pagasta dienvidu daļā. 46,3% pagasta teritorijas aizņem meži. Lauksaimniecībā izmantojamā zeme , tās aramzeme – .

Hidrogrāfija

Upes 

 Gauja
 Azanda
 Sece
 Degļupīte
 Lazdupīte
 Palsa
 Ušmaņu strauts
 Saliņupīte
 Uriekste
 Vizla

Ezeri 
 Kalmodu ezers (23 ha)
 Cepļu ezers (12 ha)
 Teļezers

Pagastā vairākas mākslīgi veidotas ūdenskrātuves:
 Cerētu dīķis
 Uriekstes dambis

Purvi 
 Lielais purvs (234 ha, ziemeļu daļa Variņu pagastā)
 Apšupes purvs (125 ha)
 Kaudzīšu purvs (117 ha)
 Ruciņu purvs
 Skalu purvs

Vēsture 
Vēstures avotos Rankas vārds pirmo reizi minēts 1528. gadā. 1935. gadā Cēsu apriņķa Rankas pagasta platība bija 188,82 km² un tajā dzīvoja 3213 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Azandas, Rankas un Rēveļu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Rankas ciems ietilpis Gaujienas (1949-1956), Smiltenes (1956-1959) un Gulbenes (pēc 1959. gada) rajonos. Rankas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidētos Rēveļu un Azandas ciemus. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Rankas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ranka (pagasta centrs), Gaujasrēveļi, Rēveļi.

Ievērojamas personības 
 Uldis Pūcītis (1937—2000), aktieris

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti
Stāmerienas pagasts

Stāmerienas pagasts ir viena no Gulbenes novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos. Robežojas ar sava novada Litenes, Stradu un Beļavas pagastiem, kā arī Alūksnes novada Kalncempju, Annas un Jaunannas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Dzelzupe, Kazupe, Melnupīte, Paparze, Pogupe, Rūdupe.

Ezeri 
Kalnienas ezers, Kauguru ezers, Ludza ezers, Pogas ezers, Stāmerienas ezers.

Vēsture 
Stāmerienas muiža 1802. gadā atdalījusies no Vecgulbenes kā patstāvīga vienība. Muižas pirmais īpašnieks bijis Johans Gotlībs fon Volfs, bet pēc viņa nāves to mantoja viņa pēcnācēji.

Stāmerienas pagasts (līdz 1882. gadam Stāmeres pagasts) dibināts 1867. gadā. 1920. gada zemes reformas gaitā Stāmerienas muižu 3065 ha kopplatībā sadalīja 151 vienībā; sadalītas Stances, Lāča, Zaķīšu, Irbes, Vilkupurva, Lēpju un Kraukļu pusmuižas; Vārgaļu ciems sadalīts 96 vienībās 25 ha kopplatībā.  

1935. gadā tā platība bija 87,9 km² un tajā dzīvoja 2192 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Lejas un Stāmerienes ciemus, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Stāmerienes ciems ietilpis Gulbenes apriņķī (1949-1949) un Gulbenes rajonā (pēc 1949. gada). 1954. gadā Stāmerienes ciemam pievienoja likvidēto Kalnienes ciemu, 1960. gadā pievienoja daļu Vecgulbenes ciema teritorijas, 1965. gadā — Litenes ciema padomju saimniecības «Stāmeriene» teritoriju, 1973. gadā — likvidētā Vecgulbenes ciema teritoriju. 1977. gadā pievienoja daļu Annas ciema teritorijas, bet daļu Stāmerienes ciema pievienoja Stradu un Annas ciemiem. 1979. gadā daļu teritorijas pievienoja Stradu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Stāmerienas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Gulbenes novadā.

Kultūrvēsturiskie pieminekļi 

 Stāmerienas muižas kungu māja, celta historisma stilā 1835. gadā, 1905. gada revolūcijā nodedzināta, bet 1908.gadā atjaunota ar jūgendstila iezīmēm. Ap pili ir 24,3 ha liels parks, kas veidots brīvajā jeb angļu stilā. Parks iekārtots pēc tā saucamā vēdekļveida principa. Šeit vairākkārt ir viesojies itāļu rakstnieks, romāna "Gepards" autors Džuzepe Tomazi di Lampedūza.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vecstāmeriena (pagasta centrs), Kalniena, Stāmeriena, Lāčplēši, Namsadi, Putrāni, Medņi, Āboliņi, Skolas, Stancmuiža, Stūrastas.

Novadnieki 
 Edvards Liedskalniņš, tēlnieks
 Leons Āboliņš (1895-1974) — zoologs

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Gulbenes novada pagasti