joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sems Vortingtons

Semjuels Henrijs Džons "Sems" Vortingtons (; dzimis ) ir austrāliešu aktieris.

Viņš ir vislabāk pazīstams ar Džeika Sallija lomu filmā "Avatars", Markusa Raita lomu filmā "Terminators: Glābšana", kā arī Perseja lomu filmās "Titānu cīņa" (Clash of the Titans) un "Titānu dusmas" (Wrath of the Titans). 2004. gadā S. Vortingtons saņēma Austrālijas augstāko apbalvojumu kino par vadošo lomu filmā Somersault.

Ārējās saites 

1976. gadā dzimušie
Sarejā dzimušie
Austrāliešu kinoaktieri
Vojteks Volskis

Vojteks Volskis (; dzimis 1986. gada 24. februārī Zabžē, Polijā) ir bijušais poļu tautības Kanādas hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 451 spēles Nacionālajā hokeja līgā. 2018. gadā Kanādas hokeja izlases sastāvā kļuva par olimpisko čempionu.

Spēlētāja karjera 
Pēc četrām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām, 2005.—06. gada sezonas vidū Volskis uzsāka profesionāļa karjeru, aizvadot deviņas spēles NHL kluba Kolorādo "Avalanche" sastāvā. 2006.—07. gada sezonā Volskis jau bija "Avalanche" pamatsastāva spēlētājs.

2009.—10. gada sezonas otrajā pusē Volskis tika aizmainīts uz Fīniksas "Coyotes" vienību, taču gadu vēlāk tika aizmainīts jau uz Ņujorkas "Rangers". Arī tajā Volskim sevi apliecināt neizdevās, 2011.—12. gada sezonā tiekot aizmainītam uz Floridas "Panthers". 2012. gada vasarā Volskis noslēdza viena gada līgumu ar Vašingtonas "Capitals". 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja Polijas hokeja līgas klubā KH Sanoka, taču tad aizvadīja 27 spēles "Capitals" sastāvā.

2013. gada maijā uzbrucējs noslēdza līgumu ar KHL vienību Ņižņijnovgorodas "Torpedo". Viņš kļuva par vienu no komandas uzbrukuma līderiem, un 2014.—15. gada sezonā pildīja arī komandas kapteiņa funkcijas. Pēc sezonas beigām Volskis pievienojās Magņitogorskas "Metallurg". "Metallurg" sastāvā 2016. gadā uzbrucējs izcīnīja Gagarina kausu. Turpmākajās sezonās spēlēja arī Kunlun Red Star rindās, taču 2019.—20. gada sezonas otrajā pusē pārcēlās uz Čehijas Ekstralīgas vienību Tršinecas "Oceláři". 2020. gada decembrī paziņoja par karjeras beigšanu.

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Ņižņijnovgorodas "Torpedo" spēlētāji
Magņitogorskas "Metallurg" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Gagarina kausa ieguvēji
Pekinas "Kunlun Red Star" spēlētāji
Silēzijas vojevodistē dzimušie
Krāčupe

Krāčupe ir Gaujas labā krasta pieteka Valmieras novadā. Sākas satekot Andrupei un Lielupei lejpus Kalndzirnavu ezera. Dažkārt Krāčupi uzskata par Lielupes lejteci. Pēc 1,58 km tecējuma ietek Gaujā Strenču krāču lejasgalā. Upi šķērso autoceļš A3. Upes krastā vairākas viensētas un atpūtas bāze «Krāči».

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Strenču novada upes
Zaha Hadīda

Zaha Mohameda Hadīda (, ;  — ) bija Irākas izcelsmes britu dekonstruktīvisma arhitekte. 2004. gada Prickera balvas un 2010. un 2011. gada Sterlinga balvas laureāte. Rema Kolhāsa skolniece un pirmā sieviete, kas saņēmusi Prickera balvu.

Dzimusi Bagdādē. No 1972. līdz 1977. gadam mācījās Londonā Arhitektūras Asociācijas skolā (Architectural Association School of Architecture). Strādājusi Rema Kolhāsa birojā. 1980. gadā nodibināja atsevišķu arhitektu biroju.

Daži no Hadīdas darbiem 

 Bergiselschanze (2002), Insbruka, 
 Rosenthal Center for Contemporary Art (2003), Sinsinati, 
 phæno (2005), Volfburga, 
 Puente Pabellón (2008), Saragosa, 
 MAXXI — Museo nazionale delle arti del XXI secolo (1998—2010), Roma, 
 廣州大劇院 (Guanžou opera) (2010), Guandžou, 
 London Aquatics Centre (2011), Londona, 
 Riverside Museum (2007—11), Glāzgova, 
 Evelyn Grace Academy (2006—10) Londona, 
 Heidara Alijeva centrs (2007—12) Baku, 
 Eli and Edythe Broad Art Museum (2010—12), Īstlansinga,

Ārējās saites 

 Zaha Hadid Architects mājaslapa 
 

Irākā dzimušie
Apvienotās Karalistes cilvēki
Arhitekti
Dekonstruktīvisms
Prickera balvas laureāti
Plakanciems

Plakanciems (agrāk arī Plakanieši, Plakaņi) ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Ķekavas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos Misas krastos pie autoceļa V7  no novada centra Ķekavas un  no Rīgas centra.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta Plakani (Plakahnen) veidojusies pie kroga Olaines—Iecavas ceļa malā. Pirmā pasaules kara laikā 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljons 1915. gada 29. oktobrī pie Plakanu mājām apturēja vācu karaspēka uzbrukumu Rīgas virzienā un atspieda vācu vienības atpakaļ aiz Kurzemes guberņas robežas.

Plakanciems padomju gados izveidojies kā kolhoza «Ķekava» ciemats.

Atsauces

Ārējās saites 
 Teritorijas plānojums. Plakanciema sarkanās līnijas 

Latvijas vidējciemi
Plātere

Plātere ir apdzīvota vieta Ogres novada Madlienas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļaustrumos Abzas upes krastā pie autoceļa V977 no pagasta centra Madlienas,  no novada centra Ogres un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Plāteres muižas (Weissensee, 1905. gadā nodedzināta) centru un Silamuižas pusmuižu (Alt-Hohenheide); izaugusi padomju gados kā kolhoza «Nākotne» (1975. gadā apvienots ar padomju saimniecību «Madliena») ciemats. Ziemeļos no ciema atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Plāteres pilskalns.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Stjuarts O'Greidijs

Stjuarts O'Greidijs (; dzimis  Adelaidā) ir bijušais profesionālais Austrālijas šosejas riteņbraucējs. Karjeru viņš sāka kā treka riteņbraucējs. Viņš un Greiems Brauns ieguva zelta medaļu vīriešu medisonā 2004. gada Olimpiskajās spēlēs. O'Greidijs 2007. gadā uzvarējis arī Parīze—Rubē sacensībās.

O'Greidijs piedalījās Tour de France kopš 1998. gada līdz pat karjeras beigām 2013. gadā un cīnījies punktu klasifikācijā, uzrādot otro rezultātu 1998., 1999., 2001. un 2005. gada sacensībās. 1998. un 2001. gadā viņš valkāja dzelteno kopvērtējuma līdera krekliņu.

Karjeru viņš noslēdza Austrālijas UCI ProTeam komandā .

2005. gadā Austrālijas Sporta institūts iekļāva viņu savā Best of the Best sarakstā.

2013. gada 24. jūlijā tika publicēts Francijas senāta ziņojums par EPO lietošanu 1998. gada Tour de France, tajā parādījās arī O'Greidija vārds pie aizdomīgajiem rezultātiem. . Tajā pašā dienā viņš Austrālijas laikrakstam atzina, ka lietojis EPO 1998. gada sacensībās, bet notiekošie aresti nobiedēja viņu tik ļoti, ka atturēja viņu no dopinga lietošanas pārējās karjeras laikā.

2019. gada beigās pievienojās Austrālijas daudzdienu sacensību Tour Down Under organizatoru komandai, lai no 2021. gada kļūtu par sacensību direktoru.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1973. gadā dzimušie
Austrālijas riteņbraucēji
1992. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Tour de France posmu uzvarētāji
Dopinga lietas riteņbraukšanā
Adelaidā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki riteņbraukšanā
Olimpiskie sudraba medaļnieki riteņbraukšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki riteņbraukšanā
Brīvkalni

Brīvkalni (agrāk arī Beberbeķi) ir apdzīvota vieta Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos Neriņas krastos abpus autoceļam A5 pie tā krustojuma ar autoceļu A9  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta izveidojusies 20. gadsimta beigās kā privātmāju ciems pie bijušās Beberbeķu muižas (Beberbeck). Pie autoceļa A9 kafejnīca, ciema ziemeļos — Beberbeķu ezers un Beberbeķu kapi.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Ipswich Town FC

Ipswich Town ir Anglijas futbola klubs, kas šobrīd spēlē League One, trešajā pēc līmeņa Anglijas līgā. 1962.—1963. gada sezonā klubs uzvarēja Anglijas futbola Pirmās divīzijas (tagad Premjerlīga) turnīrā. Tas arī ir izcīnījis FA kausu un UEFA kausu (tagad UEFA Eiropas līga). Pēdējo reizi Premjerlīgā spēlējis 2001.—2002. gada sezonā, kad izkrita uz Anglijas čempionātu.

Sasniegumi 
 Anglijas futbola augstākais līmenis (līdz 1992. gadam Pirmā divīzija; tagad — Premjerlīga)
 Čempioni (1): 1961–62
 Vicečempioni (2): 1980–81, 1981–82
 Anglijas futbola 2. līmenis (1893.—1992. Otrā divīzija; 1992.—2004. Pirmā divīzija; tagad — Championship)
 Čempioni (3): 1960–61, 1967–68, 1991–92
 FA kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1977–78 
 UEFA kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1980–81

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā mājaslapa 

Anglijas futbola klubi
Klidziņa

Klidziņa ir apdzīvota vieta Skrīveru pagasta Aizkraukles novadā. Izvietojusies autoceļu A6 un P32 krustojumā pie Dīvajas ietekas Daugavā  no pagasta centra Skrīveriem,  no novada centra Aizkraukles un no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies autoceļu krustojumā pie pārceltuves uz Jaunjelgavu. Klidziņā atrodas atpūtas centrs «Klidziņa» ar restorānu un veikalu. Uz Dīvajas augšpus Klidziņas izbūvēta Skrīveru dzirnavu HES.

Atsauces
Mēslojums

Mēslojums ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots augsnei, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās barības vielas. 
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu. Tiek prognozēts, ka Eiropas mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.

Ķīmiski sintezētu mēslojumu sāka izmantot rūpnieciskās revolūcijas laikā, bet mūsdienās tas nodrošina lielāko daļu pieejamās pārtikas pasaules zemēs ar nabadzīgu augsni, tādējādi ievērojami paaugstinot arī pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumu.

Mēslojumu sastāvā ir barības vielas dažādās proporcijās. Šīs barības vielas parasti ir:
 seši pamatelementi: slāpeklis (N), fosfors (P), kālijs (K), kalcijs (Ca), magnijs (Mg), un sērs (S);
 septiņi mikroelementi: bors (B), hlors (Cl), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo), un cinks (Zn).

Atsauces 

Lauksaimniecība
Agronomija
Dārzkopība
Aizkraukles stacija

Aizkraukles stacija ir apdzīvota vieta Aizkraukles novada Aizkraukles pagastā. Izvietojusies pie Aizkraukles dzelzceļa stacijas abpus Rīgas—Krustpils dzelzceļam un pie autoceļu A6 un V958 krustojuma 4,5 km no pagasta centra Aizkraukles ciemā, 3 km no novada domes Aizkraukles pilsētā un 90 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies pie dzelzceļa stacijas un galvenokārt apkalpo tās infrastruktūru.

Atsauces
DC Comics

DC Comics, Inc ir viens no lielākajiem un veiksmīgākajiem ASV uzņēmumiem, kas darbojas komiksu izdošanas un ar to saistītu mediju izdošanu. Tas tika dibināts 1934. gadā kā National Allied Publications. Uzņēmums ir daļa no DC Entertainment, kas pieder Warner Bros. Entertainment uzņēmumam, kas savukārt pieder WarnerMedia. DC Comics ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā Supermenu, Betmenu, Robinu, Brīnumsievieti, Zaļo Laternu, Zibsni, Leksu Lutoru, Džokeru, Kaķsievieti, Pingvīnu, ģenerāli Zodu, Divseji. Uzņēmums arī publicē komiksus, kas nav saistīti ar DC Universe, tostarp "Sargi", "V ir vendeta", Fables un daudzus citus komiksus, ko publicē ar Vertigo preču zīmi.

Iniciāļi "DC" cēlušies no izdevniecības populārās komiksu sērijas Detective Comics, kurā debiju piedzīvoja arī Betmens un kas vēlāk kļuva par daļu no uzņemuma nosaukuma. Uzņēmuma vadība atrodas Ņujorkā, ASV.

Uzņēmums Random House nodarbojas ar DC Comics izplatīšanu tirdzniecības vietās, kamēr Diamond Comic Distributors nodarbojas ar piegādēm uz specializētām komiksu tirdzniecības vietām. DC Comics un tā ilggadējais sāncensis Marvel Comics (kas kopš 2009. gada pieder uzņemumam The Walt Disney Company, WarnerMedia galvenajam sāncensim) 2017. gadā kopā aizņēma aptuveni 70% no Amerikas komiksu tirgus, kaut arī šis skaitlis var būt neprecīzs, jo nav ņemtas vērā grafiskās noveles. Pēc kopējiem komiksu tirdzniecības apmēriem, DC ir otrs lielākais komiksu izdevējs pēc Viz Media, Marvel ir trešajā vietā.

Atsauces

Ārējās saites 
 

ASV uzņēmumi
Komiksi
Raimonds Graube

Raimonds Graube (dzimis  Rīgā) ir latviešu ģenerālis, Latvijas Nacionālo bruņoto spēku komandieris (1999—2003, 2010—2017).

Militārā karjera 
Raimonds Graube militāro dienestu uzsācis 1991. gadā Zemessardzes štāba bataljonā. 1998. gada jūnijā iecelts par Zemessardzes komandieri; no 1999. gada janvāra līdz 2003. gadam bijis NBS komandieris. Līdz atkārtotai iecelšanai par NBS komandieri 2010. gadā, ieņēmis amatus Aizsardzības ministrijā un bijis NBS Militārais pārstāvis NATO/ES. 2012. gadā Graubem tika piešķirta ģenerālleitnanta dienesta pakāpe.

2016. gada 25. oktobrī tika paziņots, ka Graube iesniedzis lūgumu atvaļināt no amata pirms pilnvaru termiņa beigām (2018). Savu atkāpšanu viņš skaidroja ar to, ka "pienācis brīdis nodot šo amatu nākamajam komandierim". Viņš ir visilgāk dienējušais NBS komandieris šajā amatā (kopā 10,5 gadi) un vienīgais, kas atnāca no Zemessardzes.

Medijos un sociālos tīklos izskanēja versija, ka tieši Zemessardzes mācības Salaspilī, kad iedzīvotājus nobiedēja automāta kārtas un bruņoti cilvēki pilsētas domes apkaimē, bija Graubes atkāpšanās iemesls. Šo un citas ar atkāpšanos saistītās versijas Graube noliedza.

Atsauces

Ārējās saites 
 Lieutenant General Raimonds Graube, Chief of Defence of Latvia

Latvijas Nacionālo bruņoto spēku virsnieki
Viestura ordeņa lielkrusta komandieri
Rīgas Valsts 2. ģimnāzijas absolventi
Rīgā dzimušie
Arvīds Žilinskis

Arvīds Žilinskis (1905—1993) bija latviešu komponists un pianists. Latvijas Valsts konservatorijas profesors (1967).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1905. gada 31. martā Saukas pagasta "Lejas Ārendzānos" Sēlijā zemnieka Jāņa Žilinska un viņa sievas Ievas ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā Arvīda Žilinska ģimene devās bēgļu gaitās uz Harkovu, kur viņš mācījās mūzikas skolā un ģimnāzijā. Pēc atgriešanās Latvijā studēja Latvijas konservatorijā (mūsdienās – Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija) pie Bonifācijas Roges (1920–1927) un Jāzepa Vītola (1928–1933). Līdztekus Žilinskis strādāja par klavierspēles pedagogu Rīgas Tautas konservatorijā (1927–1937), no 1937. gada Latvijas konservatorijā.
Pirmais Žilinska autorkoncerts notika 1927. gadā.

Pēc Otrā pasaules kara Arvīds Žilinskis vadīja Latvijas Valsts konservatorijas obligāto klavieru katedru (no 1952). Kļuva pazīstams kā daudzu bērnu dziesmu un klavierskaņdarbu autors.

Miris Rīgā 1993. gada 31. oktobrī, apglabāts Meža kapos.

Apbalvojumi un pagodinājumi 
 Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks (1954) 
 Latvijas PSR Tautas mākslinieks (1965)
 PSRS Tautas mākslinieks (1983)

Daiļrade 
Arvīds Žilinskis sacerējis vairāk kā 200 solo dziesmu, 80 kora dziesmu un vairāk nekā 300 bērnu un jauniešu dziesmu.
 baleta miniatūra „Mārīte” (1940), 
 operete „Zilo ezeru zemē” (1953),
 operete „Sarkanā marmora noslēpums” (1955),
 dziesmu spēle „Seši mazi bundzenieki” (1955),
 dziesmu spēle "Pauks un Šmauks" (1957), 
 operete „Dzintarkrasta puiši” (1964),
 opera „Zelta zirgs” (1964),
 balets „Sprīdītis” (1968), 
 opera „Pūt, vējiņi” (1969),
 balets "Čipolīno" (1970),
 balets „Lolitas brīnumputns” (1974),
 muzikāla komēdija "Tikai rozes" (1977),
 opera "Maija un Paija" (1980),
 balets "Kaķīša dzirnaviņas" (1987).

Piemiņa 
Arvīda Žilinska Jēkabpils mūzikas skola organizē Arvīda Žilinska starptautiskos jauno pianistu konkursus.

Literatūra 
 O. Krolls. Arvīds Žilinskis // Aiz zelta priekškara. – Krolla kultūras birojs, 1966., 53–56 lpp.
 O. Grāvītis. A. Žilinska opera Zelta zirgs. – Rīga: Liesma, 1967. 48 lpp.
 O. Grāvītis. Arvīds Žilinskis. – Rīga: Liesma, 1971., 435 lpp.
 A. Žilinskis. Mana radošā darba un dzīves atmiņu pavedieni // Latviešu mūzika ’85. – Rīga: Liesma, 1985, 176–183 lpp.

Ārējās saites 
 Ziemā Guntars Ruņģis jubilejas koncertā 2011. gadā (video)
 Pulkstens deviņi jau zvana Intars Busulis 2009. gada koncertā Dailes teātrī (video)  
 Zaķēns mežā ezi sauc Intars Busulis 2009. gada koncertā Dailes teātrī (video)

Atsauces 

Jēkabpils novadā dzimušie
Latviešu komponisti
Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija
Latvijas Mūzikas akadēmijas absolventi
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieki
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Rīgas Meža kapos apbedītie
Indrica (upe)

Indrica (arī Indra, augštecē Dzeguze) ir Daugavas labā krasta pieteka Krāslavas novadā. Sākas kā novadgrāvis augšpus nolaistā Astašovas ezera. Augštece līdz Indra ezeram saucas Dzeguze. Tek galvenokārt dienvidaustrumu dienvidu virzienā. Tek cauri Ižūna, Iļdža un Indra ezeriem. Augšpus Iļdža ezera upes gultne regulēta, lejpus tā — lielākoties dabiska, lejtecē — izteikti meandrēta. Lielākās pietekas ir Kaļedovka, Žukovka, Izovas strauts, Gorodiščes upīte.

Upi šķērso dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra, kā arī autoceļi A6, P60 un P61. Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos ir Astašova un Konstantinova. Skaistas pagastā upes labajā krastā atrodas Ļaksu pilskalns.

Atsauces 

Krāslavas novada upes
Dagdas novada upes
Dzeguze (upe)

Dzeguze (arī Malnupe, Zaguzņica, Zagūze, Zegūze) ir Indra ezerā ietekoša upe Krāslavas novadā.

Iztece uz rietumiem no Visolda ezera. Augštecē tek dienvidrietumu virzienā, pie Sukailiem pagriežoties uz dienvidaustrumiem. Caurtek Ižiūnam un Iļdžam. Lielākās pietekas: Mazā upīte, Noviku grāvis. Ietek Indra ezerā pie Parahovņas. 

Upi šķērso valsts autoceļi: P60 (Dagda—Aglona), V613 (Vecokra—Ignatova), V612 (Konstantinova—Ignatova—Andiņi), V614 (Kromāni—Auleja—Rogeļi) un P61 (Krāslava—Dagda). 

Tās krastos atrodas Astašova, Rumakova, Sukaili, Sotņikova, Ignatova, Ščedrati, Aleksandrova, Nartiši, Kromāni, Bluzmi, Pervelišķi.

Atsauces 

Daugavas baseina upes
Krāslavas novada upes
Andrupenes pagasts
Dagdas novada upes
Rīgas Kongresu nams

Rīgas Kongresu nams ir momumentāla trīs stāvus augsta mūra ēka. Tas atrodas Kronvalda parkā, Krišjāņa Valdemāra ielā 5, Rīgā.

Ēkas celtniecība tikusi pabeigta 1982. gadā, tās arhitekti ir Juris Gertmanis un Valērijs Kadirkovs. Ēkas ārējā apdarē ticis izmantots sārtais dolomīts un vara skārds. Ēkas pirmajā stāvā atrodas 1200 vietu lielā konferenču zāle, otrajā — lielās zāles balkons, mazā zāle, kā arī citas telpas, savukārt trešajā stāvā atrodas darba kabineti. 1999.—2000. gadā Kongresu namam tikusi uzcelta četrus stāvus augsta piebūve.

Sākotnēji tas tika celts kā Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās komitejas Politiskās izglītības nams. Šajā ēkā 1988. gada 8.—9. oktobrī notika Latvijas Tautas frontes dibināšanas kongress, kā arī Interfrontes dibināšanas kongress 1989. gada sākumā.

Atsauces 
Kopējās

Ārējās saites 
 

Celtnes un būves Rīgā
Kultūras būves Latvijā
Agris Daņiļevičs

Agris Daņiļevičs (dzimis  Siguldā) ir latviešu horeogrāfs, dejas pedagogs.

1985. gadā absolvējis Latvijas Konservatorijas Kultūras un mākslas zinātņu fakultāti. 2008. gadā Latvijas Kultūras akadēmijā ieguvis maģistra grādu teātra režijā.

1980. gados darbojies tautas deju ansamblī "Gundega", sākotnēji kā repetitors, vēlāk — mākslinieciskais vadītājs. 1985. gadā kļuva par Krimuldas pagasta deju grupas "Dzirnas" vadītāju, 1998. gadā — deju skolas "Dzirnas" vadītāju, 2002. gadā dibinājis skolas studiju Rīgā. Viņa horeogrāfijas tikušas izmantotas Vispārējos latviešu Dziesmu un Deju svētkos, Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētkos, izstādē Expo 2000 un citur. Bijis vairāku TV šovu žūrijas loceklis, kā arī piedalījies TV3 šovā "Koru kari 1" Siguldas kora sastāvā.

Atsauces 

Kopējās

Ārējās saites 
 Agris Daņiļevičs dzirnas.lv

1963. gadā dzimušie
Siguldā dzimušie
Latvijas pedagogi
Latvijas horeogrāfi
Latvijas Mūzikas akadēmijas absolventi
Latvijas Kultūras akadēmijas absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri
Dzērumi

Dzērumi (agrāk arī Dzērumcelmi, Dzerumi) ir apdzīvota vieta Ķekavas novada Ķekavas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidos Misas krastos   no novada centra Ķekavas un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta veidojusies padomju gados kā vasarnīcu un lapeņu kolonija pie bijušās Dzerumu muižas (Misshof). Sastāv no vairākām atsevišķām daļām: Teika, Rožkalni, Lāčplēsis, Radiotehnika, Tekstilnieks, Ausma, Veckalni, Aviators, Pļavas, Restaurators, kas sākotnēji lielākoties veidojušies kā atsevišķu uzņēmumu darbinieku vasarnīcu kooperatīvi. Dzērumos atrodas mobilo sakaru tornis, veikals, kafejnīca. Kursē autobuss no Rīgas.

Atsauces 

Latvijas lielciemi
Rudņa

Rudņa (arī Bukupe, Tartaka) ir Daugavas labā krasta pieteka Augšdaugavas un Krāslavas novados. Sākas pie Bramaniškiem Daugavpils novada Biķernieku pagastā. Tek pa Latgales augstienes Dagdas pauguraines nogazi dienvidu virzienā. Augštecē tek cauri Sargovas ezeram, līdz tam upes gultne regulēta. Lejtecē Rudņa tek pa dziļu, kokiem apaugušu gravu, daļa iekļauta Daugavas loku dabas parkā. Pie Tartaka uz upes izbūvēta ūdenskrātuve Tartaka ezers. Ietek Daugavā Tartaka lokā.

Upi šķērso dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra un autoceļš A6. Lielākās apdzīvotās vietas upes krastos ir Izvalta un Tartaks.

Atsauces 

Augšdaugavas novada upes
Krāslavas novada upes
Ambeļu pagasts
Rudņa
Daugavpils novada upes
Saharovs

Saharovs (, no vārda сахар — 'cukurs' vai personvārda Isahars (Иссахар); sieviešu dzimtē Saharova (Са́харова)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Aleksandrs Saharovs (krievu: Александр Сахаров; 1865—1942) — krievu esperantists;
 Andrejs Saharovs (Андрей Сахаров; 1921—1989) — krievu-padomju fiziķis, disidents un cilvēktiesību aktīvists;
 Boriss Saharovs (Борис Сахаров; 1914—1973) — padomju šaha problēmists, ķīmiķis un metalurgs;
 Sergejs Saharovs (Сергей Сахаров; 1880—1954) — krievu sabiedriskais darbinieks, publicists, etnogrāfs, folklorists un pedagogs.

Krievu uzvārdi
Hoseba Lorente

Hoseba Lorente Etkari (, dzimis ) ir basku tautības bijušais Spānijas futbolists, centra uzbrucējs. Lorente ir slavens ar to, ka spēlējot Real Valladolid  pret RCD Espanyol viņš iesita ātrākos vārtus Spānijas "La Liga" vēsturē — 7,82 sekundes pēc spēles sākuma.

Atsauces

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Basku Zemē dzimušie
Spānijas futbolisti
Real Valladolid spēlētāji
Villarreal CF spēlētāji
Sansevastjanas "Real Sociedad" spēlētāji
Oja

Oja var būt:

 Bruno Oja;
 Johans Oja;
 Pēters Oja.

Igauņu uzvārdi
Lielmorāvija

Lielmorāvija (, , ) bija agro viduslaiku slāvu valsts, kas pastāvēja no  līdz 902. gadam. Pēc karaļa Rastislava uzaicinājuma 863. gadā Bizantijas imperators Mihaels III uz Morāviju nosūtīja kristiešu misionārus Kirilu un Metodiju, kas ieviesa īpašu rakstību (kirilicu) un valsts pārvaldes sistēmu. 902. gadā valsti sagrāva ungāri.
Grenctāle

Grenctāle (agrāk arī Rupuļi, Rainis) ir ciems Bauskas novada Brunavas pagastā. Izvietojusies Ceraukstes krastos pie autoceļa A7  no pagasta centra Ērgļos,  no novada centra Bauskas un 82 km no Rīgas.

Tagadējā apdzīvotā vieta izaugusi padomju laikā Rupuļu sādžas vietā kā Raiņa padomju saimniecības ciemats. Grenctālē atrodas kultūras nams, viesnīca, veikals, degvielas uzpildes stacija. Ziemeļrietumos no Grenctāles atrodas šobrīd neizmantots lidlauks.

1997. gada 2. augustā apmēram 4 km no Grenctāles esošais robežkontroles punkts tika atklāts kā pirmais Latvijas-Lietuvas robežas apvienotais robežkontroles punkts. Grenctāles robežkontroles punkts darbojās līdz Latvijas iekļaušanai Šengenas zonā (2007. gada 21. decembrī).

Atsauces
Ārlingtona (Teksasa)

Ārlingtona () ir pilsēta Teksasas štatā, ASV. 2010. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 365 tūkstošus, tādējādi tā ir 7. lielākā pilsēta štatā un 50. — ASV. Šajā pilsētā atrodas Teksasas universitāte Ārlingtonā, NFL kluba Dalasas "Cowboys" mājas spēļu AT&T Stadium, MLB klubs Teksasas "Rangers" un tā mājas spēļu stadions. Ārlingtona ir lielākā pilsēta valstī, kurā nav sabiedriskā transporta sistēmas.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Teksasas pilsētas
Trīs brāļi

"Trīs brāļi" ir trīs dzīvojamo ēku grupa Rīgā, Latvijā. Tās atrodas Mazajā Pils ielā 17, 19, 21. Ēka Mazajā Pils ielā 17 ir būvēta vissenāk — 15. gadsimta beigās un 16. gadsimta sākumā —, tādējādi tas ir vecākais mūra dzīvojamais nams Rīgā, kas ir saglabājies līdz mūsdienām. Ēka Mazajā Pils ielā 19 ir tikusi uzcelta 1646. gadā, savukārt Mazajā Pils ielā 21 esošā ēka celta 17. gadsimta beigās, 19. gadsimtā tā tikusi pārbūvēta. Ēkas būvētas atbilstoši Baltijas jūras piekrastē izplatītajam Ziemeļeiropas Hanzas savienības pilsētu dzīvojamo ēku tipam. Ēku gali atrodas pret ielu. Tagadējais ēku veidols ir kopš 1953.—1957. gada restaurācijas — projekta autors Pēteris Saulītis. Restaurācijas laikā ēku kompleksa pagalmā tika iekļautas detaļas no citām Otrā pasaules kara laikā sagrautām ēkām. Ēku grupas nosaukums ņemts no Tallinā esošās "Triju māsu" ēku grupas.

 Eiropas Komisija piešķīra dzīvojamo ēku grupai "Trīs brāļi" Eiropas mantojuma zīmi.

Mūsdienās ēkās atrodas Nacionālā kultūras mantojuma pārvalde un Latvijas Arhitektūras muzejs.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

Celtnes un būves Rīgā
Arhitektūras pieminekļi Latvijā
Leonīds Ribickis

Leonīds Ribickis (dzimis  Lielstraupes pagastā) ir latviešu elektroinženieris un Rīgas Tehniskās universitātes rektors.  Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis.

Biogrāfija 
Dzimis Lielstraupes pagastā. 1965. gadā pabeidza mācības Cēsu 1. vidusskolā, 1970. gadā absolvēja Rīgas Politehniskā institūta Elektroenerģētikas fakultāti, iegūstot inženiera elektromehāniķa kvalifikāciju.

Laikā no 1970. līdz 1974. gadam bija vecākais zinātniskais līdzstrādnieks Vissavienības Vagonbūves ZPI Rīgas filiālē. Kopš 1975. gada dažādos amatos strādā Rīgas Politehniskajā institūtā (vēlāk — Rīgas Tehniskā universitāte). Kopš 2000. gada ir nodibinājuma "Latvijas Tehnoloģiskais parks" padomes priekšsēdētājs, tāpat 21. gadsimta sākumā bijis uzņēmuma "Latvenergo" padomes loceklis un padomes priekšsēdētājs. 2007. gadā kļuva par Latvijas Zinātņu akadēmijas akadēmiķi. 2011. gadā kļuva par Rīgas Tehniskās universitātes rektoru, amatā nomainot Ivaru Knētu.

Ir Latvijas Zinātnes padomes loceklis; LR EM Tautsaimniecības padomes loceklis, Latvijas delegāts un eksperts ES 7.Ietvara programmas apakšprogrammā „ENERGY”; Pasaules Enerģētikas Padomes Latvijas Nacionālās komitejas valdes loceklis; Vispasaules Elektroinženieru asociācijas IEEE biedrs un Latvijas Sekcijas vadītājs; Eiropas Energoelektronikas un piedziņas asociācijas (EPE) asamblejas un valdes loceklis; Latvijas universitāšu asociācijas priekšsēdētājs; Eiropas zinātnieku savienības Euroscience biedrs, LETERA valdes loceklis u.c.

Kā vieslektors lasījis lekcijas Norvēģijas Trondheimas Tehniskajā universitātē (NTNU), Turīnas Politehniskajā institūtā, Tokijas Denki Tehniskajā universitātē, kā arī Tallinas Tehniskajā universitātē.

Zinātniskās darbības virzieni: spēka elektronika, elektriskā piedziņa, viedie tīkli, elektromehāniskie pārveidotāji, maiņstrāvas un speciālās elektriskās mašīnas, energoelektronikas iekārtas un to vadības sistēmas, tehnoloģisko procesu un kustības vadība, ūdeņraža enerģētikas sistēmas; 
Uzrakstītas vairāk kā 397 zinātniskās publikācijas latviešu, krievu un angļu valodās, 20 monogrāfijas. 63 patentu, tai skaitā 2 ASV patentu, autors.

Atsauces 

Kopējās

 
 
 
 
 

Konkrētās

1947. gadā dzimušie
Latvijas inženieri
Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
Rīgas Tehniskās universitātes darbinieki
Rīgas Tehniskās universitātes rektori
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Latvijas izgudrotāji
Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenie locekļi
Staņislavs Ulams

Staņislavs Marcins Ulams (, dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes poļu/amerikāņu matemātiķis. Piedalījies Manhetenas projektā, kur deva būtisku ieguldījumu kodoltermisko ieroču izveidē. Pazīstams arī kā Montekarlo metodes autors.

Dzīvesgājums 

Dzimis Austroungārijā, Ļvovā turīgu ebreju ģimenē. No 1919. līdz 1927. gadam mācījās ģimnāzijā, vēlāk Ļvovas Politehnikā, kuru pabeidza 1933. gadā. Pilnveidojās Viļņā, Vīnē, Cīrihē, Parīzē un Kembridžā. Kopā ar Stefanu Banahu, Hugo Steinhausu, Marku Kacu un citiem bija viens t.s. Ļvovas matemātiķu skolas dalībniekiem. 1936. gadā pēc Džona fon Neimana uzaicinājuma apmeklēja Padziļināto studiju institūtu Prinstonā. Līdz karam strādāja Hārvarda Universitātē, vasaras pavadot Polijā. 1939. gada 20. augustā, īsi pirms Otrā pasaules kara sākuma Ulams no Gdiņas devās uz ASV, kā izrādījās, uz viesiem laikiem. Ulama ģimene gāja bojā holokaustā.

1944. gada februārī iesaistījās Manhetenas projektā, Losalamosas laboratorijā Ņūmeksikā. 1946. gada janvārī Ulams dzīvībai bīstami saslima ar encefalītu. Atveseļošanās gaitā, būdams pazīstams ar datora ENIAC iespējām, Ulams radīja t.s. Montekarlo metodi problēmu risināšanā. 1951. gadā deva izšķirošu ieguldījumu kodoltermisko ieroču radīšanā, kopā ar Edvardu Telleru radīdams tā saucamo Tellera - Ulama kodolieroču dizainu.

Ulama vārdā nosaukti arī Borsuka-Ulama teorēma, Kuratovska-Ulama teorēma, Ulama spirāle, Ulama skaitlis.

Ārējās saites 

Polijas matemātiķi
ASV matemātiķi
Ļvivā dzimušie
Ričards Brensons

Sers Ričards Čārlzs Nikolass Brensons (; dzimis ) ir angļu biznesa magnāts, vislabāk zināms kā 400 kompāniju lielās Virgin Group izveidotājs un īpašnieks.

Brensons uzsāka uzņēmējdarbību ar žurnāla Student 16 gadu vecumā. 1970. gadā viņš izveidoja pa pastu piegādātu mūzikas ierakstu sistēmu, vēlāk tika atvērts Virgin Records veikalu tīkls (tagad zināms kā Virgin Megastores). 1972. gadā Brensona kopā ar Niku Pauelu izveidotā Virgin Records ierakstu kompānijā izdotie ieraksti guva ļoti lielus panākumus, neskatoties uz to, ka tika piedāvāts veidot ierakstus tobrīd mazpazīstamiem izpildītājiem, piemēram, Maikam Oldfīldam. Brensona komercdarbība bija ļoti veiksmīga, un 1984. gadā viņš dibināja arī Virgin Atlantic Airways lidsabiedrību. Vēlāk īstenojis vēl citus sekmīgus uzņēmējdarbības projektus.

Ričards Brensons ir piedalījies arī dažādu ekstremālu pasaules rekordu uzstādīšanā, piemēram, šķērsojot dažādas vietas pasaulē ar gaisa balonu vai ūdens transportu.

2011. gadā Forbes viņa bagātību daudzumu aprēķināja pie 4,2 miljardiem, ierindojot Brensonu 4. vietā bagātāko Apvienotās Karalistes cilvēku sarakstā.

Atsauces

Ārējās saites

1950. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Apvienotās Karalistes uzņēmēji
Lidotāji
Brems Stokers

Ābrahams "Brems" Stokers (; dzimis , miris ) bija īru romānu un īso stāstu rakstnieks.

Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu 1897. gada romānu "Drakula" (Dracula). Dzīves laikā B. Stokers bija vairāk pazīstams kā aktiera Henrija Irvinga palīgs, kā arī aktierim piederošā Vestendā esošā Lyceum Theatre biznesa menedžeris.

Ārējās saites 
 Biogrāfija 

1847. gadā dzimušie
1912. gadā mirušie
Dublinā dzimušie
Īru rakstnieki
Angļu valodā rakstošie
Halīls Džibrāns

Halīls Džibrāns (, Jubrān Khalīl Jubrān vai Jibrān Khalīl Jibrān, ; dzimis , miris ) bija libāņu–amerikāņu mākslinieks, dzejnieks un rakstnieks.

Dzimis mūsdienu Libānā, vēlāk viņš ar ģimeni pārcēlās uz dzīvi ASV, kur uzsāka literāta karjeru. Rakstījis gan angļu, gan arābu valodā. Arābu pasaulē viņš tiek uzskatīts par politisku un literāru dumpinieku. Pasaulē viņš ir slavens ar 1923. gadā izdoto grāmatu The Prophet (Pravietis). Džibrāns ir trešais visu laiku vispopulārākais dzejnieks pēc Viljama Šekspīra un Laodzi.

Atsauces

Ārējās saites 
 Rakstnieka darbi

1883. gadā dzimušie
1931. gadā mirušie
Arābu valodā rakstošie
Angļu valodā rakstošie
Libānas cilvēki
Borne

Borne (; arī Lielborne) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Sākas no Kirjanišku ezera. Pēc  tek cauri Kamenkas ezeram, pēc kura Borne  garumā ir Latvijas un Baltkrievijas robežupe. Tek galvenokārt ziemeļu—ziemeļrietumu virzienā pa Skrudalienas pauguraines malu. Augštecē un vidustecē upes gultne regulēta, kritums — ; lejtecē tek pa izteiktu gravu, kritums — . Divas nelielas pietekas (kopgarumā 8 km), baseinā 4 ezeri. Ietek Daugavā pie Lielbornes. Upi šķērso autoceļš P69.

Atsauces 

Augšdaugavas novada upes
Baltkrievijas upes
Latvijas robežupes
Daugavpils novada upes
Latvijas florbola izlase

Latvijas vīriešu florbola izlase ir komanda, kas pārstāv Latviju starptautiskajās florbola spēlēs, tā ir Starptautiskās Florbola federācijas dalībniece. Latvijas florbola izlase ir piedalījusies visos vienpadsmit Pasaules čempionātos kopš pirmā čempionāta 1996. gadā. 1996. un 1998. gadā Latvijas izlase ierindojās 9. vietā, 2000. un 2002. gadā — 7. vietā, 2004. gadā – 6. vietā, bet 2006., 2008., 2010. un 2014. gadā izcīnīja 5. vietu. 2008., 2010. un 2014. gada pasaules čempionātos spēlē par 5. vietu Latvijas florbolisti tikās ar Norvēģijas izlasi un uzvarēja: 2008. gadā ar 6:5, 2010. gadā ar 6:5, bet 2014. gadā ar 4:3. Arī 2012. gada pasaules čempionātā Latvijas izlase spēlē par 5. vietu tikās ar Norvēģijas izlasi, taču zaudēja ar 5:7.

2016. gada Pasaules čempionāts notika Rīgā. Latvijas izlase nespēja iekļūt ceturtdaļfinālā un noslēgumā ieņēma 10. vietu, zaudējot Slovākijai ar rezultātu 5-6 papildlaikā.

Latvijas izlases sastāvs

Sasniegumi

Atsauces 

Florbols Latvijā
Florbola izlases
Poguļanka (upe)

Poguļanka (; arī Saliena, Jaunborne, Olšanka) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Sākas kā novadgrāvis Kirlišku mežā, tek galvenokārt ziemeļaustrumu virzienā, lejtecē pavēršas uz ziemeļrietumiem un pēdējos 2 km tek paralēli Daugavai. Upes augštece līdz Šlapakiem regulēta, tālāk tā tek pa dziļu ieleju. Ietek Daugavā pie Ritāniem. Lielākā pieteka — Tartaciņa (kreisā, 11 km gara).

Upi šķērso autoceļš P69. Lielākās apdzīvotās vietas krastos — Šlapaki, Faļtopi, Jaunborne.

Atsauces 

Augšdaugavas novada upes
Daugavpils novada upes
Saliena (nozīmju atdalīšana)

Saliena var būt:
 Saliena — apdzīvota vieta Augšdaugavas novadā
 Piņķu agrākais nosaukums
 Poguļankas cits nosaukums

Skatīt arī 
 Salienas pagasts
Pēternieki (Olaines pagasts)

Pēternieki ir ciems Olaines novada Olaines pagastā. Izvietojušies pagasta dienviddaļā Misas krastos pie autoceļa V28 pieslēguma autoceļam A8  no pagasta centra Jaunolaines,  no novada centra Olaines un 28 km no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Pētermuižas (Peterhof) centra un Pēternieku pagasta valdes. Pēterniekos atrodas katoļu baznīca un kapsēta. Pētermuižas ēkas un parks ir vietējas nozīmes kultūrvēsturiskie pieminekļi.

Vēsture 
1880. gadā Voldemārs fon Knīrīms Pēternieku muižā izveidoja un vadīja Rīgas Politehniskās augstskolas pētījumu saimniecību  (), bet 1912. gadā Pēterniekos nodibināja Purvu kultūru pētniecisko staciju (Station für Moorkultur). Stacijas nopostītas Pirmā pasaules kara kaujās 1915. gadā.
Vēlāk muižas parkā pie trīs kokiem bijušas piestiprinātas piemiņas plāksnes Latvijas lauksaimniecības zinātnes celmlaužiem, kas norautas Otrā pasaules kara gados.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Baiba Indriksone

Baiba Indriksone (dzimusi  Rīga) ir latviešu teātra un kino aktrise, Nacionālā teātra aktrise.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1932. gadā Rīgā. Mācījās Valda Zālīša pamatskolā, vēlāk Rīgas 3. vidusskolā. Studēja Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātē, kopš 1952. gada darbojas Drāmas (Nacionālajā) teātrī.

Spēlējusi nozīmīgas lomas  Rīgas kinostudijas filmās Vella kalpi (Lēne) un Limuzīns Jāņu nakts krāsā (Olita). Filmējusies arī Krievijas un Lietuvas kinostudiju filmās. 

Indriksones laulībā ar kinorežisoru Aleksandru Leimani dzimis dēls Aivars Leimanis - pazīstams baleta mākslinieks.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordeņa IV šķira (2007)

Nozīmīgākās lomas teātrī 
 Marija Antonovna (N. Gogoļa "Revidents", 1952)
 Aņa (A. Čehova "Ķiršu dārzs", 1953)
 Līziņa (R. Blaumaņa "Indrāni", 1954)
 Dina (Raiņa "Jāzeps un viņa brāļi", 1956)
 Lučia (E. de Filipo "Filumēna Marturāno", 1958)
 Līziņa (J. Zeibolta "Dullais barons Bunduls", 1959)
 Felicita (P. Pētersona "Balto torņu ēnā", 1959)
 Ņina (V. Panova "Atvadas baltajām naktīm", 1961)
 Oļa (K. Simonova "Tā arī būs", 1963)
 Auce (R. Blaumaņa "Skroderdienas silmačos", 1965)
 Fanija (M. Paņola "Mariuss", 1966)
 Japiņa (H. Gulbja "Aijā, žūžū, bērns kā lācis", 1968)
 Marija (F. Molnāra "Lilioms", 1971)
 Māte (M. Fermo "Krīt klaudzot durvis", 1973)
 Betīna (E. Skarpetas "Skrandaiņi un augstmaņi", 1988)
 Ingus māte (L. Stumbres "Klusā daba ar cilvēkiem", 1982)
 Antonija (H. Gulbja "Alberts", 1983)
 Pamela (B. Dž. Patrika "Augstākais bauslis", 1988)
 Bergena kundze (A. Lindgrēnas 'Pepija', 2002)
 Kociņa kundze (E. Vulfa "Sensācija", 2004)
 Māte (B. Šrēdera "Māte un dēls", 2007)

Filmogrāfija

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Baiba Indriksone, filmas.lv
 Profils Latvijas Radošo savienību padomes mājaslapā
 Nacionālais teātris 
 Kino-teatr.ru 

1932. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latviešu kinoaktieri
Latviešu teātra aktieri
Latvijas kinoaktieri
Latvijas teātra aktieri
Latvijas Nacionālā teātra aktieri
Latvijas Mūzikas akadēmijas absolventi
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Botsvanas futbola izlase

Botsvanas futbola izlase ir futbola komanda, kas pārstāv Botsvanu starptautiskās sacensībās. Labākais tās sasniegums ir kvalificēšanās Āfrikas Nāciju kausam 2012. gadā.

Pasaules čempionātos 
 1930-1990 - Nepiedalījās
 1994 - Nekvalificējās
 1998-2002 - Nepiedalījās
 2006-2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
 2018 - Nekvalificējās

Āfrikas Nāciju kausā 
 1957-1992 - Nepiedalījās
 1994-2010 - Nekvalificējās
 2012 - Grupu turnīrs
 2013-2017 - Nekvalificējās
 2019 - Nekvalificējās
 2021 - Nekvalificējās

Ārējās saites 

Āfrikas futbola izlases
Futbols Botsvanā
Mālkalne

Mālkalne ir Daugavas kreisā krasta pieteka Augšdaugavas novadā. Sākas kā novadgrāvis purvainā apvidū Vecsalienas pagastā pie „Bumbieriem“, tek austrumu—ziemeļaustrumu virzienā. Upes augštece regulēta, no Keirāniem tek pa šauru gravu. Ietek Daugavā pie Ritāniem lejpus Poguļankas ietekas. Upi šķērso autoceļš V673.

Atsauces 

Augšdaugavas novada upes
Daugavpils novada upes
Dzilnuciems

Dzilnuciems (agrāk arī Dzilnas) ir apdzīvota vieta Mārupes novada Babītes pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidaustrumos Dzilnupes un Božu ūdenskrātuves krastos pie autoceļa A10  no pagasta centra Piņķiem,  no novada centra Mārupes un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Piņķu mācītājmuižas. Izaugusi 20. gadsimta beigās kā privātmāju ciems. Božu ūdenskrātuves krastā atrodas atpūtas komplekss «Taureņi».

Atsauces
Tīreļi (Valgundes pagasts)

Tīreļi (agrāk arī Kalnciems, Lielciems) ir ciems Jelgavas novada Valgundes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Lielupes labajā krastā autoceļu A9 un P99 krustojumā  no pagasta centra Valgundes,  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas centra.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie pārceltuves pār Lielupi ap bijušās Kalnciema muižas (Kalnzeem) centru un pirmskara Kalnciema pagastvaldi. Izaugusi pēckara gados kā kolhoza «Padomju Latvija» (vēlāk «Kalnciems», pēc tam «Vienība») ciemats, Kalnciema pagasta (līdz 1949. gadam), vēlāk Kalnciema ciema (1949.-1979. g.) administratīvais un sabiedriskais centrs. Tīreļos atrodas bibliotēka, veikals, degvielas uzpildes stacija, bet līdz 20. gadsimta 90. gadiem darbojās arī kultūras nams (klubs), kas pašlaik pieder privātpersonai.

Cilvēki 
1690. gadā Kalnciema muižas īpašnieka ģimenē piedzima vēlākais Kurzemes un Zemgales hercogs un Krievijas Impērijas reģents Ernsts Johans Bīrons.

Atsauces
Burkinafaso futbola izlase

Burkinafaso futbola izlase (līdz 1984. gadam Augšvoltas futbola izlase) ir futbola komanda, kas pārstāv Burkinafaso starptautiskās sacensībās. Ne reizi nav kvalificējusies Pasaules kausam. Labākais sasniegums Āfrikas Nāciju kausā ir fināls 2013. gadā.

Pasaules čempionātos 
 1930-1974 - Nepiedalījās
 1978 - Nekvalificējās
 1982-1986 - Nepiedalījās
 1990 - Nekvalificējās
 1994 - Izstājās
 1998-2014 - Nekvalificējās

Āfrikas Nāciju kausā 
 1957-1965 - Nepiedalījās
 1968 - Nekvalificējās
 1970 un 1972 - Izstājās
 1974 - Nekvalificējās
 1976 - Nepiedalījās
 1978 -  Grupu turnīrs
 1980 - Nepiedalījās
 1982 - Nekvalificējās
 1984-1988 - Nepiedalījās
 1990-1992 - Nekvalificējās
 1994 - Izstājās
 1996 -  Grupu turnīrs
 1998 - 4. vieta
 2000 -  Grupu turnīrs
 2002 -  Grupu turnīrs
 2004 -  Grupu turnīrs
 2006-2008 - Nekvalificējās
 2010 -  Grupu turnīrs
 2012 -  Grupu turnīrs
 2013 - 2. vieta
 2015 -  Grupu turnīrs
 2017 - 3. vieta
 2021 - 4. vieta

Atsauces

Āfrikas futbola izlases
Futbols Burkinafaso
Olstera

Olstera (, ,  ) ir viena no četrām Īrijas vēsturiskajām provincēm. Tā atrodas salas ziemeļos. Mūsdienās šī province ir sadalīta starp Apvienoto Karalisti un Īrijas Republiku. Provincē dzīvo aptuveni 2 miljoni cilvēku, no kuriem aptuveni 0,6 miljoni ir Belfāstas aglomerācijas iedzīvotāji.

Administratīvais dalījums 
Lielāko daļu no Olsteras (aptuveni 63%) veido 6 Ziemeļīrijas grāfistes, bet atlikušo daļu trīs Īrijas grāfistes: Donegolas, Monahanas un Kevanas.

Atsauces

Ārējās saites 

Īrijas provinces
Apvienotās Karalistes ģeogrāfija
Ziemeļīrija
Keimbridža

Keimbridža () ir pilsēta Masačūsetsas štatā, ASV. Pilsēta nosaukumu ir guvusi no Kembridžas Universitātes Anglijā nosaukuma. Keimbridžā atrodas divas no pasaulē populārākajām universitātēm: Hārvarda Universitāte un Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts. 2010. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza 105 tūkstošus, tādējādi šī ir piektā lielākā pilsēta štatā.

Ārējās saites 
 

Masačūsetsas pilsētas
Raiens O'Rīlijs

Raiens O'Rīlijs (; dzimis 1991. gada 7. februārī) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2022) O'Rīlijs spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Sentluisas "Blues" sastāvā.

Viņa vecākais brālis Kels arī ir profesionāls hokejists.

Spēlētāja karjera 
Pēc divām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Raiens uzsāka 2009.—10. gada NHL sezonā, to aizvadot Kolorādo "Avalanche" rindās. 2011.—12. gada NHL sezonu O'Rīlijs noslēdza jau kā komandas rezultatīvākais spēlētājs.

2012. gada decembrī, NHL lokauta laikā, O'Rīlijs noslēdza divu gadu līgumu ar Magņitogorskas "Metallurg", taču pēc 12 tās sastāvā aizvadītām spēlēm atgriezās "Avalanche" rindās. 2013.—14. gada sezonā viņš bija jau viens no rezultatīvākajiem "Avalanche" spēlētājiem. No 2015. līdz 2018. gadam bija viens no vadošajiem Bufalo "Sabres" uzbrucējiem, taču 2018. gada vasarā tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues". 2019. gadā kopā ar Sentluisas "Blues" izcīnīja Stenlija kausu. Kā izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs ieguva Kona Smita balvu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2012. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Magņitogorskas "Metallurg" spēlētāji
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Sentluisas "Blues" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Ontārio dzimušie
Nida

Nida var būt:

 Nida — ciems Rucavas novadā;
 Nida (Nida) — Neringas pilsētas Lietuvā daļa.
Nida (Latvija)

Nida (agrāk arī Nidas ciems, Nidasciems) ir vēsturisks zvejnieku ciems Kurzemes galējos dienvidrietumos, Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā starp Nidas tīreli un Baltijas jūru, pie pašas valsts dienvidu robežas ar Lietuvu. Centrālo Nidas ciema daļu tradicionāli sauc par Nidu, dienvidu galu par Božu ciemu, ziemeļu galu - par Brustu ciemu (nav saglabājusies neviena ēka).

Ciems atrodas Papes dabas parka teritorijā. Nidā atrodas Latvijai neraksturīga oļaina pludmale, kas ir ģeoloģisks liegums. Oļainais krasta valnis ir 25-30 m plats un 0,5 m augsts dabīgs krāvums, kas radies atkāpjoties Litorīnas jūrai. Sastopami piena kvarca oļi. Nidas "Gaigalu" mājās ir izveidots jūras izskaloto priekšmetu muzejs.

Ciems pirmoreiz rakstos minēts 1561. gadā kā Nidaw. 18. gadsimtā Nidas un Papes ciemiem bija tiesības tāpat kā Sventājai "ar četrām lielām laivām (šūtēm ()) vest zivis uz Dancigu un atpakaļbraucienā ņemt no turienes līdzi citas preces". Ciems piederēja Būtiņģes muižai, kas tagad ir Lietuvas teritorijā. 1919. gadā Nidas ciemā nodibinājās skola, kas slēgta 20. gadsimta sešdesmitajos gados. Nidas skolā Eduards Rozenštrauhs esot sacerējis dziesmu "Zilais lakatiņš". 20. gadsimta 30. gados Nidas ciemā bija vairāk nekā 300 iedzīvotāju un ciema 70 saimniecības aizņēma piecus kilometrus garu piekrastes joslu.

Nidas ciema zvejnieku-zemnieku sēta "Jūrmalnieki" un zemnieku sēta "Gaiļi" ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

Nidā dzimuši gleznotājs Miķelis Golts (1922—2007) un Balvu mūzikas skolas dibinātājs Ilmārs Sležis (1935—1997).

Atsauces

Ārējās saites 
LĢIA vietvārdu datubāze
Dabas parks "Pape"

Rucavas pagasts
Dienvidkurzemes novada ciemi
Latvijas ciemi
Kaļķis (ciems)

Kaļķis (arī Plostmuiža) ir ciems Jelgavas novada Kalnciema pagastā. Izvietojies Lielupes kreisajā krastā autoceļu A9 un P101 krustojumā  no pagasta centra Kalnciema,  no novada centra Jelgavas un  no Rīgas centra.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Plostmuižas (Fährenhof) centra. 20. gadsimta pirmajā pusē Plostmuižas dolomīta lauztuvēs bija spaidu darbu nometne notiesātajiem. Kaļķī darbojas dolomīta šķembu ražotne SIA «Gneiss».

Atsauces
Annenieki

Annenieki (agrāk — Annasmuiža) ir ciems Dobeles novada Annenieku pagastā. Izvietojušies Bērzes upes krastos autoceļu A9 un P97 krustojumā  no pagasta centra Kaķeniekiem,  no novada centra Dobeles un  no Rīgas.

Pārskats 
Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Annas muižas (Annenhof) centru. Anneniekos atrodas Bērzupes speciālā internātpamatskola, uz Bērzes hidroelektrostacija «Annenieku ūdensdzirnavas». Annenieku luterāņu baznīca un kapliča ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi, Annas muižas apbūve — vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Atsauces
Annenhof

Annenhof var būt vāciskais nosaukums:
 Anna — apdzīvota vieta Annas pagastā
 Annas — apdzīvota vieta Babītes pagastā
 Annas — apdzīvota vieta Zaubes pagastā
 Annenieki — apdzīvota vieta Annenieku pagastā
 Jugla (bijusī Annasmuiža) Suntažu pagastā
Sūzena Kolinsa

Sūzena Kolinsa (Suzanne Collins, dzimusi ) ir ASV rakstniece, kā arī televīzijas un kino scenāriste, kura lasītāju atzinību ieguvusi ar romānu sēriju "Zemzemes hronikas" () un romānu triloģiju "Bada spēles" (). Latviešu valodā izdoti visi trīs "Bada spēļu" romāni. Kolinsa pati piedalījusies pirmās "Bada spēļu" filmas scenārija tapšanā. Rakstniece dzīvo Konektikutā kopā ar savu ģimeni.

Darbi 
 "Zemzemes hronikas" (2003—2007)
 Bada spēļu triloģija:
 "Bada spēles" (2008)
 "Spēle ar uguni" (2009)
 "Zobgaļsīlis" (2010)

Atsauces

Ārējās saites 

ASV rakstnieces
Amerikas Savienoto Valstu zinātniskās fantastikas rakstnieki
Angļu valodā rakstošie
Konektikutā dzimušie
Kolinsa

Kolinsa var būt:

 Sūzana Kolinsa (Susan Collins), ASV politiķe (dzimusi 1952. gadā)
 Sūzena Kolinsa (Suzanne Collins), ASV rakstniece (dzimusi 1962. gadā)

Skatīt arī 
 Kolinss

Uzvārdi