Pasažieru vilciens

Valsts akciju sabiedrība “Pasažieru vilciens” ir uzņēmums, kas veic iekšzemes sabiedriskā transporta pakalpojumus, pārvadājot pasažierus pa dzelzceļu visā Latvijas teritorijā.
Latvijas valstij pieder 100 % “Pasažieru vilciens” kapitāla daļu, un to turētājs ir Satiksmes ministrija. AS “Pasažieru vilciens” meitas sabiedrība ir A/S „VRC Zasulauks” (51% līdzdalības daļu kapitālā).

Vēsture 
Uzņēmumu izveidoja 2001. gadā agrāko VAS „Latvijas dzelzceļš” struktūrvienību Pasažieru Pārvadājumu uzņēmuma (PPU) „Elektrovilciens” un PPU „Dīzeļvilciens” vietā.
No 2008. gada oktobra AS „Pasažieru vilciens” ir patstāvīgs valsts īpašumā esošs uzņēmums.

2019. gadā "Pasažieru vilciena" rīcībā bija 26 elektrovilcienu sastāvi ar kopējo sēdvietu skaitu ap 10 000.

Vilcienu iepirkums 
 tika noslēgts 34 elektrovilcienu un 7 dīzeļvilcienu iepirkuma un to ritošā sastāva uzturēšanas līgums ar Spānijas kompāniju "CAF". Līdzko noskaidrojās, ka Nila Freivalda vadītās "Pasažieru vilciena" ("PV") valdes parakstītais līgums neatbilst sākotnējam iepirkuma nolikumam, izcēlās risks nesaņemt ES fondu finansējumu darījumam. Maijā tika nokomplektēta jauna "PV" valde, kas aicināja "CAF" uz sarunām par līguma grozīšanu, taču līdz paredzētajam termiņam -  - vienošanās netika panākta, tāpēc "CAF" Stokholmas Tirdzniecības palātā uzsāka mediācijas procesu, kas  noslēdzās neveiksmīgi, tāpēc  tika uzsākta tiesvedība, kas  par vainīgu atzina "PV" valdi.

Tikmēr par 5 mēnešiem kavējās arī jaunā vilcienu iepirkuma sagatavošana, un tas tika izsludināts vien . Tajā piedalījās "Stadler" un "Hyundai", kas tika izslēgts no konkursa tehnisku iemeslu dēļ. Tā kā iepirkums kavējās, tad pēc Iepirkumu uzraudzības biroja (IUB) pārbaudes par "CAF" sūdzību  tika noslēgts līgums ar "Stadler" par 25 elektrovilcienu nomu uz 15 gadiem. Noslēgts līgums par 6 dīzeļvilcienu modernizāciju. Uzņemdamies atbildību par "PV" budžeta deficītu, amatu atstāja tā valdes loceklis Aigars Štokenbergs. Pēc vairākkārtējām pretendentu sūdzībām un "PV" finanšu pārskata izskatīšanas, , tika pārtraukta arī otrā iepirkuma procedūra un  atkal atlaista "PV" valde.

 "PV" izsludināja trešo elektrovilcienu iepirkumu. Nekvalitatīvi atjaunotos dīzeļvilcienus "PV" saņēma pēc noteiktā termiņa - , tāpēc darbu veicējiem tika piemērots līgumsods un uzsākts kriminālprocess.  SM publicēja ziņojumu, kurā pausts, ka elektrovilcienu iepirkums negatīvi skars valsts budžetu 165,2 mlj. eiro apmērā laika periodā no 2019 līdz 2023. gadam.  "PV" paziņoja par 32 elektrovilcienu iegādi un uzturēšanu no "Talgo". Vēl pirms tam "Stadler" sūdzējās IUB par "Talgo" neatbilstību konkursa noteikumiem, bet pēc tam iepirkuma rezultātus IUB apstrīdēja "Škoda Vagonka" un "CAF", kas  aizliedza PV slēgt līgumu ar "Talgo", un PV pēc atkārtota izvērtējuma par konkursa uzvarētāju atzina "Škoda Vagonka". Aizbildinoties ar iepirkumā neparedzētu kritēriju ņemšanu vērā, Talgo  apstrīdēja IUB lēmumu, un uz sūdzības izskatīšanas laiku PV tika aizliegts slēgt līgumu arī ar Škoda Vagonka. Pēc IUB atzinuma par "Talgo" sūdzībām kā nepamatotām, trešajā piegājienā par konkursa uzvarētāju atkal atzina "Škoda Vagonka". Līgums "PV" un "Škoda Vagonka" starpā noslēgts , taču finansējuma avoti joprojām nebija skaidri. Lai finansētu vilcienu iepirkumu,  pieņēma lēmumu piesaistīt neizdevušos Skanstes tramvaja projekta 70 mlj. €.

2019. gada 30. jūlijā AS "Pasažieru vilciens" un "Škoda Vagonka a.s." parakstīja līgumu par 32 jaunu elektrovilcienu piegādi līdz 2023. gada beigām. Pirmie vilcieni tiks piegādāti 2022. gada pirmajā pusgadā, jaunie elektrovilcieni sastāvēs no četriem vagoniem katrs. Katrā vilcienā būs sēdvietas 436 pasažieriem, un kopējais sēdvietu skaits jaunajos elektrovilcienos būs 13 952.
Saistībā ar Krievijas 2022. gada iebrukumu Ukrainā, vilcienu piegāde atlikta līdz 2023. gadam, jo vienādā sliežu platuma dēļ sākotnēji bija paredzēts visus 32 vilcienu sastāvus uz Latviju vest pa sliedēm caur Ukrainu un Baltkrieviju, taču pašlaik tas vairs nav iespējams.

Pasažieru pārvadājumu maršruti

Elektrovilcienu maršruti 
 Rīga — Skulte
 Rīga — Aizkraukle
 Rīga — Tukums
 Rīga — Jelgava

Dīzeļvilcienu maršruti 
 Rīga — Krustpils — Daugavpils — Krāslava — Indra
 Rīga — Madona — Gulbene
 Rīga — Sigulda — Valmiera — Lugaži — Valga
 Rīga — Rēzekne — Zilupe
 Rīga — Dobele — Liepāja
 Rīga — Aglona*
(Uz galapunktiem, kas atzīmēti ar *, vilcieni kursē tikai pēc atsevišķa rīkojuma)

Ritošais sastāvs 
Pašlaik uzņēmuma rīcībā ir tikai Rīgas Vagonbūves Rūpnīcā ražotie un Latvijā atjaunotie elektro un dīzeļvilcienu sastāvi.
Vilcieni krāsoti zilā un dzeltenā krāsā, 2016. gada izlaidums - sarkanā un sudraba.

Attēlu galerija

Atsauces

Skatīt arī 
 Latvijas dzelzceļš
 Rail Baltica

Dzelzceļš Latvijā
Latvijas uzņēmumi