joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Holešova

Holešova () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Kromeržīžas apriņķī. Pazīstama ar savu manierisma stilā celto pili un parku. Netālu no pilsētas atrodas liela rūpnieciskā zona.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 1131. gadā kā Olomoucas bīskapa īpašums. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 16. gadsimta pilsētā veidojās ebreju kopiena. No 1848. līdz 1918. gadam pilsēta oficiāli bija sadalīta divās pašvaldībās — kristiešu daļā un ebreju daļā (apmēram trešā daļa no pilsētas iedzīvotājiem). No 1918. gada — Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā pilsētas ebreju kopiena tika iznīcināta. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Cilvēki 
Holešova ir austriešu komponista Franča Ksavera Rihtera (Franz Xaver Richter, 1709-1789) dzimtā pilsēta.

Čehijas pilsētas
Zlīnas apgabala pilsētas
Oklendas "Athletics"

Oklendas "Athletics" () ir profesionāls beisbola klubs Oklendā, Kalifornijā, ASV. Klubs spēlē Augstākās beisbola līgas Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. "Athletics" mājas spēles kopš spēlēšanas Oklendā aizvada O.co Coliseum beisbola parkā. Kopumā kluba pastāvēšanas laikā ir 9 reizes uzvarējis Pasaules sērijā, kas ir trešais lielākais uzvaru skaits līgā.

Klubs ar nosaukumu Filadelfijas "Athletics" tika dibināts 1901. gadā Filadelfijā, Pensilvānijā. Tika izcīnītas piecas uzvaras Pasaules sērijā. 1955. gadā klubs pārcēlās uz Kanzassitiju Misūri, nosaukumu nomainot uz Kanzassitijas "Athletics". Oklendā klubs spēlē kopš 1968. gadā, kad tas ieguva arī pašreizējo nosaukumu. Kopš pārcelšanās uz Oklendu tas ir izcīnījis četras uzvaras Pasaules sērijā.

2002. gadā klubs ar ierobežotiem finanšu līdzekļiem uzstādīja Amerikāņu līgas rekordu, uzvarot 20 spēlēs pēc kārtas. Šie notikumi tikuši aprakstīti Maikla Luisa 2003. gada grāmatā, pēc kuras tika uzņemta filma "Naudas spēle".

Ārējās saites 
 
  
 
 Baseball-Reference profils 

MLB klubi
Jazinks

Jazinks (arī Jazinka ezers, Jazinkas ezers, Jazinoks) ir ezers Krāslavas novada Grāveru pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā subglaciālā ziemeļrietumos no Cārmina ezera. Krasti stāvi, apauguši, gleznaini, austrumu piekraste ļoti līčaina. Ezera dibens dūņains. Ietek strauts no Saviļu ezera, iztek Zelta upīte uz Itiņku. Krastā labas atpūtas vietas, peldvietas. Ziemeļrietumu krastam piekļaujas Čertoka ezera dabas liegums. Ezerā mīt plaudis, līdaka, asaris, rauda, rudulis, zutis, līnis, karūsa, repsis. Apkārtnē lauksaimniecībā izmantojamās zemes, dienvidu krastā Grāveru ciems.

Atsauces 

Grāveru pagasts
Aglonas novada ezeri
Crabro peltarius

Crabro peltarius ir racējlapseņu dzimtas suga.

Dažas plēvspārņu sugas no Mutillidae dzimtas (piemēram, Myrmosa atra, Paramyrmosa brunnipes) parazitē Crabro peltarius ligzdās. Myrmosa atra ir kleptoparazīts, kas apēd Crabro peltarius kāpura barību un pēc tām pašu kāpuru. Ir atzīmēti Crabro peltarius kāpuru parazitoīdi arī no divspārņu kārtas, no gaļasmušu dzimtas kāpuri (Metopia argyrocephala).

Atsauces

Ārējās saites 
 Myrmosa atra Panzer,1801. BWARS - Bees, Wasps & Ants Recording Society.

Plēvspārņi
Koričani

Koričani () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Kromeržīžas apriņķī.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 1321. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Čehijas pilsētas
Zlīnas apgabala pilsētas
Vikipēdija arābu valodā

Vikipēdija arābu valodā ( Wīkībīdyā al-ʿArabiyya) ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas arābu valodas versija. Tā darbojas kopš 2001. gada septembra. Pēc 2015. gada februāra datiem tajā ir vairāk kā 340 000 rakstu un tā ir divdesmit otrā lielākā Vikipēdijas versija pēc ievietoto rakstu skaita ar vairāk kā 920 000 reģistrētu lietotāju. 

2013. gada 6. decembrī arābu valodas versija sasniedza 250 000 rakstu. Pilnīgākajiem un kvalitatīvākajiem rakstiem tiek piešķirts vērtīga vai laba raksta statuss.

Ārējās saites 
 

Arābu valoda
Arābu
Reihstāgs (ēka)

Reihstāgs () ir ēka Berlīnē, Vācijā, no 1999. gada tajā atrodas Vācijas Bundestāgs.

1894. gadā tika pabeigta Reihstāga būvniecība Vācijas impērijas reihstāga vajadzībām un tā tika lietota tādam nolūkam līdz 1933. gadam, kad ēkā izcēlās ugunsgrēks. Pēc ugunsgrēka parlaments pārcēlās uz pretī esošo Karaliskās operas ēku (pēdējā sēde 1942. gada 26. aprīlī, pēc kuras deputāti izklīda un institūcija pārstāja funkcionēt). Reihstāga ēka palika puspamesta (spārnu, kurā atradās plenārsēžu zāle, pat neremontēja). Ēkas apdzīvojamajā spārnā līdz 1939. gadam atradās Reihstāga bibliotēka.

2. pasaules kara laikā Reihstāga ēkas logus aizmūrēja un tā kalpoja apkaimes iedzīvotājiem kā bumbu patvertne. Pagrabos iekārtoja kara hospitāli un Berlīnes universitātes medicīnas centra Charité dzemdību nodaļu.

PSRS kara propagandā ēka tika pasludināta par “nacistiskās Vācijas galveno simbolu ("главный символ нацистской Германии"), bet hospitāļa un dzemdību nama ieņemšana 1945. gada 30. aprīlī ir viens no 2. pasaules kara kulta notikumiem, t.s. “uzvaras karogs” ("Знамя Победы").

1992. gadā pēc Vācijas atkalapvienošanās tika uzsākta ēkas rekonstrukciju, kuru pabeidza 1999. gadā. Rekonstrukcijas kopējās izmaksas bija vairāk kā 300 miljoni eiro un tās rekonstrukcijas arhitekts bija Normans Fosters.

Ārējās saites 

Berlīne
Celtnes un būves Vācijā
Eiklīda ģeometrija

Eiklīda ģeometrija ir plaknes un telpisku figūru izpēte, kurā tiek izmantotas Aleksandrijas grieķu matemātiķa Eiklīda darbā "Elementi" apkopotās aksiomas un teorēmas. Parasti to apgūst skolas matemātikas mācību kursā. Formāli Eiklīda ģeometriju savā 1899. gada darbā vācu matemātiķis Dāvids Hilberts aprakstījis izveidotajā aksiomātikā. Līdz 19. gadsimta otrajai pusei ar terminu "ģeometrija" tika saprasta Eiklīda ģeometrija, jo tad vēl nepastāvēja neeiklīda ģeometrijas.

Viena no svarīgākajām aksiomām, kas Eiklīda ģeometriju atšķir no daudzām neeiklīda ģeometrijām, ir paralēlo taišņu aksioma, kas nosaka, ka "caur punktu  ārpus taisnes  var novilkt ne vairāk kā vienu taisni, kas paralēla  un atrodas plaknē, kuru nosaka  un ".

Atsauces

Ārējās saites
Cimdi

Cimdi ir apģērba gabals, kas aptver plaukstu vai daļu no tās. To uzdevums ir sildīt plaukstas vai aizsargāt no traumām.

Senajā Grieķijā, Senajā Romā un Senajā Ēģiptē cimdi tika izmantoti roku aizsardzībai. Senajā Ēģiptē cimdi bija augsta statusa apliecinājums. Senākie cimdi ir atrasti Ēģiptes valdnieka Tutanhamona kapā. Sakotnējā cimdu funkcija bija aizsargāt rokas, maltītes laikā, šaujot ar loku. Mednieki un karavīri izmantoja cimdus, kas tika oderēti ar audumu vai ādu. Karaļi, augstākie garīdznieki izmantoja cimdus, kas tika rotāti ar zeltu, sudrabu, dārgakmeņiem. Bruņinieki viduslaikos cimdus izmantoja kārtas paaugstinājuma saņemšanas reizē, kā arī, izaicinot uz divkauju.

Latvijā ir tikuši atrasti 10.—13. gadsimta pīti cimdi, 15. gadsimta adīti pirkstaiņi un dūraiņi.

Atsauces

Ārējās saites 

Apģērbs
Kromeržīža

Kromeržīža () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Kromeržīžas apriņķa centrs.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 1110. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, un tās vāciskais nosaukums bija Kremziera (Kremsier). Pilsētā atradās Olomoucas arhibīskapa galvenā rezidence. Kromeržīža smagi nopostīta Trīsdesmitgadu kara laikā, kad to 1643. un 1645. gadā nopostīja zviedri. 1848. gada revolūcijas laikā, pēc pārcelšanās no Vīnes, Kromeržīžā darbojās Austrijas parlaments, kas pieņēma t.s. Kremzieras konstitūciju. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Tūrisms
Kromeržīžas arhibīskapa pils un parks 1998. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Pilī uzņemti kinofilmu "Amadejs" un Immortal Beloved skati. Pilī atrodas sena grāmatu un nošu bibliotēka, kā arī gleznu kolekcija, kuras sastāvā ir Ticiāna glezna "Marsija dīrāšana".

Cilvēki
Kromeržīža ir mūziķa Karela Krila (Karel Kryl, 1944-1994), paleontologa Ferdinands Stolička (Ferdinand Stoliczka, 1838-1874), mākslinieka Maksa Švabinska (Max Švabinský, 1873–1962) un  diriģenta Vāclavs Talihs (Václav Talich, 1883-1961) dzimtā pilsēta.

17. gadsimta sešdesmitajos gados Kromeržīžā strādāja austriešu komponists Heinrihs Ignacs Francis Bībers (Heinrich Ignaz Franz Biber, 1644-1704). No 1853. līdz 1855. gadam Kromeržīzas ģimnāzijā mācījās austriešu fiziķis un filozofs Ernsts Mahs (Ernst Mach, 1838-1916).

Ārējās saites
Kromeržīža UNESCO lapā

Čehijas pilsētas
Zlīnas apgabala pilsētas
Elīass Lindholms

Elīass Lindholms (; dzimis 1994. gada 2. decembrī) ir zviedru hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2017) Lindholms spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Karolīnas "Hurricanes" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Lindholms sāka 2011.—12. gada sezonā, kad pēc vairākiem kluba sistēmā aizvadītiem gadiem, debitēja Zviedrijas Elitsērijas vienības Brynäs IF sastāvā. Kopā ar komandu Lindholms izcīnīja Zviedrijas čempiona titulu. Komandas rindās uzbrucējs aizvadīja arī 2012.—13. gada sezonu, to noslēdzot jau kā viens no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem.

2013.—14. gada sezonu Lindholms uzsāka jau NHL vienības Karolīnas "Hurricanes" sastāvā. Savus pirmos NHL vārtus Lindholms guva 2013. gada 10. oktobra spēlē pret Vašingtonas "Capitals". Savu pirmo NHL sezonu Lindholms noslēdza ar 21 punktu 58 spēlēs.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Zviedrijas hokeja līgas čempioni
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Kalgari "Flames" spēlētāji
Norbotenas lēnē dzimušie
Pātriks Hērnkvists

Pātriks Hērnkvists (; dzimis 1987. gada 1. janvārī) ir zviedru hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2020) Hērnkvists spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Floridas "Panthers" rindās.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Hērnkvists sāka 2005.—06. gada sezonā Zviedrijas Elitsērijas kluba Djurgårdens IF rindās. 2006.—07. gada sezonu viņš noslēdza kā otrs komandas rezultatīvākais spēlētājs aiz Frēdrika Bremberga un ieguva arī līgas labākā debitanta titulu. 2007. gada maijā Hērnkvists noslēdza trīs gadu līgumu ar Našvilas "Predators", taču nākamo sezonu vēl aizvadīja Djurgårdens IF sastāvā.

2008.—09. gada sezonu hokejists uzsāka NHL klubā Našvilas "Predators", taču tās rindās nespēja nostiprināties, lielāko sezonas daļu aizvadot "Predators" AHL fārmklubā Milvokī "Admirals". 2009.—10. gada sezonu Hērnkvists jau pilnībā aizvadīja "Predators" rindās, 82 spēlēs atzīmējoties ar 51 punktu. Viņš kopā ar Stīvu Salivanu dalīja "Predators" rezultatīvākā spēlētāja godu.

Arī turpmākajās sezonās Hērnkvists bija viens no vadošajiem "Predators" uzbrucējiem. 2013. gada aprīlī uzbrucējs ar "Predators" noslēdza jaunu līgumu uz nākamajiem pieciem gadiem, savukārt 2014. gada jūnijā kopā ar Niku Spalingu tika aizmainīts uz Pitsburgas "Penguins", "Predators" pretī iegūstot Džeimsu Nīlu. 2015.—16. gada sezonā kopā ar "Penguins" Hērnkvists kļuva par Stenlija kausa čempionu. Nākamajā sezonā Hērnkvists kļuva par Stenlija kausa izcīņas finālsērijas izšķirošo vārtu autoru, otro gadu pēc kārtas kopā ar "Penguins" izcīnot Stenlija kausu. "Penguins" sastāvā spēlēja līdz 2020. gada septembrim, kad tika aizmainīts uz Floridas "Panthers".

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Našvilas "Predators" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Stokholmas lēnē dzimušie
Salīdzināšanas diena

Salīdzināšanas diena (, Yom Kippur) ebrejiem ir gada svētākā diena. Centrālās dienas tēmas ir grēku izpirkšana un to nožēlošana. Ebreji tradicionāli ievēro 25 stundu gavēni un intensīvu lūgšanos, bieži lielākā daļa dienas tiek pavadīta sinagogās.

Salīdzināšanas diena ir katra gada septītā mēneša desmitajā dienā pēc ebreju kalendāra, kas pēc Gregora kalendāra iekrīt septembrī vai oktobrī. Tiek uzskatīta par "sabatu sabatu".

Ja salīdzināšanas diena pēc Gregora kalendāra iekrīt 15. septembrī, tas nozīmē, ka pati salīdzināšanas diena sāka 14. septembra saulrietā un ilgst līdz 15. septembra saulrietam.

Ārējās saites 
 
 

Svētki Jūdaismā
Ropažu viduslaiku pils

Ropažu viduslaiku pils  (, ) bija Livonijas ordeņa nocietinājums Ropažos pie Lielās Juglas upes uz senā kara ceļa, kas no Salaspils veda uz Siguldas pili. Līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi pilsdrupas.

Pils apraksts 
Pils bija uzcelta senā pilskalnā, kura dienvidu un rietumu pusi veidoja 6-10 metrus augsts Lielās Juglas upes stāvkrasts, rietumu pusē upe aizsērējusi, veidojot vecupi. Ziemeļu un austrumu pusē pilskalna nogāzes bija 3-4 metrus augstas.

Līdz 1,5 metriem biezās mūra sienas bija būvētas no granīta laukakmeņiem. Tās veidoja neregulāru sešstūri, upes stāvkrasta pusē atradās dzīvojamais korpuss. Saglabājušies tikai divi mūra fragmenti, no kuriem lielākais ir 13 m garš un 5 m augsts.

2011. gada arheoloģiskajos izrakumos atklāja līdz tam nezināmu Ropažu pils aizsargmūri.

Vēsture 
Indriķa hronikas aprakstā par 1205. gada Ropažu kauju (de bello cum letonibus im Rodopoyse) minēts, ka zemgaļu karavadonis Viestarts kopā ar krustnešiem pie Ropažiem sakāva lietuviešu karaspēku Svelgata vadībā, kas ar kara laupījumu cauri Līvzemei no Igaunijas devās atpakaļ uz Lietuvu. Pēc Līvzemes sadalīšanas Ropažu pilsnovads nokļuva Zobenbrāļu ordeņa, pēc 1237. gada Livonijas ordeņa Salaspils fogta pārvaldībā. 
Livonijas pilsoņu kara laikā apvienotais Rīgas pilsētas un Lietuvas karaspēks 1298. gada 29. jūnijā Kaujā pie Bukultiem cieta lielu sakāvi un bojā gāja ap 400 rīdzinieku. Lai nobloķētu pieeju Rīgai starp Juglas ezeru un Salaspili ap 1320. – 1322. gadu agrākā līvu pilskalna vietā ordenis Ropažos uzcēla mūra nocietinājumu. Ropažu pils bija viena no  Gaujas koridora aizsardzībai pret lietuviešu karaspēka uzbrukumiem celtās nocietinājumu joslas, ko veidoja Ropažu - Mālpils - Nītaures - Zaubes (Jaunpils) - Skujenes ordeņpilis. Tomēr jau 1334. gadā lietuviešu karaspēks atkal spēja pa Ropažu-Bukultu ceļu uzbrukt Bukultiem.
 
Vēlāk Ropažu pils kalpoja kā ordeņa saimniecības un Ropažu  pilsnovada pārvaldes centrs. 1404. gadā Livonijas ordeņa landmaršals ziņoja par strīdīgām robežām starp Ropažu un Siguldas ordeņļaudīm. 1467. gada Livonijas piļu sarakstā atzīmēta arī  tieši ordeņa mestram pakļautā Ropažu pils. No 1489. – 1491. gada karā ar Rīgas arhibīskapu ordeņa mestrs Valters fon Pletenbergs ielenca apgabalu starp Rīgu, Ādažiem un Ropažiem.  1491. gadā ordeņa karaspēks pieveica Rīgas karaspēku un Valmieras landtāgā piespieda parakstīt miera līgumu.  1555. gadā Livonijas piļu sarakstā par Ropažu ordeņa pili teikts, ka tā atrodas 4 jūdžu attālumā no Rīgas.
Livonijas kara laikā ap 1559. – 1560. gadu Krievijas caristes armija nodedzināja Ropažu pili, bet neuzdrošinājās neuzbrukt Rīgai. Pēc Viļņas ūnijas noslēgšanas 1561. gadā ordeņa mestrs Gothards Ketlers Ropažu pilnovadu ieķīlāja Fromholdam Tīzenhauzenam, bet 1562. gadā uzdāvināja Henriham fon Donam. Nopostīto pili tās jaunie īpašnieki vairs neatjaunoja.
1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Ropažu pilsnovada citadeli (, Радогощь).

Ropažu muižas, pastorāta un pilsdrupu attēli

Atsauces

Ārējās saites 
 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 
 

Livonijas ordeņa pilis
Viduslaiku pilis Latvijā
Ropaži
Markus Riva

Miķelis Ļaksa (dzimis ), pazīstams kā Markus Riva, ir latviešu mūziķis, producents, modelis. Pabeidzis mācības Rīgas Doma kora skolā. Izdevis vairākus albumus, debijas studijas albums — "Ticu" (2009). Strādājis radiostacijā "Capital FM" par dīdžeju. Nodarbojas arī ar pasākumu vadīšanu un TV raidījumu vadīšanu.

Sacerējis mūziku dažādiem televīzijas raidījumiem. 2014. gadā piedalījies TV šovā "Gribu pie Meladzes", kur sasniedzis superfinālu, tajā paliekot 2. vietā. 2017., 2018., 2019. un 2021. gadā vadījis TV3 šovu "X faktors Latvija". 2018. gadā piedalījies kibermobingā kopā ar drossinternets un bitelv, pasākums notika DALP (Draudzīga aicinājuma Liepājas pilsētas) 5. vidusskolā. Viņš atzina savu homoseksualitāti un romānu ar Rīgas modes mākslinieku Mārtiņu Pūpoli.

Eirovīzija 
Viņa sacerētās dziesmas tikušas vairākkārt izpildītas Eirovīzijas Latvijas nacionālajā atlasē. 2014. gada atlasē Eirovīzijai piedalījies ar dziesmu Lights On, finālā ieņēmis 10. vietu. 2015. gada atlasē Eirovīzijai piedalījās ar dziesmu Take Me Down. Visos gados piedalījies LTV Eirovīzijas konkursa nacionālajā atlasē — konkursā Supernova, 2015. gada un 2018. gada konkursā iekļuvis finālā, 2016. gadā tika izbalsots pusfinālā, bet 2017. gadā tika izbalsots jau ceturtdaļfinālā. 2018. gadā finālā palicis 5. vietā. Markus Riva turpināja piedalīties Eirovīzijas atlasē arī 2019. gadā ar dziesmu You make me so crazy un ieguva 2. vietu. 2020. gadā Markus Riva piedalījās Eirovīzijas atlasē ar dziesmu Impossible, taču nekvalificējās finālam. 2021. gadā nenotika nacionālā atlase Eirovīzijai, savukārt 2022. gadā Markus Riva piedalījās Eirovīzijas atlasē ar dziesmu If You're Gonna Love Me, taču nekvalificējās finālam. Līdz šim Markus Riva ir piedalījies Eirovīzijas atlases konkursos 8 reizes, bet ne reizi nav uzvarējis.

Diskogrāfija

Atsauces

Ārējās saites 
 

1986. gadā dzimušie
Latvijas mūziķi
Supernovas dalībnieki
Aminata Savadogo

Aminata Savadogo (dzimusi ) ir Latvijas dziedātāja un dziesmu autore.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1993. gadā Rīgā etniski jauktā ģimenē, viņas tēvs ir cēlies no Burkinafaso, māte ir latviete, vecmāmiņa ir krieviete un vectēvs no Latgales. Mācījās Bolderājas vidusskolā latviešu valodas klasē.
10 gadu vecumā sāka mācīties flautas spēli Bolderājas Mūzikas un mākslas skolā, bet no 13 gadu vecuma apguva dziedāšanas mākslu pie skolotājas Nadeždas Buharovas.

2008. gadā piedalījās LTV1 raidījumā "Krodziņā pie Paula", Jūrmalas jauno izpildītāju konkursā "Jaunais vilnis" 2011. gadā pārstāvēja Burkinafaso.
2013. gadā piedalījās TV3 šova "Koru kari" 3. sezonā "Rīgas zelta saules kora" sastāvā.
2013. gadā guva uzvaru "Kanāla 2" talantu šovā "Jaunā talantu fabrika", kā arī iekļuva konkursa "Ghetto Faktors" finālā. Sāka studijas Latvijas Universitātes (LU) Ekonomikas un vadības fakultātē.

Piedalījās 2014. gada Eirovīzijas Latvijas nacionālajā atlasē ar dziesmu I Can Breathe, finālā ierindojās 5. vietā.
2015. gadā uzvarēja 2015. gada Eirovīzijas Latvijas nacionālajā atlasē ar dziesmu Love Injected un pārstāvēja Latviju Eirovīzijas dziesmu konkursā Vīnē. Dziesma pusfinālā ierindojās starp desmit labākajām, bet finālā ieguva 6. vietu, kas ir ceturtais visu laiku labākais Latvijas rezultāts Eirovīzijas vēsturē.
2016. gada Eirovīzijas nacionālajai atlasei "Supernova 2016" Aminata iesniedza dziesmu "Heartbeat", ko izpildīja Justs Sirmais, kurš konkursā uzvarēja un pārstāvēja Latviju 2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, iegūstot finālā 15. vietu. Par šo dziesmu Aminata saņēma "Autortiesību bezgalības balvu 2017", jo tā raidīta televīzijā, radio, internetā un publiski izpildīta Latvijā un daudzās citās valstīs.

Pēc debijas albuma "Inner Voice" (2015) iznākšanas 2016. gada martā saņēma Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu "Zelta mikrofons" divās kategorijās — Labākā debija un Labākā dziesma ("Love Injected").

2016. gada jūnijā absolvēja LU Ekonomikas un vadības fakultātes Starptautisko ekonomisko attiecību programmu.

2016. gada 13. oktobrī Rīgā, koncertzālē "Palladium Riga" notika pirmais Aminatas solokoncerts, kas vienlaikus bija viņas otrā albuma "Red Moon" prezentācija.

Diskogrāfija

Studijas albumi 
 Inner Voice (2015)
 Red Moon (2016)
 "Maiga vara" (2019)

Singli

Atsauces 

1993. gadā dzimušie
Latvijas mūziķi
Latvijas Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
2015. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
Supernovas dalībnieki
Rīgā dzimušie
Patrīcija Ārkete

Patrīcija Ārkete (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Pazīstama ar lomām tādās filmās kā "Īstā mīlestība" (True Romance, 1993), "Eds Vuds" (1994), "Nemodiniet gulošu suni" (Flirting with Disaster, 1996), "Ceļš uz nekurieni" (1997), The Hi-Lo Country (1998), "Augšāmceļot mirušos" (Bringing Out The Dead, 1999), Stigmata (1999), Holes (2003), "Puikas gadi" (2014). Par lomu filmā "Puikas gadi" ir saņēmusi dažādus apbalvojumus, tai skaitā Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā otrā plāna aktrise, vairākiem apbalvojumiem ir tikusi arī nominēta.

No 2005. līdz 2011. gadam uzņēmusies seriālā Medium, par lomu kurā trīs reizes nominēta Zelta globusa balvai un divas reizes — Emmy balvai (vienu Emmy balvu arī ieguva). 2015. gadā sākusi tēlot seriālā "CSI: kibernoziegumi".

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Ilinoisā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Emmy balvas ieguvēji
Lora Derna

Lora Elizabete Derna (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, kinorežisore, producente.

Pazīstama ar lomām tādās filmās kā "Maska" (1985), Smooth Talk (1985), "Zilais samts" (1986), Fat Man and Little Boy (1988), "Mežonīgie sirdīs" (1990), Rambling Rose (1991), "Juras laikmeta parks" (1993), The Baby Dance (1998), "Oktobra debesis" (1999), "Es esmu Sems" (2001), "Iekšzemes impērija" (2006), Recount (2008), "Vainīgas ir zvaigznes" (The Fault in Our Stars, 2014), When the Game Stands Tall (2014), 99 Homes (2014), "Mežone" (2014), "Dažas sievietes" (2016), Trial by Fire (2018), The Tale (2018), "Visi gali sniegā" (Cold Pursuit, 2019), Marriage Story (2019), "Mazās sievietes" (2019).

Derna trīs reizes tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai — par lomām filmās Rambling Rose, "Mežone" un Marriage Story. Par otrā plāna lomu filmā Marriage Story balvu ieguva. Ieguvusi piecas Zelta globusa balvas (par lomām TV filmās Afterburn (1992), Recount (2008) un TV seriālos Enlightened (2011—2013) un "Lielie mazie meli" (Big Little Lies (2017—2019), un filmā Marriage Story (2019)), vienu BAFTA kino balvu (par lomu filmā Marriage Story) un vienu Emmy balvu (par lomu TV seriālā "Lielie mazie meli").

Ārējās saites 

1967. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas aktrises
Zelta globusa balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Emmy balvas ieguvēji
Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā

Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā ir čempionāts, kas apvieno trīs ziemeļu slēpošanas disciplīnas: distanču slēpošanu, tramplīnlēkšanu un ziemeļu divcīņu, kas ir abu iepriekšminēto disciplīnu kombinācija. To organizē Starptautiskā slēpošanas federācija. Tas notiek kopš 1925. gada vīriešiem, bet sievietes tajā piedalās no 1954. gada. No 1925. gada līdz 1939. gadam pasaules čempionāts notika katru gadu, ieskaitot olimpiskos gadus. Pēc Otrā pasaules kara no 1950. gada līdz 1982. gadam tas notika reizi četros gados, bet kopš 1985. gada tas notiek nepāra gados.

Ārējās saites 
 Starptautiskās slēpošanas federācijas mājaslapa

Distanču slēpošana
Tramplīnlēkšana
Pasaules čempionāti
Ziemeļu divcīņa
Mamuta alas nacionālais parks

Mamuta alas nacionālais parks () ir nacionālais parks, kas atrodas Kentuki štata centrālajā daļā. Nacionālajā parkā ietverta daļa Mamuta alas, kas ir pasaulē garākā alu sistēma, izpētīti ir vairāk nekā 650 km alu sistēmas. Parks dibināts 1926. gadā,  kļuvis par nacionālo parku,  — starptautisku biosfēras rezervātu, 1981. gadā iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Parks ir 21 380 ha liels.

Alās atrodami pazemes ezeri un upes, daudzi unikāli ģeoloģiski veidojumi, ieskaitot stalaktītus un stalagmītus, vairākiem no kuriem doti vārdi. Papildu lielajai dabiski izveidotajai ieejai alās ir vairākas mākslīgi izveidotas ieejas.

Alās dzīvo dažādi dzīvnieki, kas evolūcijas procesā pielāgojušies dzīvei tumšā vidē. Vēl ir tikušas atrastas sēnes vai tām radniecīgas sugas. Alās ir atrasti arī daži Amerikas pamatiedzīvotāju mumificēti ķermeņi, iespējams, pirmskolumba laika. Parka virszemes platībā galvenokārt sastopami cietkoksnes meži. Tūristiem papildu alu apmeklējumam populārākās nodarbes ir kanoe, makšķerēšana, pārgājieni mežos, kempingi.

Ārējās saites 
 
 
 
 Mamuta alas nacionālais parks 

ASV nacionālie parki
UNESCO Pasaules mantojuma vietas ASV
Kentuki
Kvavars

Kvavars, arī 50000 Quaoar ir transneptūna objekts ar diametru apmēram 1070 ± 38 km. Kvavars, iespējams, ir pundurplanēta, bet precīzi tas nav zināms, jo debess ķermenis atrodas pārāk tālu. Objekts atrodas Koipera joslā un tam ir zināms viens pavadonis – Veivots.

Atklāšana un nosaukums
Kvararu atklāja  amerikāņu astronomi Maikls Brauns (Mike Brown) un Čads Truhiljo (Chad Trujillo), izmantojot 1,2 m Samuēla Ošina teleskopu Palomāras observatorijā. Tobrīd 18,5. zvaigžņlieluma objekts atradās Čūskneša zvaigznājā.  Tam tika piešķirts pagaidu apzīmējums 2002 LM60. Mazo planētu sarakstā debess ķermenis tika reģistrēts ar numuru 50000. Šādus „apaļus” numurus tobrīd taupīja priekš īpaši lieliem objektiem, piemēram, 20000 Varuna.  Starptautiskā Astronomijas savienība objektam 2002 LM60 oficiāli piešķīra vārdu Kvavars. Kvavars Tongvas cilts mitoloģijā ir radīšanas dievs.

Orbīta un fizikālie parametri
Kvavara orbīta ir līdzīga pārējiem klasiskajiem Koipera joslas objektiem, tā ir gandrīz riņķveida ar nelielu slīpumu pret ekliptiku. Orbīta atrodas apmēram 43,3 AU attālumā no Saules un Kvavaram nav orbitālās rezonanses ar Neptūnu.
 
Atklāšanas laikā Kvavara diametrs tika lēsts apmēram 1260 ± 190 km liels. Tobrīd tas bija lielākais jaunatklātais Saules sistēmas debess ķermenis kopš Plutona atklāšanas. Vēlāk objekta izmēri tika vairākkārt precizēti, izmantojot dažādas metodes. 2007. gadā, izmantojot Spicera kosmisko teleskopu, tika noteikts, ka Kvavara albedo ir 0,19, tas bija vairāk, kā tika domāts agrāk, tādējādi objekta diametrs tika novērtēts vairs tikai kā apmēram 850 km liels.  tika novērots, kā Kvavars aizklāja kādu 16. zvaigžņlieluma zvaigzni. Tas ļāva noteikt, ka objektam ir iegarena forma un tā diametrs ir apmēram 1170 km. 2013. gadā, izmantojot Heršela kosmisko observatoriju un jaunus datus no Spicera kosmiskā teleskopa, tika precizēts Kvavara  un tā pavadoņa diametrs. Kvavaram tas ir 1070 ± 38 km, bet Veivotam 81 ± 11 km.
Kvavars sastāv galvenokārt no iežiem un ūdens ledus. Albedo liecina, ka ledus uz virsmas ir mazāk kā citiem kjubivano. Virsma ir nedaudz sarkana. 2007. gadā veikti pētījumi liecina, ka 5 % virsmas klāj sasalis metāns un etāns.

Pavadonis
, izmantojot Habla kosmisko teleskopu, Kvavaram tika atklāts pavadonis, kurš riņķo ap to 14500 km attālumā. Pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums (50000) Quaoar I, bet  to nodēvēja par Veivotu. Veivots Tongvas cilts mitoloģijā ir radīšanas dieva Kvavara dēls. Pavadoņa diametrs ir apmēram 81 ± 11 km Tas apriņķo Kvavaru pa nedaudz izstieptu orbītu (ekscentricitāte 0,14) reizi 12,438 ± 0,005 dienās.

Atsauces

Klasiskie Koipera joslas objekti
Pundurplanētu kandidāti
Havajas vulkānu nacionālais parks

Havajas vulkānu nacionālais parks () ir nacionālais parks, kas atrodas Havajā, ASV, pie salas dienvidaustrumu krasta.

Nacionālā parka teritorijā atrodas divi aktīvi vulkāni, kurus vienu no otra šķir 40 km: Kīlauea un Maunaloa. Dibināts 1916. gadā, 1980. gadā kļuvis par starptautisku biosfēras rezervātu. 1987. gadā iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Ārējās saites 
 
 
 
 Havajas vulkānu nacionālais parks 

ASV nacionālie parki
UNESCO Pasaules mantojuma vietas ASV
Havajas
Strenčupīte

Strenčupīte ir Gaujas labā krasta pieteka Valmieras novadā.

Izteka - pie Ēveles. Plūst austrumu-dienvidaustrumu virzienā, sasniedzot Sedas tīreli pagriežas uz dienvidiem. Ietek Gaujā Strenču pilsētas teritorijā. Upi šķērso autoceļi V231 (Rencēni–Burtnieki–Daksti–Veckārķi), divreiz V238 (Strenči–Jērcēni–Ēvele–Ķemere), V232 (Daksti–Jērcēni–Rami) un A3 (Inčukalns—Valmiera—Igaunijas robeža (Valka)), kā arī dzelzceļa līnija Rīga-Valka. Upes krastos atrodas Ēvele, Jērcēni, Vecjērcēni un Strenči.

Atsauces 

Valmieras novada upes
Burtnieku novada upes
Strenču novada upes
Parīzes metro

Parīzes metro () jeb Parīzes metropolitēns ir metro sistēma Francijas galvaspilsētā Parīzē, kas sāka darboties 1900. gada 19. jūlijā un tika atvērta uz World Expo 1900. Tas ir viens no Parīzes simboliem. Metro sastāv no sešpadsmit līnijām un 303 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 214 kilometrus, no kuriem lielākā daļa atrodas zem zemes. Pēc 2012. gada datiem metro pārvadāja 1,541 miljardus pasažieru gadā un 4,210 miljonus pasažieru vienas dienas laikā. Viens brauciena biļete Parīzes metro izmaksā 1,80 eiro vai desmit braucieni 14,10 eiro.

Tas ir otrais noslogotākais metro Eiropā aiz Maskavas metro pēc pārvadāto pasažieru skaita un desmitais lielākais metro pasaulē pēc kopējā līniju garuma. Tas ir viens no visblīvāk izvietotajiem metro pasaulē, jo uz 86,9 km2 atrodas 245 stacijas. Liela daļa no stacijām ir celtas jūgendstilā. Gare de Châtelet – Les Halles, caur kuru iet piecas metro līnijas, ir lielākā metro stacija pasaulē. 

Līdz 2019. gadam plānoja paplašināt trīs metro līnijas.

Atsauces 

Parīze
Metro
Sendenī bazilika

Sendenī bazilika () ir benediktiešu abatijas baznīca Sendenī, Parīzē, Francijā. Arhitektūras vēsturē iegājusi kā pirmā lielā celtne, kas uzcelta gotikas stilā. Paraugs lielai daļai 12. gadsimta nogalē celtajām gotikas katedrālēm Francijā.

Sākotnēji šajā vietā atradušies galliešu un romiešu kapi. 7. gadsimtā karalis Dāgoberts I virs Svēta Denī (, Francijas svētais aizbildnis) kapa šeit dibināja abatiju. Abats Sužērs te uzbūvēja jaunu baziliku abatijas vajadzībām. Baznīcas celtniecība tika pabeigta 1144. gadā.

Šī kļuva par svētceļojumu vietu un 12 gadsimtus bija Francijas karaļu apglabāšanas vieta. Te ir apglabāti visi Francijas karaļi no Dāgoberta I (valdīšanas laiks: 629—639) līdz Luijam XVIII (valdīšanas laiks: 1814—1824), izņemot dažus Merovingu un Kapetingu dzimtas pārstāvjus. Te tikuši apglabāti arī citi karalisko dzimtu pārstāvji.

Ārējās saites 
 
 

Parīze
Baznīcas Francijā
Lūna algoritms

Lūna algoritms (, ) jeb Lūna formula (, ) ir vienkārša kontrolsummas formula, ko izmanto, lai pārbaudītu dažādu identifikācijas numuru korektumu. To izmanto, piemēram, maksājumu karšu numuros un IMEI numuros. To radīja IBM zinātnieks Hanss Peters Lūns un to apraksta ASV patents nr. 2950048, pieteikts 1954. gada 6. janvārī, piešķirts 1960. gada 23. augustā.

Algoritms ir neaizsargāts darbs un tiek plaši izmantots arī mūsdienās. Tas nav paredzēts izmantošanai kriptogrāfijā, jo tika izstrādāts, lai aizsargātos pret nejaušām kļūdām, nevis ļaunprātīgiem uzbrukumiem.

Apraksts 
Formula pārbauda skaitli pret tajā iekļautu kontrolciparu, kas parasti tiek pievienots galā daļējam konta numuram, tādējādi izveidojot pilnu konta numuru. Konta numuram ir jāiztur sekojoša pārbaude:

 No labējā cipara, kas ir kontrolcipars, pārvietojoties pa kreisi, dubulto katra otrā cipara vērtību; ja šīs darbības rezultāts ir lielāks par 9 (piemēram, 8 × 2 = 16), saskaita rezultāta skaitļa abus ciparus (piemēram, 16: 1 + 6 = 7, 18: 1 + 8 = 9).
 Saskaita visus ciparus.
 Ja šīs summas dalījuma ar 10 atlikums ir 0, skaitlis pēc Lūna formulas ir korekts, pretējā gadījumā - nav korekts.

Pieņemsim, ka mums ir konta numurs "7992739871", kuram galā vajag pievienot kontrolciparu, izveidojot galīgo konta numuru pēc šablona 7992739871x.

Kontrolcipars (x) atbilst dalīšanas ar 10 atlikumam no skaitļu summas, reizinātas ar 9. Tātad, pēc piemēra, 67 × 9 mod 10 = 3, iegūstam galīgo konta numuru "79927398713". Alternatīva metode ir paņemt summas skaitļa (67) labējo ciparu (7) un atņemt to no 10: 10 - 7 = 3.

Implementācijas 
 C implementācija
 PHP implementācija
 JavaScript implementācija

Algoritmi
Meklētāji

"Meklētāji" () ir 1956. gada amerikāņu vesterns, kura režisors ir Džons Fords. Filmas sižets veidots pēc Alana Le Meja 1954. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

Filma ir par Amerikas pilsoņu kara veterānu, kas kopā ar adoptēto brāļadēlu dodas meklēt nolaupīto meiteni. Tajā galvenās lomas attēlo Džons Veins, Džefrijs Hanters, Vera Mailsa, Vords Bonds un Natālija Vuda.

Lai gan filma netika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nevienā nominācijā, tā guva labus komerciālos panākumus. Kopš iznākšanas 1956. gada martā "Meklētāji" tiek uzskatīti par meistardarbu un par vienu no visu laiku labākajām un ietekmīgākajām filmām. Amerikas Kinoinstitūts 2007. gadā to ierindoja 12. vietā visu laiku izcilāko filmu sarakstā, nākamajā gadā AFi to atzina par visu laiku izcilāko vesternu. Par izcilāko vesternu to ir atzinis arī laikraksts Entertainment Weekly. 2012. gada britu Sight & Sound veiktajā kritiķu, akadēmiķu, izplatītāju aptaujā šī tika atzīta par 7. izcilāko filmu.

Atsauces

Ārējās saites 

1956. gada filmas
ASV vesterni
Džona Forda filmas
Bojkovice

Bojkovice () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Uherske Hradištes apriņķī Bīle Karpatu kalnos Slovācko etnogrāfiskajā reģionā.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz iespējams minēta 1086. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Tūrisms
Pie pilsētas atrodas neogotiskā Novi Svetlovas pils.

Čehijas pilsētas
Zlīnas apgabala pilsētas
Kas nogalina lakstīgalu... (filma)

"Kas nogalina lakstīgalu..." () ir 1962. gada amerikāņu drāma, kuras režisors ir Roberts Maligans. Filmas sižets veidots pēc Hārperas Lī Pulicera balvu iegušā tāda paša nosaukuma romāna.

Filma ir par Lielās depresijas laika juristu Atikusu Finču, kas tiesā aizstāv melnādaino, kurš tiek apsūdzēts par izvarošanu. Tajā galvenās lomas attēlo Gregorijs Peks, Mērija Bedhema, Filips Elfords, Džons Menja, Pols Fikss, Broks Pīterss un Frenks Overtons.

"Kas nogalina lakstīgalu..." guva pozitīvas kritiķu atsauksmes, tāpat filmai bija ievērojami komerciālie panākumi (ieņēmumi desmit reizes pārsniedza budžetu). Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai astoņās nominācijās, tai skaitā kā labākā filma; apbalvojums tika iegūts trijās nominācijās, tai skaitā Peks tika atzīts par labāko aktieri. Amerikas Kinoinstitūts šo nosauca par ASV visu laiku 25. labāko filmu un visu laiku labāko tiesas procesa drāmu, Atikuss Finčs tika atzīts par visu laiku labāko labo tēlu. 1995. gadā "Kas nogalina lakstīgalu..." tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

Atsauces

Ārējās saites 

1962. gada filmas
ASV filmas
Hluka

Hluka () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Uherske Hradištes apriņķī.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz iespējams minēta 1294. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Ekonomika
Pilsētā atrodas mazās aviācijas uzņēmums "Direct Fly sro".

Ārējās saites
Direct Fly sro  

Čehijas pilsētas
Zlīnas apgabala pilsētas
Volfsburgas "Grizzlys"

Volfsburgas "Grizzlys" (līdz 2015. gadam pazīstama kā Volfsburgas "Grizzly Adams") ir profesionāla hokeja komanda, kas atrodas Volfsburgā, Vācijā, un spēlē Vācijas hokeja līgā. Tā izveidota 1975. gadā.

Ilgāku laiku komanda spēlēja Vācijas 2. Bundeslīgā, taču 2004. gadā izcīnīja vietu DEL. Pēc gada komanda atgriezās 2.  Bundeslīgā, jo "Grizzly Adams" halle neatbilda līgas prasībām. 2006. gadā tika atvērta Eisarena Wolfsburg, līdz ar ko komanda varēja atgriezties DEL. 2010.—11. gada sezonā komanda uzvarējā līgas regulārajā čempionātā, taču finālsērijā piekāpās Berlīnes "Eisbaren" hokejistiem.

No 2008. līdz 2010. gadam divas sezonas komandas sastāvā aizvadīja latviešu aizsargs Arvīds Reķis.

Ārējās saites 
 Komandas oficiālā mājaslapa
 Eliteprospects.com komandas lapa

Vācijas hokeja klubi
Vācijas hokeja līgas klubi
Larss Ellers

Larss Ellers (dzimis 1989. gada 12. jūlijā) ir dāņu hokejists, centra uzbrucējs, Dānijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2021) Ellers spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vašingtonas "Capitals" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Spēlēt sācis dzimtajā Rodovrē, 2005. gadā hokejists pievienojās zviedru kluba Frölunda HC sistēmai. Tās sastāvā 2007.—08. gada sezonā Ellers debitēja Zviedrijas Elitsērijā, uzsākot profesionālo karjeru. Frölunda HC rindās Ellers aizvadīja arī 2008.—09. gada sezonu, pēc kuras pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2009.—10. gada sezonu uzbrucējs uzsāka Amerikas hokeja līgas vienībā Peorijas "Rivermen". Sezonas gaitā gan viņš tika izsaukts uz Sentluisas "Blues", aizvadot septiņas spēles NHL. 2010. gada vasarā Ellers tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens", kuras sastāvā uzbrucējs uzreiz arī nostiprinājās.

2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā Ellers spēlēja SM līgas vienībā Jiveskiles JYP, taču tad atgriezās "Canadiens". Ellers aizvadīja rezultatīvu saīsināto NHL sezonu, 46 spēlēs atzīmējoties ar 30 rezultativitātes punktiem. 2014. gada vasarā hokejists ar "Canadiens" pagarināja līgumu uz nākamajiem četriem gadiem, taču 2016. gada vasarā tika aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals". 2018. gadā kopā ar "Capitals" izcīnīja Stenlija kausu, bija finālsērijas izšķirošo vārtu autors.

Dānijas hokeja izlases rindās Ellers spēlējis 2008., 2010. un 2012. gada Pasaules čempionātos.

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Dānijas hokejisti
Sentluisas "Blues" spēlētāji
Monreālas "Canadiens" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Stenlija kausa ieguvēji
Tailers Džonsons

Tailers Džonsons (; dzimis 1990. gada 29. jūlijā) ir amerikāņu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2020) Džonsons spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Tampabejas "Lightning" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
No 2007. līdz pat 2011. gadam Džonsons spēlēja Rietumu hokeja līgas kluba Spoukenas "Chiefs" sastāvā. 2008. gadā kopā ar komandu izcīnīja Memoriālo kausu. 2011. gada martā uzbrucējs noslēdza trīs gadu līgumu ar Tampabejas "Lightning". 2011.—12. gada sezonu Džonsons aizvadīja Amerikas hokeja līgas vienībā Norfolkas "Admirals", tās rindās izcīnot Kaldera kausu.

2012.—13. gada sezonas gaitā Džonsons aizvadīja 14 spēles Tampabejas "Lightning" sastāvā, taču lielāko sezonas daļu pavadīja AHL klubā Sirakjūsas "Crunch". "Crunch" sastāvā Džonsons kļuva par AHL labāko vārtu guvēju un izcīnīja arī līgas vērtīgākā spēlētāja balvu.

2013.—14. gada sezonā Džonsons nostiprinājās "Lightning" sastāvā, izcīnot vietu komandas pirmajā maiņā. Džonsons sezonu noslēdza ar 50 rezultativitātes punktiem un tika nominēts Kaldera balvai, taču to saņēma Neitans Makinnons. 2014.—15. gada sezonu noslēdza ar 72 punktiem, kopā ar Stīvenu Stemkosu dalot komandas rezultatīvākā spēlētāja godu. 2020. gadā kopā ar "Lightning" izcīnīja Stenlija kausu.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Tampabejas "Lightning" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Vašingtonas štatā dzimušie
Kunovice

Kunovice () ir pilsēta Čehijā, Zlīnas apgabala Uherske Hradištes apriņķī, Slovācko reģionā.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz iespējams minēta 1196. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. No 1954. līdz 1960. gadam un no 1972. līdz 1990. gadam ietilpa netālu esošās Uherske Hradištes sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Ekonomika
Kunovice ir aviorūpniecības centrs. Pie pilsētas atrodas aerodroms, kurā bāzējas vairāki aviobūves uzņēmumi, to skaitā "Let Kunovice" - lidmašīnas "Let L-410 Turbolet" ražotājs. No citām aviobūves kompānijām var minēt "Czech Sport Aircraft" un "Evektor-Aerotechnik".

Ārējās saites
Let Kunovice  , 
Czech Sport Aircraft  
Evektor-Aerotechnik

Čehijas pilsētas
Zlīnas apgabala pilsētas
Dziļezers (Limbažu pagasts)

Dziļezers (arī Domeru ezers) ir pēc sava statusa privātsezers Limbažu novada Limbažu pagastā. Izvietojies subglaciālajā vagā Jumpravmuižas ezeru grupā, kopā ar rietumos esošo Riebezeru iekļauts dabas liegumā «Dziļezers un Riebezers». Krasti zemi, vietām stāvi, dibens — akmeņains, oļains, vietām — smilšains. Maksimālais dziļums — 32,1 m — viens no Latvijas dziļākajiem ezeriem. Ezerā ietek viens strauts, iztek Mazupīte uz Riebezeru. Mīt  līdaka, plaudis, rauda, asaris, ālants, zutis, līnis, rudulis, plicis, karūsa, vīķe, ausleja, spidiļķis, ķīsis, akmeņgrauzis, grundulis, vēdzele, platgalve. Dziļezerā tiek organizēta licencēta makšķerēšana, ir pieejama laivu noma, atpūtas vietu noma un kājām iespējams apmeklēt arī Dziļezera - Riebezera dabas taku.

Atsauces 
 

Limbažu novada ezeri
Limbažu pagasts
Ģenerālis (filma)

"Ģenerālis" () ir 1926. gada amerikāņu mēmā komēdija, kuras režisori ir Basters Kītons (arī galvenās lomas attēlotājs) un Klaids Brukmans. Filmas pamatā ir Amerikas pilsoņu karā notikusī lielā pakaļdzīšanās lokomotīvei.

Filma ir par inženieri, kura atbildībā esošo lokomotīvi "Ģenerālis" Amerikas pilsoņu karā nozog pretinieku armija. Taja galvenās lomas attēlo Kītons un Meriona Meka.

Filma, kas iznāca neilgi pirms skaņu kino parādīšanās, sākotnēji neguva panākumus, tomēr mūsdienās tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām filmām. Amerikas Kinoinstitūts to ierindoja 18. vietā visu laiku labāko amerikāņu filmu sarakstā. Aina, kurā vilciens nogāžas no sliedēm, saskaņā ar mūsdienu avotiem izmaksājusi 42 tūkstošus ASV dolāru, tādējādi tā ir dārgākā viena aina mēmā kino ēras laikā.

Atsauces

Ārējās saites 
 

1926. gada filmas
ASV filmas
Mēmā kino filmas
Severins Freinds

Severins Freinds (; dzimis  Frejungā) ir Vācijas tramplīnlēcējs.

Kontinentālajā kausā debitējis 2004. gada decembrī, bet Pasaules kausā debitējis 2007. gada decembrī Engelbergā.  Saporo izcīnija savu pirmo uzvaru Pasaules kausā. 2014. gada Olimpiskajās spēlēs uzvarēja Vācijas komandas sastāvā komandu sacensībās, bet individuāli uz lielā tramplīna izcīnīja 4. vietu, bet uz normālā tramplīna — 31. vietu, bet tajā pašā gadā kļuva par pasaules čempionu lidošanā ar slēpēm. 2015. gada Pasaules čempionātā uzvarēja sacensībās uz lielā tramplīna un jaukto komandu sacensībās, bet sacensībās uz normālā tramplīna izcīnija sudrabu, zaudējot tikai Rune Veltam.

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Vācijas tramplīnlēcēji
Tramplīnlēcēji 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Bavārijā dzimušie
Olimpiskie zelta medaļnieki tramplīnlēkšanā
Asīrieši

Asīrieši () ir tauta Tuvajos Austrumos, kuru izcelsme saistīta ar Asīriju, mūsdienu Irākas teritorijā. Senajos laikos asīrieši dzīvoja teritorijā no Nīlas upes līdz Mezopotāmijai. Kopš islāma ekspansijas, bet īpaši kopš 20. gadsimta sākuma, asīrieši ir piedzīvojuši vajāšanas un diskrimināciju, tāpēc mūsdienās lielākā daļa tautas dzīvo emigrācijā dažādās pasaules valstīs. Asīrieši pieder Austrumu kristīgajai baznīcai.

Seno asīriešu karadarbība 
Valdnieka Salmanasara I (1273—1244 p. m. ē.) valdīšanas laikā asīrieši iekaroja Babiloniju un daudzas citas valstis, un beidzot apvienoja visu reģionu vienā impērijā. Asīriešiem bija milzīga armija, apgādāta ar bruņu aizsargātiem zirgiem, ātriem divriču kaujas ratiem un lielām mūru dragājamām ierīcēm. Asīrijas valsts attīstījās vairāku kareivīgu valdnieku — Ašurbanipala II, Sinaheriba un citu vadībā. Lielā bagātība un labie tirdzniecības sakari ļāva asīriešiem atjaunot tādas pilsētas kā Nimruda un Nīnive, ko izveidoja par galvaspilsētu, kā arī uzcelt pilsētu Horsabadu.

Āzijas tautas
Dārbi muzejs un mākslas galerija

Dārbi muzejs un mākslas galerija () ir Lielbritānijas muzejs un mākslas galerija, kas atrodas Lielbritānijas pilsētā Dārbi. Muzejā ir izvietotas senatnes liecības no Dārbi un tuvējās apkārtnes, kā arī ģeoloģijas un militārisma eksponāti. Muzejā atrodas arī Royal Crown Derby porcelāna rūpnīcas ražotā kolekcija.

Muzejs ir dibināts 1879. gadā, bet mākslas galerija tika atvērta 1882. gadā.

Mākslas muzeji un galerijas Apvienotajā Karalistē
Takocubo kardiomiopātija

Takocubo kardiomiopātija jeb Takocubo sindroms (TTS) ir unikāls neišēmisks sindroms, kurai raksturīga pēkšņa īslaicīga sirds muskulatūras daļas vājināšanās. Tā kā šis vājums var rasties pēc emocionāliem pārdzīvojumiem, piemēram, tuvinieka nāves, izšķiršanās vai ilgstoša stresa, tad šo saslimšanu mēdz saukt arī par salauztās sirds sindromu. Takocubo kardiomiopātija saukta arī par apikālo balona sindromu, stresa inducēto kardiomiopātiju vai reversiblo kreisā kambara anerģiju.

Simptomi 
Kardiomiopātijai ir raksturīgas tipiskas koronārās sūdzības — elpas trūkums un sāpes krūtīs. Elektrokardiogrammā redzami ST segmenta pacēlumi, T viļņa inversija, vai QT intervāla pagarināšanās. Paaugstināti arī miokarda bojājuma marķieri asinīs. Lielākajai daļai pacientu ir paaugstināta arī noradrenalīna koncentrācija. Nereti sindroms tiek sajaukts ar akūtu miokarda infarktu. Diagnoze tiek uzstādīta, balstoties uz patoloģiskajām sirds sienas kustībām, t. i., kreisā kambara pamats saraujas normāli, bet pārējā kreisā kambara daļa ir nekustīga vai mazkustīga. Arī koronārā angiogrāfija parasti neapstiprina obstruktīvus vainagartēriju bojājumus.

Prognoze 
Neskaitot to, ka sākumā ir strauja stāvokļa pasliktināšanās, kopējā prognoze ir laba, recidīvu skaits ir neliels un mirstība ir zema. Pacientiem stāvoklis uzlabojas pāris dienu laikā un normalizējas dažu mēnešu laikā.

Vēsture 

Sindroms pirmo reizi aprakstīts Japānā, un tā nosaukums cēlies no zivju groza ar apaļu dibenu un šauru kaklu, ko lietoja astoņkāju zvejā ( — ‘astoņkājis’, tsubo — ‘grozs’).

Atsauces

Ārējās saites 

Sirds un asinsvadu slimības
Pamira-Alaja sistēma

Pamira-Alaja sistēma (; ; ) ir kalnzeme Centrālāzijā. Aizņem visu Tadžikistānas teritoriju, iestiepjoties Kirgizstānā ziemeļos, Uzbekistānā un Turkmenistānā rietumos, Afganistānā dienvidos un Ķīnā austrumos. Veidojas no trijām galvenajām daļām: Hisora Alaja ziemeļrietumos, Pamira dienvidaustrumos un Tadžikijas depresijas starp tām. Sistēmas lielākā pēc platības un augstākā daļa ir Pamirs ar tā augstāko virsotni Konguru.

Atsauces

Ārējās saites 

Kalnu sistēmas
Tadžikistānas kalnu grēdas
Afganistānas ģeogrāfija
Kirgizstānas ģeogrāfija
Ķīnas ģeogrāfija
Uzbekistānas ģeogrāfija
Turkmenistānas ģeogrāfija
Kalnu Badahšāna
Tadžikistānas republikas pakļautības rajoni
Galotņošana

Galotņošana ir visas koka galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai stumbru galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir stabošana vai kronēšana. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.

Mērķis 
Simtiem lielu koku tiek galotņoti katru gadu dažādu iemeslu dēļ. Tie ietver drošību, estētiku, noēnojuma samazināšanu, kā arī, lai stimulētu jaunu dzinumu parādīšanos. Veicot aptaujas, ir pierādījies, ka vidusmēra cilvēka zināšanas par koku kopšanu ir ierobežotas. Daudziem cilvēkiem ir priekšstats, ka nogalotņots koks būs drošāks, vai būs daudz mazāka iespēja, ka varētu radīt apdraudējumus. Koks, kas ir izaudzis bez lieliem sakņu bojājumiem, faktiski ir stabilāks, nekā tikko iestādīts koks. Ir daudz svarīgākas lietas, kam pievērst uzmanību, piemēram, ieaugusi miza vai sala plaisas, nosakot relatīvo koka vai zara drošību.

Vēl viens izplatīts priekšstats, ka, nogalotņojot koku, tam uzlabosies augšana, palielinoties apgaismojumam. Daļai koku sugu lielai vainaga (lapu virsmas) samazināšanai var būt negatīva ietekme. Kad koks nogalotņots, jaunizveidotā miza un miza, kas ir atradusies ilgstošā noēnojumā, ir ļoti plāna un uzņēmīga pret saules apdegumu. Ilgstoša atrašanās tiešā saules staru ietekmē var nopietni bojāt mizu, tādējādi radot pievilcīgu mājvietu bojājumus izraisošiem organismiem. Pierādījumi par esošo bojājumu var būt sēnīšu augļķermeņi uz koku mizas. Lapu zaudējums samazina koka spēju fotosintezēt un ražot barības vielas. Ja liels koks nespēj saražot pietiekami daudz cukuru, lai pabarotu saknes, tas lēnām mirst no bada.

Daži cilvēki galotņo kokus, lai stimulētu jauno dzinumu augšanu. Kad koks tiek galotņots, uz stumbra pie grieztajām brūcēm parādās daudz adventīvo dzinumu, sauktu arī par stresa vai ūdenszariem. Tā ir koka atbilde uz pēkšņo lapu zaudējumu. Kaut arī koks ir spējīgs nodrošināt barības vielas no stresa zariem, ar tiem ir saistītas daudzas citas problēmas. Pirmkārt, šis adventīvais dzinums ir sulīgs un uzņēmīgs pret kukaiņu uzbrukumiem, piemēram, laputīm, kāpuriem un patogēniem. Otrkārt, zari, kas izveidojas no stresa zariem, reti spēj izveidot pilnīgu kallusu. Tas nozīmē, ka jebkurš patogēns, kas uzbrūk stresa zaram, var iekļūt kokā tieši caur atvērto brūci. Ja koks sāk trupēt, tas rada vāju zara piestiprināšanās punktu starp pieaugošajiem stresa zariem un galveno koka stumbru, un finālā  ir iespējama zara nolūšana. Ja koks nevar nobloķēt trupes sēnīšu attīstību, tās var sasniegt stumbru un galu galā nogalināt koku.

Estētika ir vēl viens iemesls, kāpēc cilvēki aicina koku kopējus galotņot savus kokus. Koks varbūt aizsedz ainavu, noēno dārzu, traucē saņemt tiešos saules starus. Tomēr koka galotņošanas rezultāts ir nestabils un nepievilcīgs koks. Tā rezultātā koks nekad pilnībā neatgriežas sākotnējā dabiskajā veidolā.

Atsauces 

Ainavu arhitektūra