joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ford-Vairogs

Ford-Vairogs bija automobiļu fabrika Rīgā, kas no 1937. gada septembra līdz 1940. gadam ražoja automobiļus pēc Ford licences. Neskaitot armijas pasūtījumus, kopumā tika saražoti 200 autobusi, 1000 smagie automobiļi un 322 vieglie automobiļi.

Vēsture 
Vairoga pirmsākumi meklējami jau 19. gadsimtā — 1895. gadā Austrijas pavalstnieks Oskars Freivirts saņēma Krievijas imperatora atļauju Rīgā dibināt vagonu un mehānisko rūpnīcu — akciju sabiedrību Fēnikss. Tā darbojās līdz pat 1930. gadiem, kad ierobežotā pasūtījumu skaita un nepilnīgi izmantoto rūpnīcas jaudu dēļ uzņēmuma finansiālais stāvoklis pasliktinājās.

Lai glābtu situāciju, Latvijas Kredītbanka, pamatojoties uz valdības lēmumu, 1936. gada. 15. oktobrī nopirka visas 4000 a/s Fenikss akcijas un likvidētā uzņēmuma apsaimniekošanai tā paša gada 23. decembrī nodibināja jaunu rūpniecības akciju sabiedrību "Vairogs". Tās pamatkapitāls bija 8,5 miljoni latu, 99 procenti akciju piederēja valstij, kuras lielākie akcionāri bija Finanšu ministrija, Kara ministrija, Satiksmes ministrija, LR Kredītbanka, rūpnīca VEF un Liepājas kara ostas darbnīca.

1930. gadu vidū, attīstoties valsts ekonomikai, Latvijā strauji auga pieprasījums pēc moderniem kravas auto. No ārzemēm ievesto skaits bija nepietiekams, tāpēc 1937. gadā Vairogs izveidoja auto nodaļu un par tās vadītāju iecēla talantīgo inženieri, Krišjāņa Barona mazdēlu Paulu Baronu. Apsverot visas izmaksas un ražošanas tehnoloģijas, tika izlemts nopirkt kādas pazīstamas ārzemju autofirmas licences tiesības un tehnoloģiju. Kā piemērotāko Latvijas apstākļiem izvēlējās Ford marku.

1937. gada martā Vairogs noslēdza vienošanos ar Ford Motor Company nodaļu Kopenhāgenā par Forda auto montāžas koncesijas piešķiršanu. Līgums paredzēja kravas un vieglo automobiļu ražošanu Rīgā.

Pirmos rūpnīca izgatavoja kravas auto, 1937. gada septembrī rūpnīcu atstāja pirmie Ford-Vairogs V8 ar 3 tonnu vestspēju. Savukārt 1938. gada vasarā izgatavoja pirmos vieglos automobiļus Ford-Vairogs Junior de Luxe, bet nedaudz vēlāk uzsāka arī piecvietīgo Ford-Vairogs V8 montāžu. Vairoga automobiļi Latvijā ātri kļuva populāri vienkāršā Forda dzinēja un pieņemamās cenas dēļ. Vietējā tirgū tie bija krietni lētāki par citu firmu importētajiem analogiem automobiļiem.

Vairogs bija lielākais auto būves uzņēmums Baltijā.

Modeļi 
 Ford-Vairogs Junior - 1937. gada britu Ford 10 Perfect kopija; bija arī militārā versija
 Ford-Vairogs V8 Standart - 1939. gada amerikāņu Ford-V8 922A kopija
 Ford-Vairogs V8 De Luxe - 1938. gada amerikāņu Ford-V8 81A kopija
 Ford-Vairogs Taunus - 1939. gada vācu Ford Taunus kopija
 Ford-Vairogs V8 91 - 1938. un 1939. gada amerikāņu Ford pikapa kopija

Mūsdienas 
Līdz mūsdienām labā stāvoklī saglabājušies pieci Ford Vairogs (četras vieglās automašīnas un viens kravas auto, kas pielāgots ugunsdzēsēju vajadzībām), no kuriem divi šobrīd ir apskatāmi Rīgas Motormuzejā.

Ārējās saites 
 Ford-Vairogs automobiļu attēli un tehniskās specifikācijas 

Latvijas autoražotāji
Segeda

Segeda () ir pilsēta Ungārijas dienvidos Tisas upes krastos, netālu no Rumānijas un Serbijas robežas. Čongrādas meģes centrs. Ar vairāk nekā 150 000 iedzīvotāju Segeda ir trešā lielākā Ungārijas pilsēta.

Ekonomikā pazīstama kā pārtikas rūpniecības centrs. Izceļas ar savu papriku un salami. Apkaimē naftas ieguve.

Pilsētā atrodas Segedas Universitāte. Katru vasaru šeit notiek teātra festivāls.

Vēsture 
Segedas apkaimē, iespējams, bija huņņu kagana Atilas rezidence. Pilsēta pirmoreiz pieminēta 1183. gadā Ungārijas karaļa Bēlas III dokumentos. Mongoļu iebrukuma laikā pilsēta tika nopostīta, tomēr ātri atplauka.

16. gadsimtā, karaļa Lajoša I laikā, Segeda kļuva par ievērojamāko Dienvidungārijas pilsētu. 1498. gadā tai tika piešķirts impērijas brīvpilsētas statuss. 1526. gada 28. septembrī pilsētu izpostīja osmaņi, bet 1543. gadā viņi to ieņēma un Segeda kļuva par turku pilsētu. 1686. gadā pilsētu atguva Hābsburgu impērijas karaspēks, un 1715. gadā tā atguva impērijas brīvpilsētas statusu.

1848. gada revolūcijas laikā Segeda bija ievērojams ungāru revolucionāru centrs. 1849. gada jūlijā tā bija pēdējā revolucionārās valdības rezidence.

1879. gadā Segeda stipri cieta plūdos — neskarti palika tikai 5% apbūves.

Pēc Pirmā pasaules kara Segeda kļuva par pierobežas pilsētu, 1921. gadā uz šejieni pārcēlās universitāte no Klužas-Napokas (mūsdienās Segedas Universitāte), bet 1923. gadā — bīskapa rezidence no Timišoaras.

1965. gadā Segedas apkārtnē sāka iegūt naftu.

Ievērojamas personības 
 Ģūla Bagi (Julio Baghy, 1891—1967) — aktieris, esperanto rakstnieks
 Bēla Balāčs (Balázs Béla, 1884—1949) — kinokritiķis
 Geza Maroci (Maróczy Géza, 1870—1951) — šahists

Atsauces

Ārējās saites 

 

Ungārijas pilsētas
Anahaimas "Ducks"

Anahaimas "Ducks" () ir profesionāls ASV hokeja klubs, kas ir bāzēts Anahaimā, Kalifornijas štatā, ASV. Klubs spēlē Nacionālās hokeja līgas Rietumu konferences Klusā okeāna divīzijā. Tas tika dibināts 1993. gadā kā Anahaimas "Mighty Ducks", bet 2006. gadā komanda tika pārpirkta un sāka spēlēt ar pašreizējo nosaukumu. Kopš dibināšanas brīža spēlē NHL. Šajā komandā 3 sezonas savulaik spēlējis arī latviešu aizsargs Sandis Ozoliņš.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Ducks" ir 1 reizi uzvarējis NHL, 2 reizes ir kļuvis par konferences uzvarētāju un 1 reizi — divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvada Honda Center hallē. Komandas kapteinis ir Raians Geclafs.

Sasniegumi 
 Stenlija kauss: 1
 2006-07
 Konferences čempioni: 2
 2002-03, 2006-07
 Divīzijas čempioni: 1
 2006-07

Spēlētāji

Šobrīdējais sastāvs 
Pēdējoreiz atjaunots 2022. gada 9. oktobrī.

Vārtsargi 
 36  Džons Gibsons
41  Entonijs Stolarcs

Aizsargi 
 2  Džons Mūrs
 3  Jons Klingberjs
 4  Kems Faulers
 5  Urho Vākanainens
 6  Džeimijs Draisdeils
 13  Simons Benuā
28  Neitans Boljē
29  Dmitrijs Kuļikovs
 76  Džošs Maura

Uzbrucēji 

 11  Trevors Zegrass
14  Adams Enrike (Kapteiņa palīgs)
 16  Raiens Stroms
 19  Trojs Terijs
20  Roko Grimaldi
21  Īsaks Lundestrēms
 33  Jakobs Silfverbergs (Kapteiņa palīgs)
 37  Meisons Maktevišs
38  Dereks Grānts
39  Sems Keriks
42  Glens Goudins
44  Makss Komtuā
77  Frenks Vatrano

Komandas kapteiņi 
 Trojs Lonijs 1993—1994
 Rendijs Ladukurs 1994—1996
 Pols Karija 1996—2003
 Tēmu Selenne 1997—1998 (kamēr Karija bija traumēts).
 Stīvs Račins 2003—2005
 Skots Nīdermaijers 2005—2007
 Kriss Prondžers 2007—2008
 Skots Nīdermaijers 2008—2010
 Raians Geclafs 2010—pašlaik

Visu sezonu rezultāti 
 S-spēles, U-uzvaras, Z-zaudējumi, N-neizšķirti, ZP-zaudējumi pagarinājumā, P-punkti, IsV-iesistie vārti, IlV-ielaistie vārti, SM-soda minūtes, RS-regulārās sezonas rezultāts 

1 Sezona nenotika 2004-05 NHL lokauta dēļ.

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā mājaslapa 
 Hockey-Reference profils

Atsauces
Upsāla

Upsāla () ir pilsēta Zviedrijas centrālajā daļā, Upsālas lēnes centrs. Pilsēta atrodas 70 kilometrus uz ziemeļiem no Stokholmas. Upsāla ir ceturtā lielākā Zviedrijas pilsēta.

Vēsturiski pazīstama kā viena no Zviedrijas valstiskuma veidošanās centriem. Aizvēsturiskos laikos pagānisma centrs. Kopš 1164. gada šeit atrodas Upsālas arhibīskapijas — Zviedrijas baznīcas primāta — rezidences vieta. Kopš 1477. gada pilsētā atrodas Upsālas Universitāte — vecākā universitāte Skandināvijā. Mūsdienās izglītības, biotehnoloģijas un IT centrs. MySQL AB galvenās mītnes vieta.

Vēsture 
Vecā Upsāla (Gamla Uppsala) atrodas dažus kilometrus uz ziemeļiem no mūsdienu pilsētas. Ādams no Brēmenes rakstīja, ka Vecajā Upsālā atradās Upsālas templis — Zviedrijas galvenā svētvieta. Arī pirmie droši zināmie Zviedrijas karaļi bija no Upsālas dinastijas.

Pēc kristietības ieviešanas Zviedrijā Upsālas templis kādu laiku vēl pastāvēja, tomēr 11. gadsimtā karalis Inge Vecākais to nopostīja. Lai uzvarētu pagānismu, Upsāla tika pārveidota par Zviedrijas baznīcas galveno centru — 1164. gadā tika radīta Upsālas arhibīskapija.

1477. gadā pāvests Siksts IV izdeva bullu, kurā atļāva dibināt Upsālas Universitāti.

1702. gadā pilsēta cieta ugunsgrēkā. 20. gadsimta 60. un 70. gados daudzas vēsturiskās celtnes tika pārbūvētas.

Cilvēki 
Upsālā vai tās apkārtnē ir dzimuši:
 Svante Arēniuss (Svante Arrhenius) (1859—1927) — ķīmiķis
 Ingmārs Bergmans (Ingmar Bergman) (1918—2007) — kinorežisors
 Hanss Blikss (Hans Blix) (1928) — politiķis
 Anderss Celsijs (Anders Celsius) (1701—1744) — astronoms
 E-Type (1965) — mūziķis
 Arvīds Karlsons (Arvid Carlsson) (1923) — fiziologs
 Alva Mirdāla (Alva Myrdal) (1902—1986) — politiķe

Zviedrijas pilsētas
Bijušās galvaspilsētas
Māras zeme (partija)

Māras zeme bija 1997. gadā dibināta partija ar priekšsēdētāju Irēnu Saprovsku un galveno ideoloģiju reliģisko nacionālismu. Partijas likvidācija tika aizsākta 2008. gadā un tā tika likvidēta 2012. gadā. 2001. un 2005. gadā vēlēšanās trīs partijas pārstāvji tika ievēlēti Salaspils domē. 9. Saeimas vēlēšanās izcēlās ar izlozēto 1. numuru, unikālo saraksta sastādīšanas metodi — visos apgabalos tika izvirzīta tikai viena kandidāte (I. Saprovska), kā arī ar atbalstu dievturībai.

Rezultāti vēlēšanās

Literatūra 
 Mednis I. Partiju laiki Latvijā (1988—2002). — R.: Drukātava, 2007.  — 435.—437. lpp.

Ārējās saites 
 Partijas mājaslapa

Latvijas bijušās politiskās partijas
Latviešu nacionālistiskās partijas
Faisalābāda

Faisalābāda (فیصل آباد,Faisalabad) ir pilsēta Pakistānas ziemeļu daļā. Liels tekstilrūpniecības centrs. Pilsētā atrodas viena no lielākajām universitātēm Āzijā - Faisalābādas Lauksaimniecības universitāte.

Vēsture 
Pilsētu 1880. gadā nodibināja britu Pendžabas ģenerālgubernators Čārlzs Džeimss Lajols (Charles James Lyall), tāpēc tās nosaukums britu varas laikā bija Lajolpūra (Lyallpur). 1902. gadā pilsētā bija mazāk kā 5000 iedzīvotāju.

Pakistānas neatkarības gados Faisalābāda strauji auga. 1977. gadā par godu Saūda Arābijas karalim Faisalam pilsēta ieguva pašreizējo nosaukumu. 2002. gada martā pilsētā notika specdienestu operācijas, kurās tika sagūstīti un vēlāk uz Guantanamo nometni pārvietoti vairāki augsta ranga Al-Qaida darbinieki.

Cilvēki 
Faisalabadā dzimuši:

 Nusrats Fatehs Ali Hans (Nusrat Fateh Ali Khan, 1948-1997) - mūziķis

Pakistānas pilsētas
Eļbasani

Eļbasani (Elbasani) ir pilsēta Albānijas centrālajā daļā, Škumbinas (Shkumbin) upes krastos. Albānijas trešā lielākā pilsēta, svarīgs rūpniecības centrs.

Vēsture 
Romiešu laikā Eļbasanas vietā bija Masioskampas (Masio Scampa) pilsēta. III un IV gadsimtā tā bija pazīstama ar nosaukumu Hiskampa (Hiskampis). Pilsēta gāja bojā ostgotu un bulgāru uzbrukumos.

Mūsdienu pilsētas attīstība sākās 1467. gadā, kad osmaņu sultāns Mehmeds II šeit uzbūvēja pili.

Pēc Jaunturku revolūcijas 1909. gadā, Eļbasanā sanāca albāņu pārstāvju kongress, kurš apstiprināja Monastiras kongresa lēmumu par albāņu rakstības pāreju no arābu uz latīņu alfabētu. Starp 1915. un 1919. gadu Eļbasanu okupēja serbu, vēlāk bulgāru, tad austriešu un visbeidzot itāliešu karaspēks.

Albānijas karaļa Zogu I laikā Eļbasanā attīstījās alkoholisko dzērienu un tabakas rūpniecība.

Komunistiskās Albānijas laikā pilsēta vēl vairāk industrializējās. Negatīvas ekoloģiskās sekas radīja milzīgs, ar Ķīnas palīdzību 20. gadsimta 60. un 70. gados uzceltais metalurģiskais kombināts.

Ārējās saites 

Albānijas pilsētas
Zviedrijas hokeja izlase

Zviedrijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Zviedriju starptautiskajās hokeja spēlēs. Zviedrijas hokeja izlase izcīnījusi 11 Pasaules čempionātu, trīs Eiropas čempionātu un divu olimpisko spēļu zelta medaļas. Zviedrijas hokeja izlase simbols ir trīs kroņi. 2006. gadā tā kļuva par pirmo hokeja izlasi, kas vienā gadā uzvarējusi gan olimpiskajās spēlēs, gan Pasaules čempionātā.

2021. gadā tā atrodas 4. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā un spēlē 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles 
Līdz 1968. gadam olimpisko spēļu turnīra rezultāts tika ieskaitīts arī pasaules čempionāta ieskaitē.

Pasaules čempionāts 

 1930 — Nepiedalījās
 1931 — 6. vieta
 1933 — Nepiedalījās
 1934 — Nepiedalījās
 1935 — 5. vieta
 1937 — 10. vieta
 1938 — 5. vieta
 1939 — Nepiedalījās
 1947 — 
 1949 — 4. vieta
 1950 — 5. vieta
 1951 — 
 1953 — 
 1954 — 
 1955 — 5. vieta
 1957 — 
 1958 — 
 1959 — 5. vieta
 1961 — 4. vieta
 1962 — 
 1963 — 
 1965 — 
 1966 — 4. vieta
 1967 — 
 1969 — 
 1970 — 
 1971 — 
 1972 — 
 1973 — 
 1974 — 
 1975 — 
 1976 — 
 1977 — 
 1978 — 4. vieta
 1979 — 
 1981 — 
 1982 — 4. vieta
 1983 — 4. vieta
 1985 — 6. vieta
 1986 — 
 1987 — 
 1989 — 4. vieta
 1990 — 
 1991 — 
 1992 — 
 1993 — 
 1994 — 
 1995 — 
 1996 — 6. vieta
 1997 — 
 1998 — 
 1999 — 
 2000 — 7. vieta
 2001 — 
 2002 — 
 2003 — 
 2004 — 
 2005 — 4. vieta
 2006 — 
 2007 — 4. vieta
 2008 — 4. vieta
 2009 — 
 2010 — 
 2011 — 
 2012 — 6. vieta
 2013 — 
 2014 — 
 2015 — 5. vieta
 2016 — 6. vieta
 2017 — 
 2018 — 
 2019 — 5. vieta
 2021 — 9. vieta
 2022 — 6. vieta

Kanādas kauss 
 1976 — 4. vieta
 1981 — 5. vieta
 1984 — 
 1987 — 
 1991 — 4. vieta

Pasaules kausa izcīņa 
 1996 — Pusfinālisti
 2004 — Ceturtdaļfinālisti
 2016 — Pusfinālisti

Izlases sastāvs 2019. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Rikards Grēnborjs

Atsauces 

Hokejs Zviedrijā
Eiropas hokeja izlases
Čehijas hokeja izlase

Čehijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Čehiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Čehija sešas reizes ir uzvarējusi Pasaules čempionātā, kā arī 1998. gada olimpiskajās spēlēs, kad neaizmirstamu sniegumu demonstrēja Dominiks Hašeks un Jaromīrs Jāgrs. Līdz 2021. gadam čehi nav ieguvuši medaļas IIHF turnīros, kas ir viņu garākais medaļu sausums vēsturē. Čehijas hokeja izlase ir vienīgā, kuru Latvija Pasaules čempionātos nekad nav uzveikusi.

2021. gadā tā atrodas 5. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā 
un spēlē 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts 

 1993 — 
 1994 — 7. vieta
 1995 — 4. vieta
 1996 — 
 1997 — 
 1998 — 
 1999 — 
 2000 — 
 2001 — 
 2002 — 5. vieta
 2003 — 4. vieta
 2004 — 5. vieta
 2005 — 
 2006 — 
 2007 — 7. vieta
 2008 — 5. vieta
 2009 — 6. vieta
 2010 — 
 2011 — 
 2012 — 
 2013 — 7. vieta
 2014 — 4. vieta
 2015 — 4. vieta
 2016 — 5. vieta
 2017 — 7. vieta
 2018 — 7. vieta
 2019 — 4. vieta
 2021 — 7. vieta
 2022 —

Izlases sastāvs 2019. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Milošs Ržīha

Skatīt arī 
 Čehoslovākijas hokeja izlase

Atsauces 

Hokejs Čehijā
Eiropas hokeja izlases
Arturs Klārks

Sers Arturs Čārlzs Klārks (Sir Arthur Charles Clarke, dzimis  Mainhedā (Minehead), Somersetā, miris  Kolombo, Šrilankā) bija angļu rakstnieks, viens no pazīstamākajiem zinātniskās fantastikas autoriem. Viņa zināmākais darbs ir romāns 2001: Kosmosa odiseja, kas rakstīts laikā, kad Klārks sadarbībā ar režisoru Stenliju Kubriku pēc vairāku Klārka īso stāstu motīviem veidoja šāda paša nosaukuma filmu. Par saviem darbiem Klārks saņēmis prestižākās zinātniskās fantastikas balvas — Nebulas un Hugo balvas.

Vienīgais latviešu valodā atsevišķi izdotais Klārka darbs ir romāns "Delfīnu sala" (Dolphin Island, 1963) ("Zinātne", Rīga, 1969). Krājumā "Ekspedīcija uz Zemi" ("Zinātne", Rīga, 1968) publicēts autora tāda paša nosaukuma stāsts (Expedition to Earth, 1949), kā arī krājumā "Dēmonu dzīres" ("Zinātne", Rīga, 1971) — stāsts "Jupiters pieci" (Jupiter Five, 1953). 1967. gadā žurnālā "Liesma" publicēti fragmenti no Klārka grāmatas "Nākotnes iezīmes".

Atsauces 

Somersetā dzimušie
Angļu valodā rakstošie
Anglijas zinātniskās fantastikas rakstnieki
Hugo balvas ieguvēji
Insbruka

Insbruka () ir pilsēta Austrijas rietumos pie Innas upes 30 kilometrus uz ziemeļiem no Brennera pārejas. Tiroles federālās zemes galvaspilsēta. Pilsētas vārds ir cēlies vācu vārda Brücke, kas nozīmē "tilts pār Inn".

Vēsture 
Pirmoreiz rakstos Insbruka (Insprucke) minēta 1187. gadā. Tās attīstību veicināja atrašanās netālu no Brennera pārejas — viena no svarīgākajām Alpu pārejām ziemeļu — dienvidu virzienā.

1429. gadā Insbruka kļuva par Tiroles galvaspilsētu, bet XV gadsimta beigās tā bija Svētās Romas impērijas imperatora Maksimiliāna I rezidence.

Napoleona karu laikā Tiroli piešķīra Bavārijai. Tirolieši Andreasa Hofera vadībā sacēlās un trīs reizes ieņēma Insbruku. Vīnes kongresa rezultātā Tirole atkal iekļāvās Austrijas sastāvā.

2.pasaules kara laikā Insbruka piedzīvoja 21 Sabiedroto aviouzlidojumu, kuri nodarīja ievērojamus postījumus.

Sports 
Insbruka ir starptautiski pazīstams ziemas sporta centrs. . gadā un . gadā pilsētā norisinājās ziemas olimpiskās spēles, bet 1984. gadā un 1988. gadā pilsētā notika Ziemas paraolimpiskās spēles. 2012. gadā pilsētā pirmo reizi notika Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles.

2018. gadā Insbrukā notika Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā.

Cilvēki 

Insbrukā dzimuši:

 Hermanis Būls (Hermann Buhl) (1924—1957) — alpīnists
 Frīdrihs III (Friedrich III.) (1415—1493) — Svētās Romas impērijas imperators
 Armīns Koglers (Armin Kogler) (1959) — tramplīnlēcējs
 Kristiāns Švarcs-Šilings (Christian Schwarz-Schilling) (1930) — politiķis
 Georgs Točnigs (Georg Totschnig) (1971) — riteņbraucējs

Ārējās saites 

Insbruka
Tirole
Somijas hokeja izlase

Somijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Somiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Somijas hokeja izlase ir četras reizes izcīnījusi Pasaules čempionāta zelta medaļas (1995, 2011, 2019, 2022). 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izlases hokejisti pirmo reizi kļuva par olimpiskajiem čempioniem. Kopumā olimpiskajās spēlēs komanda medaļas ir ieguvusi septiņas reizes.

2022. gadā tā atrodas 1. vietā Starptautiskās Hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā.

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāti 

 1939 — 13. vieta
 1947 — Nepiedalījās
 1949 — 7. vieta
 1950 — Nepiedalījās
 1951 — 7. vieta
 1953 — Nepiedalījās
 1954 — 6. vieta
 1955 — 9. vieta
 1957 — 4. vieta
 1958 — 6. vieta
 1959 — 6. vieta
 1961 — 7. vieta
 1962 — 4. vieta
 1963 — 5. vieta
 1965 — 7. vieta
 1966 — 7. vieta
 1967 — 6. vieta
 1969 — 5. vieta
 1970 — 4. vieta
 1971 — 4. vieta
 1972 — 4. vieta
 1973 — 4. vieta
 1974 — 4. vieta
 1975 — 4. vieta
 1976 — 5. vieta
 1977 — 5. vieta
 1978 — 7. vieta
 1979 — 5. vieta
 1981 — 6. vieta
 1982 — 5. vieta
 1983 — 7. vieta
 1985 — 5. vieta
 1986 — 4. vieta
 1987 — 5. vieta
 1989 — 5. vieta
 1990 — 6. vieta
 1991 — 5. vieta
 1992 — 
 1993 — 7. vieta
 1994 — 
 1995 — 
 1996 — 5. vieta
 1997 — 5. vieta
 1998 — 
 1999 — 
 2000 — 
 2001 — 
 2002 — 4. vieta
 2003 — 5. vieta
 2004 — 6. vieta
 2005 — 7. vieta
 2006 — 
 2007 — 
 2008 — 
 2009 — 5. vieta
 2010 — 6. vieta
 2011 — 
 2012 — 4. vieta
 2013 — 4. vieta
 2014 — 
 2015 — 6. vieta
 2016 — 
 2017 — 4. vieta
 2018 — 5. vieta
 2019 — 
 2021 — 
 2022 —

Izlases sastāvs 2022. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Juka Jalonens

Izlases treneri 

  Erki Sārinens 1939—1941
  Risto Lindross 1945—1946
  Henrijs Kvists 1946—1949
  Risto Lindross 1950—1954
  Ārne Honkavāra 1954—1959
  Džo Virkunens 1959—1960
  Dereks Holmss 1960—1961
  Džo Virkunens 1961—1966
  Gustavs Bubnīks 1966—1969
  Sepo Lītsola 1969—1972
  Lens Lands 1972—1973
  Kalevi Numminens 1973—1974
  Sepo Lītsola 1974—1976
  Lase Heikile 1976—1977

  Kalevi Numminens 1977—1982
  Alpo Suhonens 1982—1986
  Rauno Korpi 1986—1987
  Penti Matikainens 1987—1993
  Kurts Lindstrēms 1993—1997
  Hannu Aravirta 1997—2003
  Raimo Summanens 2003—2004
  Erka Vesterlunds 2004—2007
  Dags Šedens 2007—2008
  Juka Jalonens 2008—2013
  Erka Vesterlunds 2013—2014
  Kari Jalonens 2014—2016
  Lauri Marjameki 2016—2018
  Juka Jalonens 2018—pašlaik

Atsauces

Ārējās saites 
finhockey.fi

Hokejs Somijā
Eiropas hokeja izlases
Kanādas hokeja izlase

Kanādas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Kanādu starptautiskajās hokeja spēlēs. 
Kanādas hokeja izlase izcīnījusi 9 olimpisko spēļu un 26 Pasaules čempionāta zelta medaļas, kā arī četras reizes uzvarējusi Kanādas kausā un divreiz Pasaules kausa izcīņā.

2021. gadā tā atrodas 1. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā 
un spēlē 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Kanāda ir viena no veiksmīgākajām nacionālajām hokeja izlasēm pasaulē un tā sauktā "Lielā sešinieka" dalībniece, kas ir sešu spēcīgāko vīriešu hokeja valstu neoficiālā grupa kopā ar Krieviju, ASV, Zviedriju un Somiju un Čehiju.

Olimpiskās spēles 
Visi olimpiskie hokeja turnīri laikā no 1920. līdz 1968. gadam arī tika uzskatīti par pasaules čempionātiem.

Piezīme: Līdz 1968. gadam olimpisko spēļu turnīra rezultāts tika ieskaitīts arī pasaules čempionāta ieskaitē.

Pasaules čempionāts 
Visi olimpiskie hokeja turnīri laikā no 1920. līdz 1968. gadam arī tika uzskatīti par pasaules čempionātiem. Pasaules čempionāti netika rīkoti no 1940. līdz 1946. gadam Otrā pasaules kara laikā un ziemas olimpisko spēļu gados 1980., 1984. vai 1988. gadā. 2020. gada turnīrs tika atcelts Covid-19 pandēmijas dēļ.

 1930 — 
 1931 — 
 1933 —  
 1934 — 
 1935 — 
 1937 — 
 1938 — 
 1939 — 
 1947 — Nepiedalījās
 1949 — 
 1950 —  
 1951 — 
 1953 — Nepiedalījās
 1954 — 
 1955 — 
 1957 — Nepiedalījās
 1958 — 
 1959 — 
 1961 — 
 1962 — 
 1963 — 4. vieta
 1965 — 4. vieta
 1966 — 
 1967 — 
 1969 — 4. vieta
 1970—1976 — Nepiedalījās
 1977 — 4. vieta
 1978 — 
 1979 — 4. vieta
 1981 — 4. vieta
 1982 — 
 1983 — 
 1985 — 
 1986 — 
 1987 — 4. vieta
 1989 —  Sudrabs
 1990 — 4. vieta
 1991 —  Sudrabs
 1992 — 8. vieta
 1993 — 4. vieta
 1994 —  Zelts
 1995 —  Bronza
 1996 —  Sudrabs
 1997 —  Zelts
 1998 — 6. vieta
 1999 — 4. vieta
 2000 — 4. vieta
 2001 — 5. vieta
 2002 — 6. vieta
 2003 —  Zelts
 2004 —  Zelts
 2005 —  Sudrabs
 2006 — 4. vieta
 2007 —  Zelts
 2008 —  Sudrabs
 2009 —  Sudrabs
 2010 — 7. vieta
 2011 — 5. vieta
 2012 — 5. vieta
 2013 — 5. vieta
 2014 — 5. vieta
 2015 — 
 2016 — 
 2017 — 
 2018 — 4. vieta
 2019 — 
 2021 — 
 2022 —

Atsauces

Ārējās saites 
 Kanādas hokeja izlases mājaslapa

Hokejs Kanādā
Ziemeļamerikas hokeja izlases
Krievijas hokeja izlase

Krievijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Krieviju starptautiskajās hokeja spēlēs. Krievijas izlases piecas reizes ir uzvarējusi Pasaules čempionātos.

2021. gadā tā atrodas 2. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā 
un dopinga skandāla dēļ spēlē kā Krievijas Olimpiskās komitejas (KOK) izlase 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts 

 1992 — 5. vieta
 1993 — 
 1994 — 5. vieta
 1995 — 5. vieta
 1996 — 4. vieta
 1997 — 4. vieta
 1998 — 5. vieta
 1999 — 5. vieta
 2000 — 11. vieta
 2001 — 6. vieta
 2002 — 
 2003 — 7. vieta
 2004 — 10. vieta
 2005 — 
 2006 — 5. vieta
 2007 — 
 2008 — 
 2009 — 
 2010 — 
 2011 — 4. vieta
 2012 — 
 2013 — 6. vieta
 2014 — 
 2015 — 
 2016 — 
 2017 — 
 2018 — 6. vieta
 2019 — 
 2021 — 5. vieta
 2022 — izslēgta

Izlases sastāvs 2019. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Iļja Vorobjovs

Skatīt arī 
 PSRS hokeja izlase

Atsauces 

Āzijas hokeja izlases
Eiropas hokeja izlases
Hokejs Krievijā
Slovākijas hokeja izlase

Slovākijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Slovākiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Slovākijas hokeja izlase izcīnījusi 2002. gada Pasaules čempionāta zelta medaļas. Pekinā 2022. gada olimpiskajās spēlēs izcīnīja pirmo olimpisko medaļu (bronzas).

2021. gadā tā atradās 9. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā un spēlēja 2022. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts 

 1994 — 21. vieta (uzvara C grupā)
 1995 — 13. vieta (uzvara B grupā)
 1996 — 10. vieta
 1997 — 9. vieta
 1998 — 7. vieta
 1999 — 7. vieta
 2000 — 
 2001 — 7. vieta
 2002 — 
 2003 — 
 2004 — 4. vieta
 2005 — 5. vieta
 2006 — 8. vieta
 2007 — 6. vieta
 2008 — 13. vieta
 2009 — 10. vieta
 2010 — 12. vieta
 2011 — 10. vieta
 2012 — 
 2013 — 8. vieta
 2014 — 9. vieta
 2015 — 9. vieta
 2016 — 9. vieta
 2017 — 14. vieta
 2018 — 9. vieta
 2019 — 9. vieta
 2021 — 8. vieta
 2022 — 8. vieta

Izlases sastāvs 2017. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Zdeno Cīgers

Skatīt arī 
 Čehoslovākijas hokeja izlase

Atsauces 

Hokejs Slovākijā
Eiropas hokeja izlases
ASV hokeja izlase

ASV hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv ASV starptautiskajās hokeja spēlēs. ASV hokeja izlase izcīnījusi divu Pasaules čempionātu un divu Olimpisko spēļu zelta medaļas. 1996. gadā tā uzvarēja arī Pasaules kausa izcīņā.
2021. gadā tā atrodas 6. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā 
un spēlē 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles 

Piezīme: Līdz 1968. gadam olimpisko spēļu turnīra rezultāts tika ieskaitīts arī pasaules čempionāta ieskaitē.

Pasaules čempionāts 

 1930 — Nepiedalījās
 1931 — 
 1933 — 
 1934 — 
 1935 — Nepiedalījās
 1937 — Nepiedalījās
 1938 — 7. vieta
 1939 — 
 1947 — 5. vieta
 1949 — 
 1950 — 
 1951 — 6. vieta
 1953 — Nepiedalījās
 1954 — Nepiedalījās
 1955 — 4. vieta
 1957 — Nepiedalījās
 1958 — 5. vieta
 1959 — 4. vieta
 1961 — 6. vieta
 1962 — 
 1963 — 8. vieta
 1965 — 6. vieta
 1966 — 6. vieta
 1967 — 5. vieta
 1969 — 6. vieta
 1970 — 7. vieta (uzvarēja B grupā)
 1971 — 6. vieta
 1972 — 8. vieta (2. vieta B grupā)
 1973 — 8. vieta (2. vieta B grupā)
 1974 — 7. vieta (uzvarēja B grupā)
 1975 — 6. vieta
 1976 — 4. vieta
 1977 — 6. vieta
 1978 — 6. vieta
 1979 — 7. vieta
 1981 — 5. vieta
 1982 — 8. vieta
 1983 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
 1985 — 4. vieta
 1986 — 6. vieta
 1987 — 7. vieta
 1989 — 6. vieta
 1990 — 5. vieta
 1991 — 4. vieta
 1992 — 7. vieta
 1993 — 6. vieta
 1994 — 4. vieta
 1995 — 6. vieta
 1996 — 
 1997 — 6. vieta
 1998 — 12. vieta
 1999 — 6. vieta
 2000 — 5. vieta
 2001 — 4. vieta
 2002 — 7. vieta
 2003 — 13. vieta
 2004 — 
 2005 — 6. vieta
 2006 — 7. vieta
 2007 — 5. vieta
 2008 — 6. vieta
 2009 — 4. vieta
 2010 — 13. vieta
 2011 — 8. vieta
 2012 — 7. vieta
 2013 — 
 2014 — 6. vieta
 2015 — 
 2016 — 4. vieta
 2017 — 5. vieta
 2018 — 
 2019 — 7. vieta
 2021 — 
 2022 — 4. vieta

Izlases sastāvs 2019. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Džefs Blešils

Atsauces

Ārējās saites 
 ASV hokeja izlases oficiālā mājaslapa

Hokejs ASV
Ziemeļamerikas hokeja izlases
Šveices hokeja izlase

Šveices hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Šveici starptautiskajās hokeja spēlēs. 
Šveices hokeja izlase izcīnījusi vienu Eiropas čempionāta zelta medaļu (1926), bet labākais rezultāts Pasaules čempionātos komandai ir 1935. un 2013. gadā izcīnītās sudraba medaļas. . un . Olimpiskajās spēles Šveices izlase izcīnīja bronzas medaļas.

Pirms Šveices izlase izcīnīja sudrabu 2013. gada Pasaules čempionātā, komanda šāda līmeņa panākumu nebija sasniegusi kopš 1953. gada Pasaules čempionātā izcīnītajām bronzas medaļām.

2021. gadā tā atrodas 8. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā un spēlē 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles 

 1920 — 5. vieta
 1924 — 8. vieta
 1928 — 
 1932 — Nepiedalījās
 1936 — 13. vieta
 1948 — 
 1952 — 5. vieta
 1956 — 9. vieta
 1960 — Nekvalificējās
 1964 — 8. vieta
 1968 — Nekvalificējās
 1972 — 10. vieta
 1976 — 11. vieta
 1980 — Nekvalificējās
 1984 — Nekvalificējās
 1988 — 8. vieta
 1992 — 10. vieta
 1994 — Nekvalificējās
 1998 — Nekvalificējās
 2002 — 11. vieta
 2006 — 6. vieta
 2010 — 8. vieta
 2014 — 9. vieta
 2018 — 10. vieta
 2022 — 8. vieta

Piezīme: Līdz 1968. gadam olimpisko spēļu turnīra rezultāts tika ieskaitīts arī pasaules čempionāta ieskaitē.

Pasaules čempionāts 

 1930 — 
 1931 — Nepiedalījās
 1933 — 5. vieta
 1934 — 4. vieta
 1935 — 
 1937 — 
 1938 — 6. vieta
 1939 — 
 1947 — 4. vieta
 1949 — 5. vieta
 1950 — 
 1951 — 
 1953 — 
 1954 — 7. vieta
 1955 — 8. vieta
 1957 — Nepiedalījās
 1958 — Nepiedalījās
 1959 — 12. vieta
 1961 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
 1962 — 7. vieta
 1963 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
 1965 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
 1966 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
 1967 — 15. vieta (7. vieta B grupā)
 1969 — 16. vieta (2. vieta C grupā)
 1970 — 12. vieta (6. vieta B grupā)
 1971 — 7. vieta (uzvarēja B grupā)
 1972 — 6. vieta
 1973 — 13. vieta (7. vieta B grupā)
 1974 — 15. vieta (uzvarēja C grupā)
 1975 — 9. vieta (3. vieta B grupā)
 1976 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
 1977 — 13. vieta (5. vieta B grupā)
 1978 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
 1979 — 13. vieta (5. vieta B grupā)
 1981 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
 1982 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
 1983 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
 1985 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
 1986 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
 1987 — 8. vieta
 1989 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
 1990 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
 1991 — 7. vieta
 1992 — 4. vieta
 1993 — 12. vieta
 1994 — 13. vieta (uzvarēja B grupā)
 1995 — 12. vieta
 1996 — 14. vieta (2. vieta B grupā)
 1997 — 15. vieta (3. vieta B grupā)
 1998 — 4. vieta
 1999 — 8. vieta
 2000 — 6. vieta
 2001 — 9. vieta
 2002 — 10. vieta
 2003 — 8. vieta
 2004 — 8. vieta
 2005 — 8. vieta
 2006 — 9. vieta
 2007 — 8. vieta
 2008 — 7. vieta
 2009 — 9. vieta
 2010 — 5. vieta
 2011 — 9. vieta
 2012 — 11. vieta
 2013 — 
 2014 — 10. vieta
 2015 — 8. vieta
 2016 — 11. vieta
 2017 — 6. vieta
 2018 — 
 2019 — 8. vieta
 2021 — 6. vieta
 2022 — 5. vieta

Izlases sastāvs 2017. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Patriks Fišers

Atsauces 

Hokejs Šveicē
Eiropas hokeja izlases
Rosario

Rosario (Rosario) ir pilsēta Argentīnas centrālajā daļā pie Parānas upes, Santafē provinces lielākā pilsēta un Argentīnas trešā lielākā pilsēta. Ostas pilsēta, jo okeāna kuģi var sasniegt pilsētu pa Parānas upi.

Rosario ir Argentīnas nacionālā karoga rašanās vieta.

Vēsture 

Rosario vietā apmetne izveidojās XVII gadsimtā, tomēr precīzs pilsētas dibināšanas gads nav zināms.

1812. gada 27. februārī ģenerālis Manuels Belgrano tieši Rosario pirmoreiz pacēla jaunizveidoto Argentīnas nacionālo karogu.

Ap 1850. gadu Rosario bija tikai 3000 iedzīvotāju, jo tās ostai bija aizliegts pieņemt ārzemju kravas. 1852. gada 5.augustā Argentīnas prezidents Husto Hosē de Urkisa (Justo José de Urquiza) pasludināja Rosario par pilsētu un atļāva ārzemju tirdzniecību. Osta un pilsēta sāka attīstīties ļoti strauji.

1926. gadā Rosario bija 407 000 iedzīvotāji, no kuriem 47% bija dzimuši ārpus Argentīnas.

1946. gadā Rosario bija spēcīgs atbalsts Huanam Peronam. 1969. gadā pilsētā notika pret diktatūru vērsti studentu un strādnieku nemieri (Rosariazo). Kad 1976. gadā Argentīnā nodibinājās diktatūra, daudzi pilsētas iedzīvotāji "pazuda".

Cilvēki 
Rosario dzimuši:

 Gato Barbjēri (Gato Barbieri) (1934-) - mūziķis
 Ernesto Če Gevara (Ernesto Che Guevara) (1928-1967) - revolucionārs
 Cēzars Delgado (César Delgado) (1981-) - futbolists
 Lučo Fontana (Lucio Fontana) (1899-1968) - mākslinieks
 Kristians Gonsaless (Cristian González) (1974-) - futbolists
 Havjērs Mačerano (Javier Mascherano) (1984-) - futbolists
 Lionels Mesi (Lionel Messi) (1987-) - futbolists
 Maksimiliano Rodrigess (Maximiliano Rodríguez) (1981-) - futbolists

Atsauces

Ārējās saites 

Argentīnas pilsētas
Ljēža

Ljēža (, , ) ir pilsēta Beļģijas austrumos, Valonijas reģiona ziemeļaustrumos. Atrodas pie Māsas upes, netālu no Nīderlandes un Vācijas robežas. Ljēžas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Ar 195 931 iedzīvotājiem 2013. gadā, tā ir ceturtā lielākā pilsēta Beļģijā.

Tiek uzskatīta par Valonijas svarīgāko kultūras un ekonomikas centru. Ekonomikā ir viens no Beļģijas tēraudrūpniecības centriem. Trešā lielākā upes osta Eiropā aiz Dīsburgas un Parīzes.

Vēsture 

Rakstos Ljēža pirmoreiz minēta 558. gadā. Ap 705. gadu šeit tika nogalināts Sv. Lamberts, bet viņa pēctecis Sv. Huberts uzcēla šeit baziliku, dodams sākumu pilsētas izaugsmei. No 985. gada līdz 1794. gadam tā bija Ljēžas bīskapijas galvaspilsēta.

Viduslaikos Ljēža bija svarīgs intelektuālais centrs. Piemēram, pāvests Klements VI XIV gadsimtā uzaicināja Ljēžas mūziķus uz savu galmu Avinjonā, ieviesdams polifoniju baznīcas mūzikā.

1345. gadā Ljēžas pilsoņi sacēlās pret bīskapu un uzvarēja to kaujā pie pilsētas. 1468. gadā pēc tam, kad pilsēta bija sacēlusies pret Burgundijas varu, to izpostīja Francijas karaļa Luija XI un Burgundijas hercoga Šarla I apvienotie spēki. Ljēža bija Svētās Romas impērijas sastāvā, tomēr Ljēžas bīskaps saglabāja lielu daļu no faktiskās varas. Ljēžas bīskapa faktiskā vara saglabājās arī pēc tam, kad 1477. gadā tā nokļuva Habsburgu, bet 1555. gadā - Spānijas varā.

16. gadsimtā bīskapi bija no Bavārijas Vitelsbahu dzimtas, kuri bija arī Ķelnes bīskapi. Spānijas mantojuma karā Ljēžu ieņēma Džona Čērčila (Marlboro hercoga) spēki.

1794. gadā Ljēžu ieņēma revolucionārās Francijas karaspēks. Franču varas iestādes iedibināja antiklerikālu režīmu un nopostīja Sv.Lamberta katedrāli. 1815. gadā Vīnes kongress piešķīra Ljēžu Nīderlandei, tomēr 1830. gada Beļģijas revolūcijas rezultātā nodibinājās neatkarīgā Beļģijas valsts, kurā iekļāvās arī Lježa. Pēc šī gada Ljēža strauji attīstījās par vienu no lielākajiem Eiropas tēraudrūpniecības centriem.

Pirmā pasaules kara laikā 1914. gada 4. augustā vācu karaspēks iebruka Beļģijā un, kaut arī Lježas garnizons sīvi pretojās, divpadsmit dienu laikā, izmantojot apšaudi ar haubicēm Lielā Berta, to ieņēma.

Otrā pasaules kara laikā vācieši šoreiz trīs dienu laikā atkal ieņēma pilsētu. 1944. gada septembrī ieņēma ASV karaspēks, tomēr pēc tam tā kļuva par vācu V-1 un V-2 mērķi. Uz pilsētu tika izšautas apmēram 1500 raķetes.

Pēckara gados Ljēžas tēraudrūpniecība piedzīvoja krīzi, 1961. gada janvārī neapmierinātie strādnieki izdemolēja Ljēžas dzelzceļa staciju.

Ievērojamas personības 
Ljēžā dzimuši:

 Žustīne Enāna (dzimusi 1982) - tenisiste
 Sezārs Franks (César Franck) (1822-1890) - komponists
 Andrē Ernests Modests Gretrī (André Ernest Modeste Grétry) (1741-1813) - komponists
 Zenobs Gramms (Zénobe Gramme) (1826-1901) - izgudrotājs
 Ežēns Izajī (Eugène Ysaÿe) (1858-1931) - mūziķis
 Žans-Mišels Saivī (Jean-Michel Saive) (dzimis 1969) - galda tenisists
 Žoržs Simenons (Georges Simenon) (1903-1989) - rakstnieks

Ārējās saites

 Liégeois   

Ljezza
Ljēžas province
Norvēģijas hokeja izlase

Norvēģijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Norvēģiju starptautiskajās hokeja spēlēs. Norvēģijas hokeja izlases labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir 4. vieta 1951. gadā.

2021. gadā tā atrodas 11. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā un spēlē 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles 

Piezīme: Līdz 1968. gadam olimpisko spēļu turnīra rezultāts tika ieskaitīts arī pasaules čempionāta ieskaitē.

Pasaules čempionāts 

 1937 — 9. vieta
 1938 — 13. vieta
 1939 — Nepiedalījās
 1947 — Nepiedalījās
 1949 — 8. vieta
 1950 — 6. vieta
 1951 — 4. vieta
 1953 — Nepiedalījās
 1954 — 8. vieta
 1955 — Nepiedalījās
 1956 — 12. vieta (2. vieta B grupā)
 1957 — Nepiedalījās
 1958 — 7. vieta
 1959 — 8. vieta
 1961 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
 1962 — 5. vieta
 1963 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
 1965 — 8. vieta
 1966 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
 1967 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
 1969 — 11. vieta (5. vieta B grupā)
 1970 — 9. vieta (3. vieta B grupā)
 1971 — 10. vieta (4. vieta B grupā)
 1972 — 13. vieta (7. vieta B grupā)
 1973 — 15. vieta (uzvarēja C grupā)
 1974 — 13. vieta (7. vieta B grupā)
 1975 — 15. vieta (uzvarēja C grupā)
 1976 — 11. vieta (3. vieta B grupā)
 1977 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
 1978 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
 1979 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
 1981 — 14. vieta (6. vieta B grupā)
 1982 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
 1983 — 12. vieta (4. vieta B grupā)
 1985 — 15. vieta (7. vieta B grupā)
 1986 — 17. vieta (uzvarēja C grupā)
 1987 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
 1989 — 9. vieta (uzvarēja B grupā)
 1990 — 8. vieta
 1991 — 10. vieta (2. vieta B grupā)
 1992 — 10. vieta
 1993 — 11. vieta
 1994 — 11. vieta
 1995 — 10. vieta
 1996 — 9. vieta
 1997 — 12. vieta
 1998 — 21. vieta (5. vieta B grupā)
 1999 — 12. vieta
 2000 — 10. vieta
 2001 — 15. vieta
 2002 — 22. vieta (3. vieta 1. divīzijas B grupā)
 2003 — 20. vieta (2. vieta 1. divīzijas B grupā)
 2004 — 20. vieta (2. vieta 1. divīzijas A grupā)
 2005 — 17. vieta (uzvarēja 1. divīzijas A grupā)
 2006 — 11. vieta
 2007 — 14. vieta
 2008 — 8. vieta
 2009 — 11. vieta
 2010 — 9. vieta
 2011 — 6. vieta
 2012 — 8. vieta
 2013 — 10. vieta
 2014 — 12. vieta
 2015 — 11. vieta
 2016 — 10. vieta
 2017 — 11. vieta
 2018 — 13. vieta
 2019 — 12. vieta
 2021 — 13. vieta
 2022 — 13. vieta

Izlases sastāvs 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs



Atsauces

Ārējās saites 
hockey.no

Hokejs Norvēģijā
Eiropas hokeja izlases
Ukrainas hokeja izlase

Ukrainas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Ukrainu starptautiskajās hokeja spēlēs. Pašlaik (2021) tā atrodas 26. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā. Ukrainas izlases labākais sniegums ir izcīnītā 9. vieta 2002. gada Pasaules čempionātā. 2002. gada Olimpiskajās spēlēs Ukrainas izlase izcīnīja 10. vietu.
2021. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IB divīzijā.

Skatīt arī 
 PSRS hokeja izlase

Atsauces 

Hokejs Ukrainā
Eiropas hokeja izlases
Dānijas hokeja izlase

Dānijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Dāniju starptautiskajās hokeja spēlēs. Izlases labākais Pasaules čempionātu sasniegums ir 2010. un 2016. gadā izcīnītā astotā vieta. Dānijas izlasei izdevās kvalificēties dalībai olimpiskajās spēlēs 2022. gadā Pekinā, kur izcīnīja 7. vietu zaudējot ceturtdaļfinālā.

2021. gadā tā atradās 12. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā 
un spēlēja 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Izlases sastāvs 2017. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Janne Kārlsons

Rezultāti

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts 
 1989 — 16. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1990 — 18. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
 1991 — 17. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
 1992 — 16. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1993 — 16. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1994 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1995 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1996 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1997 — 20. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1998 — 20. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1999 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2000 — 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2001 — 22. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2002 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2003 — 11. vieta
 2004 — 12. vieta
 2005 — 14. vieta
 2006 — 13. vieta 
 2007 — 10. vieta
 2008 — 12. vieta
 2009 — 13. vieta 
 2010 — 8. vieta
 2011 — 11. vieta
 2012 — 13. vieta
 2013 — 12. vieta
 2014 — 13. vieta
 2015 — 14. vieta
 2016 — 8. vieta
 2017 — 12. vieta
 2018 — 10. vieta
 2019 — 11. vieta
 2021 — 12. vieta
 2022 — 9. vieta

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

Hokejs Dānijā
Eiropas hokeja izlases
Itālijas hokeja izlase

Itālijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Itāliju starptautiskajās hokeja spēlēs. Itālijas hokeja izlases augstākais sasniegums ir 4. vieta 1953. gada Pasaules čempionātā.
Vēl 1990. gadu sākumā Itālijas izlase regulāri ierindojās Pasaules čempionāta labāko komandu desmitniekā, taču pēdējā desmitgadē izlases rezultāti ir pasliktinājušies, tai ne katru gadu spēlējot čempionāta Elites divīzijā.

2021. gadā tā atrodas 15. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā 
un spēlēja 2022. gada Pasaules čempionāta.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles 
 1936 - 9. vieta (dalīta)
 1948 - 8. vieta
 1956 - 7. vieta
 1964 - 15. vieta
 1984 - 9. vieta
 1992 - 12. vieta
 1994 - 9. vieta
 1998 - 12. vieta
 2006 - 11. vieta

Pasaules čempionāts 
Saraksts iekļauj izlases rezultātus kopš 1990. gada

 1990 — 10. vieta (B grupa)
 1991 — 9. vieta (B grupa)
 1992 — 12. vieta
 1993 — 8. vieta
 1994 — 6. vieta
 1995 — 7. vieta
 1996 — 7. vieta
 1997 — 8. vieta
 1998 — 10. vieta
 1999 — 13. vieta
 2000 — 12. vieta
 2001 — 12. vieta
 2002 — 15. vieta
 2003 — 23. vieta (1. divīzija)
 2004 — 19. vieta (1. divīzija)
 2005 — 18. vieta (1. divīzija)
 2006 — 14. vieta
 2007 — 12. vieta
 2008 — 16. vieta
 2009 — 18. vieta (1. divīzija)
 2010 — 15. vieta
 2011 — 18. vieta (1. divīzija)
 2012 — 15. vieta
 2013 — 18. vieta (1. divīzija, A grupa)
 2014 — 15. vieta
 2015 — 21. vieta (1. divīzija, A grupa)
 2016 — 18. vieta (1. divīzija, A grupa)
 2017 — 16. vieta
 2018 — 18. vieta (1. divīzija, A grupa)
 2019 — 14. vieta
 2021 — 16. vieta
 2022 — 15. vieta

Atsauces

Ārējās saites 
 Itālijas hokeja federācija 

Hokejs Itālijā
Eiropas hokeja izlases
Kazahstānas hokeja izlase

Kazahstānas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Kazahstānu starptautiskajās hokeja spēlēs. 
Kazahstānas izlases labākais sniegums Pasaules čempionātos ir izcīnītā 12. vieta 2005. gadā. Kazahstānas izlase divreiz piedalījusies Olimpiskajās spēlēs, 1998. gadā izcīnot 8. vietu, bet 2002. gadā izcīnot 9. vietu.

2021. gadā tā atrodas 16. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā 
un spēlē 2021. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Rīgā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles

Pasaules čempionāts 

 1993 - 19. vieta (spēlēja C divīzijā)
 1994 - 24. vieta (spēlēja C divīzijā)
 1995 - 22. vieta (spēlēja C divīzijā)
 1996 - 21. vieta (spēlēja C divīzijā)
 1997 - 14. vieta (spēlēja B divīzijā)
 1998 - 16. vieta
 1999 - 19. vieta (spēlēja B divīzijā)
 2000 - 18. vieta (spēlēja B divīzijā)
 2001 - 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2002 - 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2003 - 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2004 - 13. vieta
 2005 - 12. vieta
 2006 - 15. vieta
 2007 - 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2008 - 20. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2009 - 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2010 - 16. vieta
 2011 - 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2012 - 16. vieta
 2013 - 17. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
 2014 - 16. vieta
 2015 - 17. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
 2016 - 16. vieta
 2017 — 19. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
 2018 — 19. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
 2019 — 17. vieta (spēlēja 1A divīzijā)
 2021 — 10. vieta
 2022 — 14. vieta

Skatīt arī 
 PSRS hokeja izlase

Atsauces 

Hokejs Kazahstānā
Āzijas hokeja izlases
Slovēnijas hokeja izlase

Slovēnijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Slovēniju starptautiskajās hokeja spēlēs. Pašlaik (2021) tā atrodas 20. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā. Slovēnijas hokeja izlases labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir izcīnītā 13. vieta 2002. un 2005. gadā. Slovēnijas izlases līderis ir Losandželosas "Kings" spēlētājs Anže Kopitars. 2006. gada Pasaules čempionātā izlase ierindojās pēdējā 16. vietā un tika nosūtīta uz 1. divīziju.

2021. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IA divīzijā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēles 
 1992 — Nepiedalījās
 1994 — Nepiedalījās
 1998 — Nekvalificējās
 2002 — Nekvalificējās
 2006 — Nekvalificējās
 2010 — Nekvalificējās
 2014 — 7. vieta
 2018 — 9. vieta

Pasaules čempionāts 
 1993 — 24. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
 1994 — 25. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
 1995 — 27. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
 1996 — 23. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
 1997 — 22. vieta (spēlēja 2. divīzijā)
 1998 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 1999 — 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2000 — 23. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2001 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2002 — 13. vieta
 2003 — 15. vieta
 2004 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2005 — 13. vieta
 2006 — 16. vieta
 2007 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2008 — 15. vieta
 2009 — 19. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2010 — 18. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2011 — 16. vieta
 2012 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2013 — 16. vieta 
 2014 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2015 — 16. vieta
 2016 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2017 — 15. vieta
 2018 — 21. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2019 — 20. vieta (spēlēja 1. divīzijā)
 2022 — 17. vieta (spēlēja 1. divīzijā)

Skatīt arī 
 Dienvidslāvijas hokeja izlase

Atsauces 

Hokejs Slovēnijā
Eiropas hokeja izlases
Vācijas hokeja izlase

Vācijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Vāciju starptautiskajās hokeja spēlēs. 
Vācijas izlase 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs izcīnīja sudraba medaļas, 1932. un 1976. gada olimpiskajās spēlēs — bronzas medaļas. Izlasei vairākas reizes ir izdevies izcīnīt medaļas Eiropas čempionātos, kuri notika līdz 1932. gadam. Labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir izcīnītās sudraba medaļas 1930. un 1953. gadā. Pēdējos gados augstākais sasniegums ir bijis 2010. gada Pasaules čempionātā izcīnītā ceturtā vieta.

2022. gadā tā atrodas 9. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā un spēlē 2022. gada Pasaules čempionāta elites divīzijā Somijā.

Olimpisko spēļu rezultāti 
 
1928 — 9. vieta
1932 — 
1936 — Dalīta 5. vieta
1948 — 6. vieta
1952 — 8. vieta
1956 — 6. vieta (apvienotā Vācijas komanda)
1960 — 6. vieta (apvienotā Vācijas komanda)
1964 — 7. vieta (apvienotā Vācijas komanda)
1968 — 7. vieta
1972 — 7. vieta
1976 — 
1980 — 10. vieta
1984 — 5. vieta
1988 — 5. vieta
1992 — 6. vieta
1994 — 7. vieta
1998 — 9. vieta
2002 — 8. vieta
2006 — 10. vieta
2010 — 11. vieta
2014 — Nekvalificējās
2018 — 
2022 — 10. vieta

Pasaules čempionātu vēsture 
 
 1930 — 
 1931 — Nepiedalījās 
 1933 — 5. vieta
 1934 — 
 1935 — 9. vieta
 1937 — 4. vieta
 1938 — 4. vieta
 1939 — 5. vieta
 1947 — 1951 — Nepiedalījās 
 1953 — 
 1954 — 5. vieta
 1955 — 6. vieta
 1957 — 1958 — Nepiedalījās 
 1959 — 7. vieta
 1961 — 8. vieta
 1962 — 6. vieta
 1963 — 7. vieta
 1964 — 10. vieta
 1965 — 11. vieta
 1966 — 9. vieta
 1967 — 8. vieta
 1969 — 10. vieta
 1970 — 8. vieta
 1971 — 5. vieta
 1972 — 5. vieta
 1973 — 6. vieta
 1974 — 9. vieta
 1975 — 8. vieta
 1976 — 6. vieta
 1977 — 7. vieta
 1978 — 5. vieta
 1979 — 6. vieta
 1981 — 7. vieta
 1982 — 6. vieta
 1983 — 5. vieta
 1985 — 7. vieta
 1986 — 7. vieta
 1987 — 6. vieta
 1989 — 7. vieta
 1990 — 7. vieta
 1991 — 8. vieta
 1992 — 6. vieta
 1993 — 5. vieta
 1994 — 9. vieta
 1995 — 9. vieta
 1996 — 8. vieta
 1997 — 11. vieta
 1998 — 11. vieta
 1999 — 20. vieta
 2000 — 17. vieta
 2001 — 8. vieta
 2002 — 8. vieta
 2003 — 7. vieta
 2004 — 9. vieta
 2005 — 15. vieta
 2006 — 17. vieta
 2007 — 9. vieta
 2008 — 10. vieta
 2009 — 15. vieta
 2010 — 4. vieta
 2011 — 7. vieta
 2012 — 12. vieta
 2013 — 9. vieta
 2014 — 14. vieta
 2015 — 10. vieta
 2016 — 7. vieta
 2017 — 8. vieta
 2018 — 11. vieta
 2019 — 6. vieta
 2021 — 4. vieta
 2022 — 7. vieta

Izlases sastāvs 2017. gada Pasaules čempionātā 
 Galvenais treneris:  Marko Šturms

Treneri

Skatīt arī 
 Austrumvācijas hokeja izlase

Atsauces 

Hokejs Vācijā
Eiropas hokeja izlases
Austrijas hokeja izlase

Austrijas hokeja izlase ir komanda, kas pārstāv Austriju starptautiskajās hokeja spēlēs. Pašlaik (2021) tā atrodas 17. vietā Starptautiskās hokeja federācijas vīriešu hokeja izlašu rangā. Austrijas hokeja izlase ir 1932. gada Eiropas čempione. Tās labākais sasniegums Pasaules čempionātos ir divreiz izcīnītā bronzas medaļa - 1931. un 1947. gadā. Pēdējos gados labākais sasniegums ir 8. vieta 1994. gadā. 2005. gadā čempionāts notika Austrijā, bet pati izlase palika pēdējā vietā un tika nosūtīta uz 1. divīziju, 2006. gadā Austrija uzvarēja savā grupā un 2007. gadā Maskavā atkal startēja A divīzijā.

2021. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta IA divīzijā.

Rezultāti nozīmīgākajos turnīros

Olimpiskās spēlēs 
 1994 — 12. vieta
 1998 — 14. vieta
 2002 — 12. vieta
 2006 — Nepiedalījās
 2010 — Nepiedalījās
 2014 — 10. vieta

Atsauces 

Hokejs Austrijā
Eiropas hokeja izlases