joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ibrahima Konatē

Ibrahima Konatē (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2021. gada Konatē pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Liverpool.

Sasniegumi

RB Leipzig

 Vācijas kauss finālists: 2018-19, 2020-21

Liverpool

 EFL Cup: 2021-22
 FA kauss: 2021-22
 UEFA Čempionu līga finālists: 2021—22

Ārējās saites

Atsauces 

1999. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
RB Leipzig spēlētāji
Liverpool FC spēlētāji
Parīzē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Čebrails Makreckis

Čebrails Makreckis (dzimis 2000. gada 10. maijā) ir Latvjas futbolists, kurš šobrīd spēlē kā pussargs Bulgārijas klubā Pirin Blagoevgrad. Iepriekš pārstāvējis vairākus Vācijas zemāko līgu klubus.

Č. Makreckis ir Latvijas un Vācijas dubultpilsonis. Viņš ir dzimis Āhenē un uzaudzis Vācijā, viņa māte ir no Latvijas, taču tēvs cēlies no Turcijas.

Karjeras statistika

Klubs 

 Piezīmes

Atsauces 

 

Dortmundes "Borussia" spēlētāji
Leverkūzenes "Bayer" spēlētāji
Vācijas futbolisti
Latvijas futbolisti
2000. gadā dzimušie
Dominiks Soboslai

Dominiks Soboslai (, dzimis ) ir ungāru futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Ungārijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Soboslai pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu RB Leipzig.

Karjera 
Savu karjeru Soboslai sāka Zalcburgas "Red Bull" rezerves komandā Liefering. 2018. gadā viņš debitēja Red Bull komandā, 2018–19. gada sezonā kļūstot jau par pamatsastāva spēlētāju. Trīs sezonu laikā viņš ar komandu izcīnīja trīs Austrijas Bundeslīgas titulus. 2021. gada janvārī viņš par aptuveni 20 miljoniem eiro pārcēlās uz Vācijas Bundeslīgas komandu RB Leipzig. Viņš kļuva par dārgāko Ungārijas futbolistu.

Ungārijas futbola izlases sastāvā Soboslai debitēja  pret Slovākiju. 2020. gada Eiropas čempionāta kvalifikācijas izslēgšanas spēlē pret Islandi, Soboslai guva uzvaras vārtus pēdējā minūtē, nodrošinot Ungārijai finālturnīru.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Fejēras meģē dzimušie
Ungārijas futbolisti
Ungārijas izlases futbolisti
RB Leipzig spēlētāji
Nordi Mukjele

Nordi Mukjele (, dzimis ) ir Francijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2018. gada Mukjele pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu RB Leipzig. Iepriekš spēlējis Francijas komandās Laval un Montpellier.

Pārstāvējis Francijas jauniešu izlases.

Ārējās ssaites 

1997. gadā dzimušie
Francijas futbolisti
Montpellier HSC spēlētāji
RB Leipzig spēlētāji
Džastins Kleiverts

Džastins Kleiverts (, dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Kleiverts pārstāv Spānijas La Liga komandu Valencia, kas viņu īrē no AS Roma.

Karjera 
Viņš ir dēls bijušajam Nīderlandes izlases spēlētājam Patrikam Kleivertam. Savu karjeru viņš sāka Eredivisie komandā Ajax. Nospēlējis divas sezonas Nīderlandē, Kleiverts pārcēlās uz Itālijas Serie A komandu AS Roma. Vēlāk ticis izīrēts Vācijas Bundeslīgas komandai RB Leipzig un Ligue 1 komandai Nice.

Nīderlandes futbola izlasē Kleiverts debitēja  pret Portugāli.

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
AS Roma spēlētāji
RB Leipzig spēlētāji
OGC Nice spēlētāji

Valencia CF spēlētāji
Konrāds Laimers

Konrāds Laimers (, dzimis ) ir Austrijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Austrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Laimers pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu RB Leipzig. Iepriekš spēlējis Austrijas Bundeslīgas komandā Red Bull Salzburg, kā arī tās rezerves komandā Liefering.

Austrijas futbola izlasē Laimers debitēja  pret Slovēniju. Savus pirmos vārtus guva  pret Latviju.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Austrijas futbolisti
Austrijas izlases futbolisti
RB Leipzig spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Vestsaidas stāsts (1961. gada filma)

"Vestsaidas stāsts" () ir 1961. gada ASV muzikāla romantiska drāma, kuras režisors ir Roberts Vaizs. Filmā galvenās lomas attēlo Natālija Vuda, Ričards Beimers, Rita Moreno, Džordžs Čakiriss un Rass Tamblins. Filma ir 1957. gada Brodvejas mūzikla adaptācija.

Filma ir par divām karojošām jauniešu bandām Ņujorkā. Kādā ballē latīņamerikāniete Marija (Natālija Vuda) sastop Toniju (Ričards Beimers) no pretējās bandas un iemīlas viņā no pirmā acu uzmetiena. Tomēr abiem, pastāvoša naida un rasisma dēļ, savas jūtas ir jāslēpj.

Filma izdošanas brīdī tika augsti novērtēta no kritiķiem. Tā kļuva arī par pelnošāko 1961. gada filmu. Filma tika nominēta 11 Kinoakadēmijas balvām, no kurām saņēma 10, ieskaitot labākās filmas balvu. "Vestsaidas stāsts" tiek uzskatīts par vienu no labākajiem mūzikliem kino vēsturē. 1997. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālais kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

Atsauces

Ārējās saites 

1961. gada filmas
ASV romantikas filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Roberta Vaiza filmas
Edgars Ozoliņš (karavīrs)

Edgars Ozoliņš (dzimis , miris ) bija latviešu dižkareivis, viens no Afganistānas kara upuriem. Viestura ordeņa lielkrusta komandieris (2010).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1985. gada 21. jūnijā Jēkabpilī.

2005. gada februārī sāka obligāto militāro dienestu Latvijas NBS Alūksnes Mobilo strēlnieku bataljonā. Tā paša gada novembrī viņš saņēma dižkareivja dienesta pakāpi. 2007. gada sākumā viņš kļuva par Nacionālo bruņoto spēku profesionālā dienesta karavīru Sauszemes spēku 1. kājnieku bataljonā (LATBAT), pildot vecākā ložmetējnieka pienākumus.
Par teicamu dienestu Ozoliņu apbalvoja ar goda zīmi "Par centību militārajā dienestā".

2008. gada jūnijā dižkareivis Ozoliņš Latvijas NBS kontingenta sastāvā ieradās Afganistānā. 
Gājis bojā 2008. gada 11. augustā no mīnas sprādzienā gūtajiem ievainojumiem. Nemiernieku uzstādītā spridzekļa sprādzienā ievainojumus guva arī trīs Nacionālo bruņoto spēku (NBS) kontingenta karavīri. Negadījums notika Meimenas pilsētā, Latvijas karavīriem veicot preses pārstāvju eskortu.

Apbalvojums 
2010. gada 13. oktobrī par sevišķiem nopelniem Edgaru Ozoliņu pēc nāves apbalvoja ar Viestura ordeni un atzina par Viestura ordeņa lielkrusta komandieri.

Piemiņas vieta 
2016. gada 11.novembrī Ādažu bāzē atklāja Nacionālo bruņoto spēku kritušo karavīru piemiņas vietu.

Atsauces 

1985. gadā dzimušie
2008. gadā mirušie
Viestura ordeņa lielkrusta komandieri
Afganistānas kara upuri
Garena Free Fire

Garena Free Fire ir elektroniskā sporta spēle, kuru izveidojusi 111 Dots Studio un izdevusi Garena gan IOS, gan Android spēlētājiem. Tā tika izlaista 2017. gadā kā beta versija Android un IOS. Free Fire parādījās, kad Battle Royale tipa spēles tirgū bija jaunums.

Garena Free Fire beta versija tika palaista pirms PUBG. Interese par mobilajām spēlēm strauji auga, un tas lika Battle Royale tipa spēlēm izveidot savu tirgu. Tas viss padarīja Free Fire par visvairāk lejupielādēto Battle Royale tipa spēli. Pēc četriem gadiem tā titulu saglabāja joprojām.

Free Fire saņēma Google Play balvu “Labākā populārā balsošanas spēle” jau 2019. gadā. Kopš 2021. gada Free Fire ir uzstādījis rekordu ar vairāk nekā miljardu ikdienas aktīvo lietotāju visā pasaulē.

PC spēles
Lincoln Red Imps FC

Lincoln Red Imps FC ir Gibraltāra futbola klubs. Pašlaik spēlē Gibraltāra Nacionālā līgā. Mājas spēles aizvada Viktorijas stadionā, ko dala ar citiem Gibraltāra klubiem. Kluba futbolisti ir 25 reizes izcīnījuši Gibraltāra čempionu titulu un 18 reizes uzvarējuši Gibraltāra kausa izcīņā.

Klubs ir dibināts 1976. gadā kā Lincoln Football Club. Tas tika nosaukts par godu Anglijas futbola klubam  no Linkolnas pilsētas Lincoln City FC, kura iesauka ir the Imps (velnēni). No 2002. līdz 2007. gadam kluba nosaukums bija Newcastle FC. Vēlāk tas ieguva pašreizējo nosaukumu Lincoln Red Imps.

UEFA rīkotājās Eiropas klubu sacensībās pirmo reizi piedalījās 2014.—2015. gada sezonā, startējot Čempionu līgas kvalifikācijā.  Pirmo reizi kādu no kārtām pārvarēja 2015.—2016. gada UEFA Čempionu līgas kvalifikācijā, divu spēļu summā uzvarot Andoras klubu FC Santa Coloma. 2016. gada jūlijā Čempionu līgas 2. kvalifikācijas kārtā mājas spēlē pārsteidzoši ar 1:0 uzvarēja Skotijas klubu Glāzgovas "Celtic". Taču atbildes spēlē zaudēja 0:3 un nespēja kvalificēties nākamajai kārtai.

Sasniegumi 
 Gibraltāra čempionāts (tagad — Gibraltāra Nacionālā līga)
 Čempioni (26): 1984–85, 1988–89, 1989–90, 1990–91, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 2000–01, 2002–03, 2003–04, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22
 Vicečempioni (): 
 Gibraltāra kauss (Rock Cup)
 Kausa ieguvēji (18): 1985–86, 1988–89, 1989–90, 1992–93, 1993–94, 2001–02, 2003–04, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2020–21
 Pepes Rejesa kauss
 Kausa ieguvēji (11): 2001, 2002, 2004, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2014, 2015, 2017

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Kluba profils soccerway.com 
 Kluba profils transfermarkt.com 

Gibraltāra futbola klubi
Seržinjo Dests

Seržinjo Džanni Dests (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Dests pārstāv Itālijas A sērijas komandu AC Milan, kas viņu īrē no FC Barcelona.

Dests ir dzimis Nīderlandē, viņa māte ir nīderlandiete, bet tēvs – Surinamas amerikānis.

Savu karjeru sācis Amsterdamas "Ajax" futbola sistēmā. 2019–20. gada sezonu nospēlējis Ajax rindās. Jau nākamajā sezonā Dests pārcēlās uz La Liga komandu FC Barcelona.

ASV futbola izlases sastāvā debitējis  pret Meksiku.

Sasniegumi 
Ajax

 Johan Cruijff Schaal: 2019

Barcelona

 Copa del Rey: 2020–21

ASV

 CONCACAF Nāciju līga: 2019–20

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Flevolandē dzimušie
ASV futbolisti
ASV izlases futbolisti
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
AC Milan spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ansu Fati

Ansumane "Ansu" Fati Vjeira (, dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Spānijas La Liga komandu FC Barcelona.

Fati ir dzimis Gvinejā-Bisavā, bet pārstāv Spānijas izlasi.

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Gvinejā-Bisavā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
FC Barcelona spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Mets Selss

Mets Villijs Els Selss (, dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Selss pārstāv Francijas Ligue 1 komandu Strasbourg.

Beļģijas futbola izlasi Selss ir pārstāvējis 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Gent

 Beļģijas Pro līga: 2014–15

Newcastle United

 Anglijas čempionāts: 2016–17

Anderlecht

 Beļģijas Superkauss: 2017

Strasbourg

 Coupe de la Ligue: 2018–19

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Beļģijas futbolisti
Beļģijas izlases futbolisti
KAA Gent spēlētāji
Newcastle United F.C. spēlētāji
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Strasbūras "Racing" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji

Antverpenes provincē dzimušie
Kristians Brekte

Kristians Brekte (dzimis 1981. gada 25. maijā) ir latviešu mākslinieks, scenogrāfs, gleznotājs, pazīstams ar provokatīviem darbiem. Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības katedras vadītājs un asociētais profesors.

Absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas scenogrāfijas nodaļu. Par darbu sēriju “Rīgas madonnas” (2010) nominēts Purvīša balvai.

Kopš 2009. gada pasniedz lekcijas LMA. Veidojis scenogrāfijas Dailes teātra un citu Latvijas teātru izrādēm.

Sienas gleznojums Akas ielā 
2021. gada augustā K. Brekte pēc fonda "Mākslai vajag telpu" pasūtījuma radīja sienas gleznojumu (murāli) "Veltījums Džemmai Skulmei" uz Rīgas 40. vidusskolas ēkas Akas ielā. Darba saturs izraisīja diskusijas sabiedrībā un tika apķēpāts. Platformā ManaBalss.lv tika uzsākta parakstu vākšana, lai panāktu darba aizvākšanu no ēkas sienas. Tiesībsargs Juris Jansons izteicās, ka "Brektes murālis uz skolas sienas nerada draudus bērnu garīgajai veselībai", bet Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcija publicēja paziņojumu, ka tas nepārkāpj Bērnu tiesību aizsardzības likumu.

Septembrī par citu Brektes darbu saturu policijā vērsās advokāte Viktorija Jarkina, saskatot tajos bērnu pornogrāfijas iezīmes, taču lieta tika izbeigta noziedzīga nodarījuma neesamības dēļ.

Darbu uz ēkas sienas pēc Brektes skices pārnesa mākslinieki Miķelis Mūrnieks un Kiwie.

Personīgā dzīve 
Dzimis mākslinieku ģimenē — vectēvs Jānis Brekte un māte Ilona Brekte bijuši ievērojami akvarelisti, dvīņu māsa Patrīcija Brekte arī ir māksliniece.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 

1981. gadā dzimušie
Latviešu mākslinieki
Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni stāvus pozīcijā vīriešiem

300 metri ar šauteni stāvus pozīcijā vīriešiem bija viena no astoņām disciplīnām šaušanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gadā no 3. līdz 5. augustam, militārajā nometnē Satori, Versaļas teritorijā. Tajās startēja 30 sportisti no 6 valstīm.

Zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Dānijas sportists Larss Jergens Madsens (305 punkti), sudraba medaļu ieguva Norvēģijas sportists Ūle Estmo (299 punkti), bet bronzas medaļu izcīnīja Beļģijas sportists Šarls Pomjē di Veržē (298 punkti). Dānijai šī bija pirmā zelta medaļa olimpiskajās spēlēs šaušanas sacensībās.

Sacensību formāts 
Sacensībās katrs šāvējs raidīja 40 šāvienus no stāvus pozīcijas. Mērķis bija 1 metra diametrā, ar 10 punktu gredzeniem; mērķi tika noteikti 300 metru attālumā. Tādējādi maksimālais iespējamais rezultāts bija 400 punkti. Rezultāti no šī notikuma tika apvienoti ar pārējām divām pozīcijām (pozīcijā uz ceļiem un guļus pozīcijā), lai iegūtu trīs pozīciju individuālo, kā arī komandas rezultātu.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Pārstāvētās valstis un sportisti 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 6 valstīm. Visas valstis pirmo reizi bija pārstāvētas šajā disciplīnā. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni stāvus pozīcijā vīriešiem (Sports Reference) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni stāvus pozīcijā vīriešiem (Olympedia) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni stāvus pozīcijā vīriešiem (Olympics) 
   Retrieved 2 March 2006.
 

300 metri, stāvus
Žeremī Dokū

Žeremī Dokū (, dzimis ) ir Beļģijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Dokū pārstāv Francijas Ligue 1 komandu Rennes.

Beļģijas futbola izlasi pārstāvējis 2020. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
Beļģijas futbolisti
Beļģijas izlases futbolisti
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Stade Rennais F.C. spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Antverpenes provincē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ouens Veindals

Ouens Veindals (, dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2017. gada Veindals pārstāv Eredivisie komandu AZ Alkmaar.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā spēlējis 2020. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
AZ Alkmaar spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Ziemeļholandē dzimušie
Stīvens Bergheiss

Stīvens Bergheiss (, dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Bergheiss pārstāv Eredivisie komandu Ajax.

Iepriekš Bergheiss ir spēlējis Nīderlandes komandās Twente, VVV-Venlo, AZ Alkmaar un Feyenoord.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
AZ

 KNVB beker: 2012–13

Feyenoord

 Eredivisie: 2016–17
 KNVB beker: 2017–18
 Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018

Individuālie sasniegumi

 Eredivisie labākais vārtu guvējs: 2019–20

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
AZ Alkmaar spēlētāji
Watford F.C. spēlētāji
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Gelderlandē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Kalvenes iela (Rīga)

Kalvenes iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Bieriņu apkaimē, pilsētas daļā Mārupē. Kalvenes iela sākas krustojumā ar Imulas ielu, met loku un krusto šo pašu ielu vēlreiz, tad turpinās dienvidu virzienā un beidzas pie Rīgas robežas ar Mārupes novadu krustojumā ar Sīpeles ielu. Ielas kopējais garums ir 1190 metri, tā klāta ar asfalta segumu. Kalvenes ielā ir tikai savrupmāju apbūve. Sākuma daļā tā iet paralēli Mārupītes pietekai Bieriņgrāvim un pašai Mārupītei

Iela nosaukta Kalvenes — Kalvenes pagasta centra Dienvidkurzemes novadā — vārdā.

Ielu savienojumi 
Kalvenes iela ir savienota ar šādām ielām:
 Imulas iela (krustojas divreiz)
 Codes iela
 Bramberģes iela
 Cēres iela
 Sējas iela
 Sīpeles iela (T veida krustojums)

Skatīt arī 
 Bieriņi

Atsauces 

Ielas Bieriņos
Zemgales priekšpilsēta
Rīgas ielu raksti, kuriem nav kartes
Devijs Klāsens

Devijs Klāsens (, dzimis ) ir Nīderlandes futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Klāsens pārstāv Eredivisie komandu Amsterdamas "Ajax".

Karjera 
Savu karjeru Klāsens sāka Nīderlandes komandā Ajax, kur viņš spēlēja no 2011. gada līdz 2017. gadam. Kopš 2015–16. gada sezonas bija arī komandas kapteinis. 2017. gada vasarā Klāsens par aptuveni 23,6 miljoniem Sterliņu mārciņām pārcēlās uz Anglijas Premjerlīgas komandu Everton. Pēc neveiksmīgas sezonas Everton rindās, Klāsens pievienojās Vācijas Bundeslīgas komandai Werder Bremen. 2020. gada oktobrī Klāsens atgriezās Ajax komandā, parakstot līgumu līdz 2024. gada jūnijam.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā Klāsens debitēja  pret Franciju. Pārstāvējis izlasi 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Ajax

 Eredivisie: 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2020–21
 KNVB beker: 2020–21
 Johan Cruijff Schaal: 2013

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Everton F.C. spēlētāji
Brēmenes "Werder" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Ziemeļholandē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Denī Vilnēvs

Denī Vilnēvs (, dzimis ) ir Kanādas kinorežisors, kinoproducents un scenārists. Četras reizes ieguvis Kanādas Ekrāna balvas kā labākais režisors par filmām Maelström (2001), Polytechnique (2009), Incendies (2010) un "Ienaidnieks" (2013).

Starptautiski Vilnēvs ir pazīstams ar vairākām kritiķu augstu novērtētām filmām, kā trilleri "Gūsteknes" (2013) un "Sicario: Narkokarš" (2015), kā arī zinātniskās fantastikas filmas "Atnācēji" (2016), "Pa asmeni skrejošais 2049" (2017) un "Kāpa" (2021). Par filmu "Atnācēji" Vilnēvs tika nominēts labākā režisora balvai 89. Kinoakadēmijas balvas ceremonijā.

Ārējās saites 

1967. gadā dzimušie
Kanādiešu kinorežisori
Kanādiešu kinoproducenti
Kvebekā dzimušie
Trauksmes traucējumi

Trauksmes traucējumi ir garīgu traucējumu kopums, kam raksturīgas ievērojamas un nekontrolējamas trauksmes un baiļu sajūtas, tādējādi ievērojami pasliktinot personas sociālo, profesionālo un personisko funkciju. Trauksme rada bažas par nākotnes notikumiem, bet bailes ir reakcija uz pašreizējiem notikumiem. Trauksme var izraisīt fiziskus un kognitīvus simptomus, piemēram, nemieru, aizkaitināmību, vieglu nogurumu, grūtības koncentrēties, paātrinātu sirdsdarbību, sāpes krūtīs, sāpes vēderā un daudzus citus. 

Gadījuma diskursā vārdi trauksme un bailes bieži tiek lietoti savstarpēji aizvietojami; klīniskajā lietojumā tiem ir atšķirīga nozīme: trauksme tiek definēta kā nepatīkams emocionāls stāvoklis, kura cēlonis vai nu nav viegli identificējams, vai arī tiek uztverts par nekontrolējamu vai nenovēršamu, bet bailes ir emocionāla un fizioloģiska reakcija uz atzītiem ārējiem draudiem. Termins "trauksmes traucējumi" attiecas uz vairākiem specifiskiem traucējumiem, kas ietver bailes (fobijas) vai trauksmes simptomus.

Pastāv vairāki trauksmes traucējumu veidi, tostarp ģeneralizēti trauksmes traucējumi, specifiska fobija, sociālās trauksmes traucējumi, separācijas trauksmes traucējumi, agorafobija, panikas traucējumi un selektīvs mutisms. Individuālos traucējumus var diagnosticēt pēc specifiskiem un unikāliem simptomiem, izraisošiem notikumiem un laika. Ja personai ir diagnosticēti trauksmes traucējumi, medicīnas speciālistam ir jānovērtē šī persona, lai pārliecinātos, ka trauksmi nevar attiecināt uz kādu medicīnisku slimību vai garīgiem traucējumiem. Indivīdam dzīves laikā vienlaikus var būt vairāki trauksmes traucējumi. Ir daudz ārstēšanas un stratēģiju, kas var uzlabot cilvēka garastāvokli, uzvedību un darbību ikdienas dzīvē.

Atsauces

Ārējās saites

Psihiatrija
Psiholoģija
Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni pozīcijā uz ceļiem vīriešiem

300 metri ar šauteni pozīcijā uz ceļiem vīriešiem bija viena no astoņām disciplīnām šaušanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gadā no 3. līdz 5. augustam, militārajā nometnē Satori, Versaļas teritorijā. Tajās startēja 30 sportisti no 6 valstīm.

Zelta medaļu šajās sacensībās izcīnīja Šveices sportists Konrāds Štēli (324 punkti), sudraba medaļas izcīnīja šveicietis — Emīls Kellenbergers (314 punkti) un Dānijas sportists Anderss Peters Nīlsens (314 punkti).

Sacensību formāts 
Sacensībās katrs šāvējs raidīja 40 šāvienus esot pozīcijā uz ceļiem. Mērķis bija 1 metra diametrā, ar 10 punktu gredzeniem; mērķi tika noteikti 300 metru attālumā. Tādējādi maksimālais iespējamais rezultāts bija 400 punkti. Rezultāti no šī notikuma tika apvienoti ar pārējām divām pozīcijām (stāvus pozīcijā un guļus pozīcijā), lai iegūtu trīs pozīciju individuālo, kā arī komandas rezultātu.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Pārstāvētās valstis un sportisti 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 6 valstīm. Visas valstis pirmo reizi bija pārstāvētas šajā disciplīnā. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni pozīcijā uz ceļiem vīriešiem (Sports Reference) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni pozīcijā uz ceļiem vīriešiem (Olympedia) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni pozīcijā uz ceļiem vīriešiem (Olympics) 
   Retrieved 2 March 2006.
 

300 metri, stāvus
Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni guļus pozīcijā vīriešiem

300 metri ar šauteni guļus pozīcijā vīriešiem bija viena no astoņām disciplīnām šaušanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gadā no 3. līdz 5. augustam, militārajā nometnē Satori, Versaļas teritorijā. Tajās startēja 30 sportisti no 6 valstīm.

Zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Francijas sportists Ahils Parošs (332 punkti), sudraba medaļu ieguva Dānijas sportists Anderss Peters Nīlsens (330 punkti), bet bronzas medaļu ieguva Norvēģijas sportists Ūle Estmo (329 punkti).

Sacensību formāts 
Sacensībās katrs šāvējs raidīja 40 šāvienus no guļus pozīcijas. Mērķis bija 1 metra diametrā, ar 10 punktu gredzeniem; mērķi tika noteikti 300 metru attālumā. Tādējādi maksimālais iespējamais rezultāts bija 400 punkti. Rezultāti no šī notikuma tika apvienoti ar pārējām divām pozīcijām (pozīcijā uz ceļiem un stāvus pozīcijā), lai iegūtu trīs pozīciju individuālo, kā arī komandas rezultātu.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Pārstāvētās valstis un sportisti 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 6 valstīm. Visas valstis pirmo reizi bija pārstāvētas šajā disciplīnā. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni guļus pozīcijā vīriešiem (Sports Reference) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni guļus pozīcijā vīriešiem (Olympedia) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni guļus pozīcijā vīriešiem (Olympics) 
   Retrieved 2 March 2006.
 

300 metri, guļus
Aleksandrs Bunge

Aleksandrs Bunge (, ; 1803−1890) bija vācbaltiešu ārsts, ceļotājs un botāniķis. Rīgas Dabaspētnieku biedrības loceklis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1803. gada 6. oktobrī (24. septembrī pēc VS) Kijivā farmaceita ģimenē. 1821. gadā viņš sāka medicīnas un botānikas studijas Tērbatas Universitātē, 1825. gadā ieguva medicīnas doktora grādu ar disertāciju De relatione methodi plantarum naturalis in vires vegetabilium medicales. 1826. gadā Bunge piedalījās ekspedīcijā uz Altaja kalniem, 1830. gadā uz Mongoliju un Ķīnu, 1832. gadā viņš atkal devās uz Altaja kalniem.

1834. gadā Bungi ievēlēja par Kazaņas Universitātes botānikas profesoru, bet 1836. gadā par Tērbatas Universitātes botānikas profesoru un botāniskā dārza direktoru.
1857. gada decembrī viņš devās zinātniskā ekspedīcijā uz Afganistānu, no kuras cauri Persijai un Gruzijai 1859. gada augustā atgriezās Tērbatā.
1868. gadā Bunge pensionējās. 1875. godā viņu ievēlēja par Krievijas Zinātņu akadēmijas locekli.

Miris 1890. gada 18. (6.) jūlijā Kiltsi ciemā (Gilsenhof) Rietumviru apriņķē, apglabāts Tērbatā.

Darbi 
 Enumeratio plantarum, quas in China boreali collegit …. Pēterburga (1831)
 Plantarum mongolica-chinensium decas prima. Kazaņa (1835)
 … Tentamen generis Tamaricum species accuratius definiendi. Tērbata (1852)
 Anabasearum revisio. Pēterburga (1862)
 Generis Astragali species gerontogeae. Pēterburga (1868—1869)
 Labiatae persicae. Pēterburga (1873)

1803. gadā dzimušie
1890. gadā mirušie
Vācbaltieši
Botāniķi
Kijivā dzimušie
Ļaunuma izsaukšana: Man to lika darīt velns

"Ļaunuma izsaukšana: Man to lika darīt velns" () ir 2021. gada ASV pārdabiskā šausmu filma. Filmas režisors ir Maikls Čavess, scenārija autors ir Deivids Leslijs Džonsons-Makgoldriks. Filma ir turpinājums filmām "Ļaunuma izsaukšana" (2013) un "Ļaunuma izsaukšana 2" (2016), kā arī kā astotā filma Ļaunuma izsaukšanas filmu sērijā. Patriks Vilsons un Vera Fārmiga tāpat kā iepriekšējās filmu sērijas daļās atveido paranormālu lietu izmeklētājus Edu un Loreinu Vorenus, pārējās lomās ir Ruairi O'Konors, Sāra Ketrīna Huka un Džulians Hiljards. Džeimss Vans un Pīters Safrans producēja filmu, kuras pamatā ir 1981. gadā Konektikutā notikusī Arni Čeiena Džonsona tiesas prāva un Džeralda Britlija grāmata par tiesas prāvu The Devil in Connecticut.

Sākotnēji trešās "Ļaunuma izsaukšanas" filmas izstrāde sākās 2016. gadā, lai gan Vans paziņoja, ka viņš nerežisēs nākamo sērijas filmu, jo ir aizņemts ar citiem projektiem. Safrans apstiprināja, ka nākamā filma nebūs spoku mājas filma. 2017. gada jūnijā tika oficiāli paziņots, ka tiek izstrādāta filmas sērijas trešā daļa — scenārija rakstīšanai tika nolīgts Deivids Leslijs Džonsons. Maikls Čavess tika apstiprināts par filmas režisoru pēc tam, kad iepriekš bija režisējis filmas "Raudošās sievietes lāsts" (The Curse of La Llorona, 2019). Filmēšana norisinājās 2019. gada vasarā Džordžijā.

Filmas sākotnējā pirmizrāde bija paredzēta 2020. gada septembrī, tomēr sakarā ar COVID-19 pandēmijas ierobežojumiem tā tika atlikta. "Ļaunuma izsaukšana: Man to lika darīt velns" pirmizrāde norisinājās  Apvienotajā Karalistē, bet no 4. jūnijā to sāka demonstrēt ASV kinoteātros un straumēšanas servisā HBO Max. Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma starptautiskie kases ieņēmumi ir  ASV dolāru ar  ASV dolāru filmas veidošanas budžetā. Tā saņēmusi dažādas kritiķu atsauksmes, kas slavēja Vilsona un Fārmigas aktierspēli, bet kritizēja scenāriju un atzīmēja, ka šī ir vājākā no filmu sērijas daļām.

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
ASV filmas
Warner Bros. filmas
Zilūža ezers

Zilūža ezers (arī Zilūzis un Zilūžu ezers) ir ezers Valmieras novada Bērzaines pagasta administratīvajā teritorijā. Atrodās 2 km attālumā no Bērzaines ciemata centra. Zilūža ezers iekļauts Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāta neitrālajā zonā.

Apraksts 
Aizaugošs purva ezers ar brūnganu ūdeni. Ezera krasti ir zemi, savukārt ezera dibens ir klāts ar dūņām.

Flora 
Biežākie augi: platlapu vilkvālītes, peldošās glīvenes, dzeltenās lēpes, ūdensrozes, elodejas, hāras,
kalmes, vilkvālītes, kosas, grīšļi, meldri, niedres.

Fauna 
Zivju sugas: līdakas, karūsas.

Putnu sugas: ligzdo pīles.

Atsauces 

Valmieras novada ezeri
Bērzaines pagasts
Kocēnu novada ezeri
Chinese Doctors

Chinese Doctors () ir 2021. gada Ķīnas katastrofu filma. Filmas režisors ir Endrjū Lau, galvenās lomas atveido Žans Hanju, Juaņs Kvans, Žu Javens un Li Čens . Filma ir stāsts par pirmajiem medicīnas darbiniekiem, kas cīnījās pret COVID-19 pandēmiju Uhaņas Džinjintanas slimnīcā, Hubei, Ķīnā. Filmas pirmizrāde notika Ķīnā , godinot Ķīnas Komunistiskās partijas 100. gadadienu.

Atsauces

Ārējās saites 

2021. gada filmas
Ķīnas filmas
Vladimirs (personvārds)

Vladimirs ir populārs vīriešu personvārds, kā īsais variants tiek lietots Vova vai Volodja. Tam ir divi izcelsmes avoti: slāvu un ģermāņu un tam var būt vairākas nozīmes. Seno slāvu valodā nozīmējis "pasaules valdnieks" vai "mierīgs valdnieks" (*vladi, *vladeti — valdīt un *mir — pasaule vai miers), savukārt seno ģermāņu valodā nozīmējis "slavens valdnieks" vai "spožs un slavens" (*wald — spēks, spozme un *mari — slava; skatīt Valdemārs). Tā seno ģermāņu nozīmē "spožs un slavens" vārda Vladimirs nozīme sakrīt ar vienu citu populāru personvārdu — Roberts. Popularitāti visticamāk ieguvis pateicoties Kijevas kņazam Vladimiram Lielajam kurš saukts arī par svēto Vladimiru un Valdemāru Kristītāju. Latviešu kalendārā Vladimira vārdadiena ir 8. decembrī.

Radniecīgi vārdi 
 Valdemārs (vārda ģermāniskais variants)
 Voldemārs

Cilvēki ar šādu vārdu

Vārdi ar līdzīgu nozīmi 
 Roberts (vārds ar līdzīgu nozīmi)
 Slava (elements personvārdos) (citi vārdi, kuru nozīme arī ir "slavens")
 Mirdzums (elements personvārdos) (citi vārdi, kuru nozīme arī ir "mirdzošs", "spožs")

Atsauces 

Vīriešu personvārdi
2032. gada vasaras olimpiskās spēles

2032. gada vasaras olimpiskās spēles jeb XXXV olimpiskās spēles (), plašāk pazīstamas arī kā Brisbena 2032, būs trīsdesmit sestās vasaras olimpiskās spēles. Tās notiks Austrālijas pilsētā Brisbenā no  līdz .

Šīs būs trešās vasaras olimpiskās spēles Austrālijā (iepriekš . gadā Melburnā un . gadā Sidnejā) un ceturtās vasaras olimpiskās spēles dienvidu puslodē (divas olimpiskās spēles notikušas Austrālijā un . gada olimpiskās spēles notika Riodežaneiro, Brazīlijā). Brisbena par 2032. gada olimpisko spēļu norises vietu tika paziņota  (divas dienas pirms . gada olimpisko spēļu sākuma).

Atsauces

Ārējās saites 
 Starptautiskā Olimpiskā komiteja
Jānis Lācis (ārsts)

Jānis Lācis (1935—2021) bija latviešu ārsts, Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas kardiologs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1935. gada 1. augustā. Studēja medicīnu Rīgas Medicīnas institūtā. Pēc ārsta tiesību iegūšanas 1961. gadā strādāja Auces, Jaunpils un Tukuma slimnīcās. 
1964. gadā ieguva anesteziologa-reanimatologa specialitāti, vēlāk kardiologa specialitāti. 1975. gadā Maskavas Medicīnas institūtā aizstāvēja medicīnas zinātņu kandidāta grādu, bet 1983. gadā medicīnas zinātņu doktora grādu.
Stradāja par Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas kardioloģijas nodaļas vadītāju.
2003. gadā Jāni Lāci ievēlēja par Rīgas Stradiņa universitātes asociēto profesoru.
Miris 2021. gada 5. augustā, apglabāts Saulkrastu kapos.

Atsauces 

1935. gadā dzimušie
Jelgavā dzimušie
1921. gadā mirušie
Latvijas ārsti
Šaurā, sārtā līnija

"Šaurā, sārtā līnija" () ir 1998. gada ASV kara drāma, kuras režisors un scenārija autors ir Terenss Maliks. Filmā galvenās lomas attēlo Šons Penns, Adriens Brodijs, Džims Kevizels, Bens Čaplins, Džordžs Klūnijs, Džons Kjūsaks, Vudijs Harelsons, Eliass Koteass, Niks Nolte, Džons Reilijs un Džons Travolta. Filma ir balstīta uz 1962. gada Džeimsa Džonsa noveles. "Šaurā, sārtā līnija" bija Malika trešā režisētā filma un pirmā kopš 1978. gada.

Filma ir par karavīru grupu, kas Otrā pasaules kara laikā Zālamana Salās cīnās pret Japānas armiju.

Filma tika nominēta septiņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā kā labākā filma un labākais režisors, tomēr nevienu neieguva. Filma saņēma Zelta lāča balvu Berlīnes kinofestivālā.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gada filmas
ASV filmas
Kara filmas
Terensa Malika filmas
Gūsteknes

"Gūsteknes" () ir 2013. gada ASV trilleris, kura režisors ir Denī Vilnēvs. Filmā galvenās lomas attēlo Hjū Džekmens, Džeiks Jillenhols, Vaiola Deivisa, Marija Bello, Terenss Hauards, Melisa Leo un Pols Deino. "Gūsteknes" ir Vilnēva pirmā filma angļu valodā.

Filma ir par divu jaunu meiteņu nolaupīšanu Pensilvānijā un, kā policija meklē vainīgo. Pēc tam, kad policija atbrīvo aizdomās turamo, vienas meitas tēvs nolemj rīkoties pats.

Filma bija gan kritiski, gan finansiāli veiksmīga. National Board of Review filmu iekļāva 2013. gada labāko 10 filmu sarakstā. Filma tika nominēta par labāko operatora darbu 86. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijā.

Atsauces

Ārējās saites 

2013. gada filmas
ASV filmas
Denī Vilnēva filmas
Džims Kevizels

Džeimss Patriks Kevizels jaunākais (, dzimis ) ir ASV aktieris. Vislabāk pazīstams attēlojot Jēzu Kristu Mela Gibsona filmā "Kristus ciešanas" (2004) un piedaloties CBS seriālā Person of Interest (2011—2016).

Kevizels ir piedalījies tādās filmās kā "Kareive Džeina" (G.I. Jane, 1997), "Šaurā, sārtā līnija" (1998), "Frekvence" (2000), "Grāfs Monte Kristo" (2002), "Bēgšanas plāns" (Escape Plan, 2013) un When the Game Stands Tall (2014).

Ārējās saites 

1968. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Vašingtonas štatā dzimušie
Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metri ar šauteni vīriešu komandām

300 metri ar šauteni trijās pozīcijā vīriešu komandām bija viena no astoņām disciplīnām šaušanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gadā no 3. līdz 5. augustam, militārajā nometnē Satori, Versaļas teritorijā. Tajās startēja 6 komandas (30 sportisti) no 6 valstīm.

Komandu rezultāti tika iegūti saskaitot katras komandas visu sportistu izcīnītos punktus individuālajās disciplīnās ― guļus pozīcijā, pozīcijā uz ceļiem un stāvus pozīcijā. Zelta medaļu šajā disciplīnā izcīnīja Šveices sportisti (4399 punkti), sudraba medaļu ieguva Norvēģijas sportisti (4290 punkti), bet bronzas medaļu — Francijas sportisti (4278 sportisti).

Sacensību formāts 
Katru no komandām veidoja 5 sportisti. Katrs sportists raidīja 120 šāvienus: 40 šāvienus katrā no trim pozīcijām (guļus, uz ceļiem un stāvus pozīcijā). Mērķis bija 1 metra diametrā, ar 10 punktu gredzeniem, un tas bija novietots 300 metru attālumā. Maksimālais iegūstamais rezultāts bija 6000 punkti. Medaļas tika piešķirtas arī par individuālajiem rezultātiem, kur tika saskaitītas visu trīs disciplīnu punkti kopā. Vienīgo reizi olimpisko spēļu vēsturē medaļas tika piešķirtas par rezultātiem arī katrā no trim pozīcijām.

Medaļu ieguvēji

Rezultāti

Pārstāvētās valstis un sportisti 

Sacensībās startēja 30 sportisti no 6 valstīm. Visas valstis pirmo reizi bija pārstāvētas šajā disciplīnā. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metru šaušana ar šauteni vīriešu komandām (Sports Reference) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metru šaušana ar šauteni vīriešu komandām (Olympedia) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 300 metru šaušana ar šauteni vīriešu komandām (Olympics) 
   Retrieved 2 March 2006.
 

300 metri, komandas
Sunilduts Līna Narajanans

Sunilduts Līna Narajanans (oficiālos FIDE dokumentos biežāk tiek lietots saīsināts vairiants S. L. Narajanans;  vai ; dzimis  Thiruvananthapuramā) ir Indijas starptautiskais lielmeistars šahā (2016).

Biogrāfija 
2007. gadā guvis savus pirmo panākumu, uzvarot Keralas štata jauniešu šaha čempionātā U9 vecuma grupā. Vēlāk vairākārt izcīnījis medaļas Keralas štata un Indijas jauniešu šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 2012. gadā Indijas komandas sastāvā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules jauniešu šaha olimpiādē U16 vecuma grupā. 2016. gadā izcīnījis bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā. 2019. gadā ieņēmis 4. vietu Āzijas individuālajā šahā čempionātā. Tajā pašā gadā Hantimansijskā piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā zaudējis 1. kārtā.

2021. gada augustā Rīgā izcīnījis 2. vietu starptautiskajā šaha festivāla Rīgas Tehniskās universitātes Open 2021 "A" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2014. gadā Narajananam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2016. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Keralā dzimušie
Indijas šahisti
Voldemārs Anševics

Voldemārs Anševics (1977—2009) bija Latvijas NBS seržants, viens no Afganistānas kara upuriem. Viestura ordeņa lielkrusta komandieris (2010).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1977. gada 8. novembrī Dobelē, dzīvoja Glūdas pagasta Nākotnē. Dienēja Latvijas NBS Sauszemes spēku 1. kājnieku bataljonā (LATBAT). Kopš 2008. gada decembra viņš dienēja militāro padomnieku grupā ar mērķi apmācīt Afganistānas Nacionālās armijas karavīrus.
Gājis bojā 2009. gada 1. maijā nemiernieku uzbrukumā Kunāras provincē Afganistānā. Kaujā dzīvību zaudēja arī dižkareivis Andrejs Merkuševs, bet viens Latvijas NBS karavīrs un misijas medmāsa tika ievainoti. Nemiernieku uzbrukums novērošanas postenim notika agri no rīta. No starptautiskajiem drošības atbalsta spēkiem kaujā iesaistījās arī aviācija un artilērija, kaujā krita arī ASV un Afganistānas karavīri.
5. maijā NATO transporta lidmašīna nogādāja bojāgājušo Latvijas karavīru mirstīgās atliekas Latvijā.

Apbalvojums 
2010. gada 13. oktobrī par sevišķiem nopelniem Voldemāru Anševicu pēc nāves apbalvoja ar Viestura ordeni un atzina par Viestura ordeņa lielkrusta komandieri.

Piemiņa 

2016. gada 11.novembrī Ādažu bāzē atklāja Nacionālo bruņoto spēku kritušo karavīru piemiņas vietu.
2017. gada 9. augustā ASV Mičiganas štatā Alpenas Kaujas gatavības apmācības centra bāzē, piedaloties Nacionālo bruņoto spēku komandierim ģenerālleitnantam Leonīdam Kalniņam un Alpenas Kaujas gatavības apmācības centra komandierim pulkvedim Džeimsam Endrjū Robertsam, atklāta Afganistānā kritušā Latvijas karavīra, seržanta Voldemāra Anševica vārdā nosaukta iela.

Atsauces 

1977. gadā dzimušie
2009. gadā mirušie
Viestura ordeņa lielkrusta komandieri
Afganistānas kara upuri
Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tranšeja ar bisi vīriešiem

Tranšeja ar bisi vīriešiem bija viena no astoņām disciplīnām šaušanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, Parīzē. Sacensības tika aizvadītas 1900. gadā no 15. līdz 17. jūlijam, militārajā nometnē Satori, Versaļas teritorijā. Tajās startēja 31 sportists no 4 valstīm.

Visas olimpiskās medaļas šajā disciplīnā izcīnīja Francijas sportisti. Zelta medaļu ieguva Rožē de Barbarēns, sudraba medaļu ieguva Renē Gijo, savukārt bronzas medaļu — Žistinjēns de Klarī. Visi šie sportisti bija ieguvuši 17 punktus, tādēļ notika pāršaušanas kārta, kurā Žistinjēns Klarī nepiedalījās; šajā pāršaušanā 12 punktus ieguva Renē Gijo, bet 13 punktus Rožē de Barbarēns.

Medaļu ieguvēji

Sacensību formāts 
Katrs no sportistiem veica 20 šāvienu sēriju.

Rezultāti

Pārstāvētās valstis un sportisti 

Sacensībās startēja 31 sportists no 4 valstīm. Visas valstis pirmo reizi bija pārstāvētas šajā disciplīnā. 

Iekavās norādīts sportistu skaits no attiecīgās valsts.

Atsauces

Ārējās saites 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tranšejas šaušana ar bisi vīriešiem (Sports Reference) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tranšejas šaušana ar bisi vīriešiem (Olympedia) 
 Šaušana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tranšejas šaušana ar bisi vīriešiem (Olympics) 
   Retrieved 2 March 2006.
 

Tranšeja
Berijs Lindons

"Berijs Lindons" () ir 1975. gada Apvienotās Karalistes un ASV vēsturiska drāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir Stenlijs Kubriks. Filmā galvenās lomas atveido Raiens O'Nīls, Marisa Berensone, Patriks Magī un Hārdijs Krīgers. Filma ir balstīta uz 1844. gada Viljama Meikpīsa Tekereja noveli The Luck of Barry Lyndon.

Filma ir par 18. gadsimta īru avantūristu Beriju Lindonu, kurš apprec bagātu atraitni, lai mēģinātu iespraukties aristokrātu aprindās.

"Berijs Lindons" ieguva četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas: labākā muzikālā adaptācija, labākie kostīmi, labākais mākslinieka darbs un labākais operatora darbs.

Atsauces

Ārējās saites 

1975. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Stenlija Kubrika filmas
Hārvijs Keitels

Hārvijs Keitels (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris un kinoproducents. Savu aktiera karjeru uzsāka Jaunās Holivudas kustības laikā. Vairākkārt sadarbojies ar režisoru Mārtinu Skorsēzi, piedaloties sešās viņa filmās kopš 1973. gada.

Keitels ir piedalījies tādās filmās kā "Ļaunās ielas" (1973), "Taksists" (1976), Blue Collar (1978), "Kristus pēdējais kārdinājums" (1988), "Telma un Luīze" (1991), Bugsy (1991), "Trakie suņi" (1992), "Sliktais leitnants" (Bad Lieutenant, 1992), "Klavieres" (The Piano, 1993), "Lubene" (1994), "No krēslas līdz rītausmai" (1996), "Policisti" (Cop Land, 1997), "Sarkanais pūķis" (2002), "Nacionālie dārgumi" (2004), "Viesnīca "Diženā Budapešta"" (2014), "Jaunība" (2015) un "Īrs" (2019).

Ārējās saites 

1939. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Acis plaši aizvērtas

"Acis plaši aizvērtas" () ir 1999. gada ASV un Apvienotās Karalistes erotiska psiholoģiskā drāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir Stenlijs Kubriks. Filmā galvenās lomas atveido Toms Krūzs, Nikola Kidmena, Sidnijs Polaks un Marija Ričardsone. Filma ir balstīta uz 1926. gada Artura Šniclera noveles "Sapņa novele" (Traumnovelle). Filma pārceļ stāstu no 20. gadsimta Vīnes uz 90. gadu Ņujorku. "Acis plaši aizvērtas" ir Kubrika pēdējā filma.

Filma ir par seksuāli uzlādētu ārstu Bilu Hārtfordu (Toms Krūzs), kurš ir šokā, kad uzzin, ka viņa sieva Alise (Nikola Kidmena) pirms gada ir domājusi par dēku ar citu vīrieti. Vēlāk viņš iefiltrējas kādas slepenas organizācijas maskotā orģijā.

Filmai pieder Ginesa rekords par garāko nepārtraukto filmas uzņemšanu. Tā tika uzņemta 400 dienas.  Kubriks galējo filmas versiju izrādīja Krūzam, Kidmenai un Warner Bros. Sešas dienas vēlāk Kubriks nomira. "Acis plaši aizvērtas" pirmizrādi piedzīvoja . Filma saņēma galvenokārt pozitīvas kritiķu atsauksmes.

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Stenlija Kubrika filmas
Karaliskā Alberthola

Karaliskā Alberthola () ir koncertzāle Dienvidkensingtonas ziemeļos, Londonā. Viena no Apvienotās Karalistes vērtīgākajām un atšķirīgākajām ēkām, tā pieder valstij un to pārvalda reģistrēta labdarības organizācija, kas nesaņem valsts finansējumu. Tajā ir 5272 sēdvietas.

Kopš karaliene Viktorija svinīgi atklāja Albertholu 1871. gadā, uz tā skatuves ir uzstājušies visdažādāko žanru pasaules vadošie mākslinieki. Tā ir Prominento koncertu norises vieta, kas tur notiek katru vasaru kopš 1941. gada. Katru gadu galvenaā zālē tiek rīkoti vairāk nekā 390 dažādi pasākumi, tostarp klasiskie, roka un pop koncerti, balets, opera, filmu seansi ar orķestra dzīvo pavadījumu, sports, apbalvošanas ceremonijas, skolu un kopienas pasākumi, kā arī labdarības izrādes un banketi. Pārējās Albertholas telpās gada laikā notiek gandrīz 400 dažādi pasākumi.

Ēku sākotnēji plānoja saukt "Centrālā mākslas un zinātnes halle" (Central Hall of Arts and Sciences), bet karaliene Viktorija, 1877. gadā liekot ēkas pamatakmeni, nomainīja tās nosaukumu uz "Karaliskā Alberta Mākslas un zinātnes halle" (Royal Albert Hall of Arts and Sciences), tādējādi godinot savu vīru princi Albertu, kas nomira pirms sešiem gadiem. Tā veido prinča piemiņas memoriāla praktisko daļu; dekoratīvā daļa ir prinča Alberta memoriāls tieši uz ziemeļiem Kensingtonas dārzos, ko tagad no halles atdala Kensington Gore.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Celtnes un būves Londonā
Uli Hēness

Ulrihs "Uli" Hēness (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijušais Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks. Savu lielāko daļu karjeras spēlējis Vācijas komandā Minhenes "Bayern".

Rietumvācijas futbola izlases sastāvā Hēness uzvarēja 1974. gada FIFA Pasaules kausā un 1972. gada Eiropas čempionātā.

Pēc savas karjeras beigām 1979. gadā Hēness kļuva par Beyern ģenerālmenedžeri. , pēc 30 gadiem ģenerālmenedžera amatā, Hēness tika ievēlēts par Bayern prezidentu.  Hēness pameta Bayern prezidenta amatu. Gan kā spēlētājs, gan kā menedžeris un prezidents, Hēness Bayern komandā pavadīja 49 gadus.

Sasniegumi 
Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 1971–72, 1972–73, 1973–74
 DFB Pokal: 1970–71
 Eiropas kauss: 1973–74, 1974–75, 1975–76
 Starpkontinentālais kauss: 1976

Rietumvācija

 FIFA Pasaules kauss: 1974
 Eiropas čempionāts: 1972

Atsauces

Ārējās saites 

1952. gadā dzimušie
Vācijas futbolisti
Rietumvācijas futbolisti
Rietumvācijas izlases futbolisti
Minhenes "Bayern" spēlētāji
1. FC Nürnberg spēlētāji
1972. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1976. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
1974. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
1972. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Migels Munjoss

Migels Munjoss Mosuns (, dzimis , miris ) bija Spānijas futbolists un futbola treneris.

Karjera 
Savas spēlētāja karjeras sākumā Munjoss pārstāvēja Spānijas komandas CD Logroñés, Racing de Santander un Celta de Vigo. 1948. gadā viņš pievienojās Real Madrid. Kopā ar Real komandu viņš izcīnīja četrus La Liga titulus un trīs Eiropas kausa trofejas.

1959. gadā Munjoss, pēc savas spēlētāja karjeras beigām, kļuva par Real Madrid galveno treneri. Laiks, kurā Munjoss vadīja Real Madrid tiek uzskatīts par vienu no kluba veiksmīgākajām ērām. Kopā tika izcīnīti deviņi La Liga tituli, divreiz uzvarēts Copa del Rey un Eiropas kausā. 1960. gadā viņš kļuva par pirmo, kas Eiropas kausa trofeju ieguvis gan kā spēlētājs, gan kā treneris. 1974. gadā pēc 16 sezonām, Munjoss pameta Real Madrid komandu.

Vēlāk vadījis citas Spānijas komandas, kā Granada, Las Palmas un Sevilla. 1982. gadā, pēc Spānijas izstāšanās FIFA Pasaules kausa grupu turnīrā, Munjoss sāka trenēt Spānijas izlasi. Vadījis komandu 1984. un 1988. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1986. gada FIFA Pasaules kausā.

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Real Madrid

 La Liga: 1953–54, 1954–55, 1956–57, 1957–58
 Copa Latina: 1955, 1957
 Eiropas kauss: 1955–56, 1956–57, 1957–58

Trenera karjera 
Real Madrid

 La Liga: 1960–61, 1961–62, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1971–72
 Copa del Rey: 1961–62, 1969–70
 Eiropas kauss: 1959–60, 1965–66
 Starpkontinentālais kauss: 1960

Ārējās saites 

1922. gadā dzimušie
1990. gadā mirušie
Madrides apgabalā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
Spānijas futbola treneri
Spānijas futbola izlases treneri
Bigo "Celta" spēlētāji
Madrides "Real" spēlētāji
1984. gada Eiropas čempionāta futbolā treneri
1988. gada Eiropas čempionāta futbolā treneri
1986. gada FIFA Pasaules kausa treneri