joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Madaleņas baznīca

Madaleņas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Līvānu novada Jersikas pagasta apdzīvotā vietā Gosporos.

Vēsture 
Pirmā katoļu koka kapela bijusi jau 18. gadsimta beigās, par ko liecina Līvānu baznīcas hronikās esošās ziņas, ka no 1798. līdz 1803. gadam Jersikas muižā dzīvojis garīdznieks Berents, kurš kapelā noturējis Svētās Mises. 1844. gadā Krievijas impērijas valdība baznīcas īpašumus atsavināja un kapelu nojauca. 
Madaleņas katoļu baznīcu 1821. gadā uzbūvēja Līvānu draudzes prāvests Ambrazevičs senas kapsētas teritorijā. Līdz 1930. gadam tā bija Līvānu draudzes filiāle, vēlāk kļuva par patstāvīgu draudzi. 1939. gadā tika uzbūvēta plebānija, kura padomju varas gados 1940. gadā tika nacionalizēta, bet 1992. gadā atgūta.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Smirnovs. Madaleņas draudzi nodibināja Rīgas arhibīskaps Antonijs Springovičs 1929. gada 21. februārī, atdalot sādžas no Līvānu draudzes. Taču draudzi var uzskatīt par vienu no senākajām Latvijā, par ko liecina Jersikas pilskalnā atrastie 11. gadsimta krustiņi. Draudzei ir divas kapsētas — Madalienas kapsēta un Jersikas Svētā Stefana kapi.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētās Marijas Magdalēnas svētki, Svētā Krusta paaugstināšanas svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas pastāvīgā palīga svētki.

Tehniska informācija 
Madaleņas baznīca ir romāņu stilā no laukakmeņiem celta viennavas celtne ar skārda jumtu un cementa grīdu. Tā ir 18 metrus gara un 10 metrus plata. Lietošanas kārtībā ir fisharmonijs. Apkārt baznīcai ir koka žogs.

Interjers 
Baznīcā ir aplūkojama 18. gadsimta liela formāta Dievmātes Pastāvīgās palīdzētājas svētglezna, kas bija pārvesta no iepriekšējās vecās kapelas un M. Drancena 1934. gadā gleznotā Marijas Magdalēnas glezna.

Ārējās saites 
 Draudzes mājaslapa
 Fotogrāfijas
 www.vietas.lv
 www.zudusilatvija.lv
 www.livani.lv

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Jersikas pagasts
Gospori
Vanagu baznīca

Vanagu Svētās Annas Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada Upmalas pagasta Vanagos.

Vēsture 
Vanagu pirmā katoļu baznīca bija vecā Vārkavas baznīca, ko pēc Vārkavas jaunās baznīcas uzcelšanas pārveda uz Vanagiem un uzstādīja 1882. gadā Vanagu kapsētā. Tajā notika kā bēru aizlūgumi, tā arī dievkalpojumi. Taču likumīgas baznīcas tiesības tā ieguva 1894. gada 22. maijā. 1918. gadā, nodibinoties draudzei, šī filiālbaznīca kļuva par draudzes baznīcu. Dievnams bija celts uz mūrētu akmeņu pamata, 10 metrus garš un 8 metrus plats, ārpusē bija apšūts ar dēļiem, bet iekšpusē izbalsināts. Galvenajā altārī bija Svētā Jāņa kristītāja glezna, bet sānu altārī Svētās Annas glezna.

Pašreizējā mūra baznīca ir uzcelta 1936. gadā, apjumot veco baznīcu. 1934. gada 14. oktobrī Līvānu dekāns Staņislavs Vaikulis iesvētīja baznīcas pamatus, bet 1936. gada 11. oktobrī prāvesta Leona Garškas darbības laikā bīskaps Jāzeps Rancāns dievnamu konsekrēja Svētās Annas godam. 

Latvijas okupācijas pirmajos gados Vanagu baznīca kļuva par vienu no pretošanās kustības centrem. Draudzes prāvestu Antons Juhņevičs Otrā pasaules kara laikā savos sprediķos uzstājies gan pret vācu, gan padomju okupāciju. Baznīcas saimniecības telpās viņš slēpa vietējos vīriešus no mobilizācijas nacistu un padomju armijā. 1945. gada 28. janvārī notika čekistu uzbrukums Vanagu baznīcai, tomēr Antons Juhņevičam izdevās izlauzties no aplenkuma. 1946. gadā viņš tika arestēts, bet 1947. gadā nošauts Rīgas Centrālcietumā.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Vilhelms Bēķis. Vanagu draudze ka pastāvīga draudze nodibinājās 1918. gadā. Draudzei ir sešas kapsētas — Vanagu vecā un jaunā kapsēta, Augšmuktu kapsēta, Vilminīšu kapi, Šultu kapi, Rauniešu kapi, Rusinovas kapi.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Sveču diena, Svētā Jāzepa diena, Svētā Jura diena, Svētā Jāņa diena (40 stundas), Svētās Annas diena, baznīcas iesvētīšanas svētki, Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas diena, Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas diena.

Tehniska informācija 
Vanagu baznīca ir mūra vienjomas celtne ar 36 metrus augstu torni, skārda jumtu un koka grīdu. Tā ir 30 metrus gara un 12 metrus plata.

Interjers 
Baznīcā ir trīs altāri, kas darināti pēc Subates baznīcas altāru parauga. Galvenajā altārī aplūkojama Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas glezna, kreisais ir Svētās Annas altāris, kurā atrodas Svētās Annas svētglezna, bet virs tās Svētā Jāzepa glezna, labais ir Svētā Jāņa Kristītāja altāris, kurā atrodas 1949. gadā mākslinieces Žilvinskas radītā Svētā Jāņa Kristītāja glezna, bet virs tās Drancānes gleznotā Svētā Jura glezna. Redzami altāra kapiteļi, kurus darinājis kokgriezējs S. Tikerts. Baznīcā ir krustaceļa 14 svētgleznas, mākslinieka Šemberga darbs.

Ārējās saites 
 www.varkava.lv
 visitlatgale.com
 Fotogrāfijas

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Upmalas pagasts
Vanagi (Upmalas pagasts)
Rosme (Iecavas pagasts)

Rosme (; arī Ūdri) ir apdzīvota vieta Bauskas novada Iecavas pagastā. Izvietojusies pagasta dienviddaļā netālu no autoceļa A7  no pagasta centra Iecavas  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā kolhoza «Rosme» (vēlāk — padomju saimniecības «Progress» iecirknis) ciemats. Rosmē atrodas Šautleru pasta nodaļa.

Atsauces
Audrupi

Audrupi (agrāk arī Sosti) ir apdzīvota vieta Bauskas novadā, Iecavas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā  no pagasta centra Iecavas,  no novada centra Bauskas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā ciemats pie piena lopkopības lielfermas.

Atsauces
Nīcgales katoļu baznīca

Nīcgales Dievmātes dzimšanas Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Nīcgales pagasta Buivīšu ciemā, aptuveni pusotru kilometru uz rietumiem no Nīcgales ciema.

Vēsture 
Nīcgales pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1803. gadā. Tā pastāvēja tikai sešdesmit gadus, jo 1863. gadā muižkungs Heinrihs Plāters-Zībergs tās vietā uzbūvēja jaunu mūra baznīcu. Pirmā Pasaules kara laikā baznīca cieta, tai bija noplēsts jumts, sašautas sienas un velves, sapostītas ērģeles, cietis altāris un tornis. Pēc kara, prāvesta Ignacija Miškinisa vadībā baznīcu sāka atjaunot. Tika salabots lielais altāris, ambons, biktskrēsls, lekcijas pusē uzcēla jaunu sānu altāri, kurā ievietoja Jaunavas Marijas gleznu, salaboja sienu un velvju bojājumus, ielika logus. Prāvesta Jāzepa Janoviča kalpošanas laikā dievnamam uzlika melnā skārda, bet tornim cinkotā skārda jumtu. Nākamā prāvesta Jāņa Kazenasa laikā tika izveidots apmetums dievnama ārpusē un iekšpusē veikti krāsošanas darbi, kā arī ap baznīcu uzcelts žogs. 1924. gada 15. jūlijā arhibīskaps Antonijs Springovičs baznīcu konsekrēja Dievmātes dzimšanas godam.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Smirnovs. Nīcgales draudze veidojās jau 18. gadsimta vidū, kad tā vēl ietilpa Līksnas draudzē, bet vēlāk tā bija Līksnas filiāle. Par patstāvīgu draudzi tā kļuva 1920. gadā. Draudzei ir viena Nīcgales kapsēta.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētās ģimenes atlaidas, Svētā Jura mocekļa diena, Svētā Antona no Padujas diena, Svētā Jāņa Kristītāja diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas Eņģeļu karalienes svētki (40 stundas).

Tehniska informācija 
Nīcgales baznīca ir pseidogotikas mūra viennavas celtne ar vienu torni, skārda jumtu un flīžu grīdu. Tā ir 30 metrus gara un 15 metrus plata. Apkārt baznīcai ir dārzs, ap to no akmeņiem mūrēts žogs.

Interjers 
Baznīcā ir četri gotiska stila altāri. Galvenajā altārī ir ievietota kokā veidota Krustā Sistā statuja, koktēlnieces Aneles Balules darbs. Aplūkojamas ir ērģeles ar neogotisku prospektu.

Ārējās saites 

 Draudzes mājaslapa
 www.zudusilatvija.lv
 Vēsture un attēls
 Nīcgales baznīca bērna acīm
 Fotogrāfijas

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Nīcgales pagasts
Tims Rots

Timotijs Saimons Rots (; dzimis ) ir angļu aktieris un režisors.

1980. gados sāka piedalīties spēlfilmās un televīzijas seriālos. Plašāku atpazīstamību ieguva pēc lomām filmās "Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais" (1989), Vincent & Theo (1990) un Rosencrantz & Guildenstern Are Dead (1990). Rots vairākas reizes sadarbojies ar Kventins Tarantīno piedaloties filmās "Trakie suņi" (1992), "Lubene" (1994), "Četras istabas" (Four Rooms, 1995) un "Pretīgais 8nieks" (2015). Par lomu filmā "Robs Rojs" (Rob Roy, 1995), viņš saņēma BAFTA kino balvu kā labākais aktieris otrā plāna lomā, kā arī tikai nominēts Zelta globusa balvai un Amerikas Kinoakadēmijas balvai tajās pašās kategorijās. Viņa kā režisora debija ir 1999. gada filma The War Zone, kas saņēmusi vairākus apbalvojumus. Vēl viņš filmējies filmās "Leģenda par pianistu" (The Legend of 1900, 1998), "Pērtiķu planēta" (2001), Skellig (2009). Atveidojis Kela Laitmena lomu Fox seriālā "Melu teorija" un Džimu Vortu / Džeku Devlinu Sky Atlantic seriālā Tin Star. Rots Marvel Cinematic Universe filmā "Nepārspējamais Halks" (2008) atveidojis Emīlu Blonski.

Ārējās saites 

1961. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Angļu kinoaktieri
Eiropas Kino balvas ieguvēji
BAFTA kino balvas ieguvēji (cilvēki)
Diāna Ruso

Diāna Ruso (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Vislabāk ir pazīstama ar lomu TV seriālā The Young and the Restless. Tāpat tēlojusi seriālā "Ceļojošais bruņinieks". Bijušas vairākas epizodiskas lomas tādos seriālos kā "Amulets", "CSI Lasvegasa", "CSI Ņujorka", "Kā es satiku jūsu māti", "NCIS: izmeklēšanas dienests", "Intrigante" un Rescue Me. Bijusi žurnāla Playboy 2007. gada decembra Babe of the Month.

Ārējās saites 
 
 

1979. gadā dzimušie
Ņūdžersijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Deivids Boreanadzs

Deivids Boreanadzs (David Boreanaz; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, producents. Viņš ir pazīstams ar "eņģeļa" lomu seriālos Buffy the Vampire Slayer un Angel, kā arī FIB speciālā aģenta lomu seriālā "Nozieguma skelets" (Bones). Trīs reizes par lomu seriālā Angel saņēmis Saturna balvu.

Ārējās saites 

1969. gadā dzimušie
Ņujorkas štatā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Jasmuižas katoļu baznīca

Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada Aizkalnes pagasta centrā Aizkalnē.

Vēsture 
Jasmuižas pirmā katoļu koka baznīca bijusi jau senos laikos un tās celšanas laiks nav zināms. 1815. gadā ap šo baznīcu muižkungs Ksaverijs Šadurskis uzcēla jaunu dievnamu, veltītu Svētā Krusta paaugstināšanas godam. Tas bija taisnstūrveida 24 metrus garš, 12 metrus plats nams. Uz pīlāriem pie gala durvīm balstījās lievenis, zem kura uz sienas bija uzgleznoti Svētā Pētera un Svētā Pāvila attēli. Baznīca bija bez torņa. Tāda tā pastāvēja līdz 1926. gadam, kad prāvesta Ostrovska darbības laikā baznīcu nojauca, atstājot tikai mūrus un sāka pārbūvi. Lai piebūvētu kapelas, tika izlauztas sānu sienas 9 metru platumā, vēlāk katrā sānā izbūvējot 9 metrus platu un 3 metrus garu kapelu. No priekšpuses dievnama tika pagarināts par 6 metriem, virs pagarinājuma uzliekot nelielu tornīti. No iepriekšējās baznīcas iekšējā iekārtojuma paturēja tikai lielo altāri, divus biktskrēslus, skulptūras un gleznu ar Svētā Jura attēlojumu, pārējo inventāru iegādājās no jauna.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Onufrijs Pujats. Jasmuižas draudze izveidojās jau 1815. gadā, kad uzcēla mūra baznīcu, jo koka baznīcu apkalpoja Nīdermuižas priesteri. Draudzei ir sešas kapsētas — Bleidenes kapsēta, Daugaviešu kapsēta, Džeriņu kapsēta, Gāgu kapsēta, Raipoles kapsēta un Aizkalnes vecā kapsēta.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Krusta paaugstināšanas svētki, Svētā Jāzepa diena.

Tehniska informācija 
Jasmuižas baznīca ir mūra vairāknavu krustveida celtne ar skārda jumtu un flīžu jumtu. Tā ir 30 metrus gara un 20 metrus plata. Apkārt baznīcas dārzam ir laukakmeņu mūra žogs un ķieģeļu laukakmeņu vārti.

Interjers 
Dievnamā ir aplūkojams no vecās baznīcas pārnestais lielais altāris ar koka krustu, Svētā Jura glezna, Jaunavas Marijas un Svētā Jāņa ģipša statujas, koka tabernakuls ar eņģeļu figūrām. Uzmanību piesaista divi veci biktskrēsli.

Ārējās saites 
 Fotogrāfijas
 www.preili.lv
 www.irlaiks.lv

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Aizkalnes pagasts
Aizkalne
Jaša
Ozolmuižas baznīca

Ozolmuižas Svētā Pētera un Svētā Pāvila Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Rēzeknes novada Ozolmuižas pagasta centrā Ozolmuižā. Dievnams ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Vēsture 
Ozolmuižas Svētā Pētera un Svētā Pāvila katoļu baznīca celta 1820. gadā par Jāzepa un Marijas Plāteru-Zībergu līdzekļiem. Nav ziņu, vai pirms šī dievnama ir bijis cits. Dievnamā ir Jēzus Sirds kapela.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Imants Petrovskis. Ozolmuižas draudze nodibinājās kopā ar baznīcas celšanas laiku un jau no pirmsākumiem ir bijusi patstāvīga draudze ar saviem prāvestiem. Draudzei ir piecas kapsētas — Ozolmuižas kapsēta, Lalu kapi, Runču kapsēta, Skuju kapsēta, Ūsveiču kapsēta.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki ir Vasarsvētku otrā diena, Svētā Pētera un Svētā Pāvila svētki, Svētā Rožukroņa svētki, Jaunavas Marijas parādīšanās Lurdā.

Tehniska informācija 
Ozolmuižas baznīca ir akmens mūra viennavas celtne ar nelielu zvanu torni, kurā ir trīs zvani, cinkotā skārda jumtu un flīžu grīdu. Tā ir 20 metrus gara un 10 metrus plata. Apkārt dievnamam ir dārzs, kurā atrodas kapliča. Dārzu ietver mūra žogs. Blakus baznīcai ir plebānija.

Interjers 
Dievnamā aplūkojams liels mūra altāris ar četrām kolonnām un lielu masīvu krustu un pārējie divi altāri.

Ārējās saites 
 www.rezeknesnovads.lv 
 Fotogrāfijas
 www.visitlatgale.com

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Ozolmuižas pagasts
Ozolmuiža
Rīgas karogs

Rīgas karogs ir viens no Rīgas oficiālajiem simboliem kopā ar Rīgas pilsētas ģerboni.

Vēsture 

Pirmo reizi Rīgas pilsētas karogs () minēts Rīgas bīskapa Nikolaja 1232. gadā parakstītā dokumentā, taču tā krāsa un forma nav minēta. Pēc 1282. gada avotos gan minēts, ka Rīgas kuģu karogā ir balts krusts, bet karoga forma un krāsa nav norādīta, bet 14. gadsimta sākumā pārstrādātajos Rīgas statūtos atzīmēts, ka karoga pamatkrāsa ir melna. 

Rīgas brīvpilsētas laikā un vēlāk Rīgas karogs bijis balts ar sarkanu pilsētas ģerboni, savukārt Zviedru Vidzemes laikā Rīgai bija jālieto zviedru tirdzniecības karogu, kura centrā bija mazais Rīgas ģerbonis sarkanā vairogā.

1673. gadā izdotajos Rīgas pilsētas statūtos bija minēts, ka Rīgas kuģu karogā jābūt zilai un baltai krāsai (). Zilibaltās Rīgas karoga krāsas atkārtoti apstiprināja 1700., 1798. un 1868. gadā. 

1937. gada 4. maijā Rīgas pilsētai apstiprināja karogu ar divām vienāda platuma dažādu krāsu joslām, kas gareniski dalīja karogu uz pusēm, bet karogiem un joslām pa vidu bija izvietots Rīgas ģerbonis.

Apraksts 

Taisnstūra forma, tā audekls sadalīts divās horizontālās vienāda platuma joslās: augšējā daļā - gaiši zilā, apakšējā daļā - baltā krāsā. Karoga vidū attēlots Rīga pilsētas ģerbonis.

Galerija

Atsauces 

Rīgas simboli
Latvijas pilsētu karogi
Sanktgallene

Sanktgallene (, , , ) ir pilsēta Šveices ziemeļaustrumos, tuvu Lihtenšteinas un Vācijas robežām. Pilsētā galvenokārt tiek izmantota vācu valoda.

Attēlu galerija

Sanktgallenes panorāma

Citi attēli 

Šveices pilsētas
Ivans Bugajenkovs

Ivans Bugajenkovs (dzimis ) ir bijušais Latvijas volejbolists.

Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs (, ) un abās PSRS izlases sastāvā tika izcīnīta uzvara. Ar divām izcīnītām zelta medaļām I. Bugajenkovs ir viens no visu laiku panākumiem bagātākajiem Latvijas sportistiem Olimpiskajās spēlēs. Ar panākumiem startējis arī Pasaules čempionātā, kur izcīnījis divas zelta medaļas (1960, 1962) un vienu bronzu (1966). Eiropas čempionātos izcīnījis uzvaru 1967. gadā un bronzu 1963. gadā. 1964. gadā saņēma PSRS Nopelniem bagātā sporta meistara nosaukumu, kā arī tika atzīts par gada populārāko sportistu Latvijā. 2009. gadā tika uzņemts starptautiskajā volejbola slavas zālē.

Ivans Bugajenkovs ilgstoši - laika posmā no 1991.gada līdz pat 2007.gadam darbojās kā vadošais Irānas klasiskā volejbola un Irānas valstsvienību treneris un attīstības konsultants.

Atsauces

Ārējās saites 

1938. gadā dzimušie
Latvijas volejbolisti
1964. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
1968. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Latvijas olimpiskie medaļnieki
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar ordeni "Goda Zīme" apbalvotie
Volgogradas apgabalā dzimušie
Sergejs Mirskis

Sergejs Mirskis (dzimis  Rīgā) ir Latvijas vācu izcelsmes sabiedriskais darbinieks, publicists un politiķis. Bijis vairāku Saeimas sasaukumu deputāts, pārstāvot partiju "Saskaņa".

Dzīvesgājums 
Dzimis 1952. gadā skolotāja, vēlākā LVU krievu literatūras docenta Vladimira Mirska un viņa sievas Irinas, dzimušas Oses, ģimenē. Savu tautību uzrādījis kā vācietis.

Mācījās Rīgas 53. vidusskolā, ko absolvēja 1969. gadā.

Darbojās biedrībā "Krievijas tautiešu savienība Latvijā", bija tās prezidija loceklis, kā arī biedrībā "Mūzikas un poēzijas klubs". Bija uzņēmuma "Structors" menedžeris.

Politiskā darbība 
S. Mirskis neveiksmīgi kandidēja 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās no Krievu partijas saraksta, 8. Saeimas vēlēšanās no PCTVL saraksta un 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās no Tautas Saskaņas partijas saraksta.

No 2001. gada viņš bija Saeimas deputāta palīgs, bet 2006. gadā Saeimas vēlēšanās S. Mirski ievēlēja par 9. Saeimas deputātu no apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta, pēc četriem gadiem ievēlēts arī 10. Saeimā. 2009. gadā netika ievēlēts Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Veiksmīgi kandidēja arī 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās 2011. gadā. 11. Saeimā S. Mirskis ir Ārlietu komisijas priekšsēdētāja biedrs, darbojas arī Saimnieciskajā komisijā. 2011. gadā tika ievēlēts par sociāldemokrātiskā partijas "Saskaņa" Rīgas organizācijas valdes priekšsēdētāju. Kandidēja 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās no "Saskaņas Centra" saraksta. Tika ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta.

Pētnieciskās žurnālistikas centra Re:Baltica veiktajā pētījumā par 12. Saeimas deputātu uzstāšanos tribīnē un ziņojumu gatavošanu kopā ar 12 citiem, tostarp 7 no "Saskaņas" ievēlētajiem deputātiem, atzīts par "nerunīgo deputātu", jo 12. Saeimā 44 pavadītajos mēnešos Mirskis tikai vienreiz runājis no tribīnes un vienreiz gatavojis ziņojumu par kādu likumprojektu.

2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts.

Atsauces

Ārējās saites 

 CVK profils
 11. Saeimas profils

1952. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
9. Saeimas deputāti
10. Saeimas deputāti
11. Saeimas deputāti
12. Saeimas deputāti
Kombuļu baznīca

Kombuļu Svētā Jāzepa Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Kombuļu pagasta centrā Kombuļos.

Vēsture 
Kombuļu pirmā katoļu koka baznīca bija no 1767. gada, kad Krāslavā uzcēla jaunu mūra baznīcu, bet veco dievnamu nojauca un pārveda uz Kombuļiem. Tas pastāvēja aptuveni 60 gadus.

1818. gadā koka baznīcu nojauca un uzcēla mūra kapelu, kas bija veltīta Svētā Jāņa godam un bija Krāslavas baznīcas filiāle. Kapela radās no siena šķūņa, ko grāfs Plāters pārbūvēja par ģimenes kapliču. 1860. gadā tika uzcelta piebūve. Prāvesta Jāņa Putāna laikā, 1923. gadā baznīcai piebūvēja divus torņus, dievnama priekšā ieraka astoņus stabus, apšuva ar dēļiem un uzlika jumtu torņa veidā. Prāvesta Antona Juhneviča kalpošanas laikā, 1937. gadā pie baznīcas piemūrēja mūra presbitēriju, kam abās pusēs ir sakristejas. Koka torņi sāka bojāties, tāpēc 1960. gados tos apšuva ar silikātķieģeļiem. No 1966. gada Kombuļu prāvests bija Fēlikss Cipruss, kurš mira 2011. gada 18. novembrī un ir apbedīts baznīcas dārzā.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Bečs. Kombuļu draudze izveidojās par patstāvīgu draudzi 1915. gadā, pirms tam tā bija Krāslavas filiāle. Draudzei ir deviņas kapsētas — Kombuļu kapi, Rairu kapi, Sjaneišu kapi, Aišpūru kapi, Pīzānu kapi, Trūpu kapi, Vagaļu kapi, Zīmaišu kapi, Kropišku kapi.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Svētā Jāzepa — strādnieku aizbildņa svētki (40 stundas), Svētā Krusta paaugstināšanas svētki, Svētās Terēzijas no Bērna Jēzus svētki, Svētā Andreja svētki.

Tehniska informācija 
Kombuļu baznīca ir mūra krustveida celtne ar diviem torņiem, skārda jumtu un koka grīdu. Tā ir 14 metrus gara un 14 metrus plata. Baznīcas dārzu ieskauj laukakmeņu mūra žogs.

Ārējās saites 
 Fotogrāfijas
 www.zudusilatvija.lv
 Vēsture

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Kombuļu pagasts
Kombuļi
Konstantinovas baznīca

Konstantinovas Svētā Krusta paaugstināšanas Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Atrodas Krāslavas novada Konstantinovas pagasta centrā Konstantinovā.

Vēsture 
Tā kā pagastā nebija savas baznīcas, ticīgie pagasta iedzīvotāju bija spiesti apmeklēt Dagdas Romas katoļu baznīcu, kā arī Ludvikovas katoļu baznīcu, bet vēlējās dievnamu savā pagastā. Pateicoties bijušā Konstantinovas pagasta prieksšēdētāja Arvīda Ozoliņa piešķirtajai ēkai 20.gadsimta beigās, dievnams ir ierīkots bijušā Konstantinovas muižas īpašnieka zirgu stallī.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Odiņš. Konstantinovas draudze izveidojās 2001.gadā. Tā ir Ludvikovas draudzes filiāle. Svētās Mises tiek svinētas svētdienās. Draudzē ir trīs kapsētas — Eisaku kapsēta, Saboļu kapsēta, Sivergola kapsēta.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Krusta paaugstināšanas svētki.

Attēlu galerija

Ārējās saites 
 Fotogrāfijas

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Konstantinovas pagasts
Ludvikovas baznīca

Ludvikovas Svētās Agates Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Krāslavas novada Skaistas pagasta Ludvikos, Ižiuna ezera dienvidu krastā.

Vēsture 
Ludvikovas pirmā katoļu baznīca tika uzcelta 1925. gadā prāvesta Antona Oļševska vadībā. 1962. gadā dievnamu nojauca, jo tas atradās avārijas stāvoklī. Atgūstot neatkarību, tika baznīca atjaunota. Tā ir iekārtota restaurētā bijušās skolas ēkā.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Pāvils Odiņš. Ludvikovas draudze tika nodibināta 1925. gadā, atdalot apdzīvotas vietas no Dagdas, Asūnes, Pustiņas, Skaistas un Aulejas draudzēm. 1962. gadā, nojaucot dievnamu, draudze beidza pastāvēt. Atgūstot neatkarību, draudze atjaunoja savu darbību, tajā ir aptuveni 200 ticīgo. Svētās Mises tiek svinētas svētdienās.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki ir Svētās Agates diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas — Sāpju mātes diena.

Ārējās saites 
 Fotogrāfijas
 Dagdas dekanāta mājaslapa
 www.vietas.lv
 www.kraslava.lv

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Skaistas pagasts
Ludvikova
Igors Zujevs

Igors Zujevs (dzimis ) ir krievu tautības Latvijas politiķis. Pārstāv Latvijas Sociālistisko partiju Bijis Saeimas un Rīgas domes deputāts (ievēlēts no apvienības "Saskaņas Centrs" un partijas "Saskaņa" saraksta).

Biogrāfija 
Vispārējo vidējo izglītību ieguvis Rīgas 56. vidusskolā, ko pabeidzis 1981. gadā. 1983. gadā beidzis Rīgas Jūrskolu kuģa tehniķa specialitātē. 2011. gadā absolvējis Baltijas Psiholoģijas un menedžmenta augstskolu.

Bijis biedrības "Labā Cerība" valdes priekšsēdētājs, dārzkopības uzņēmuma "Vasara" un uzņēmuma "Magone" valdes loceklis. Tāpat strādājis uzņēmumos "Pļavnieku nami" un "Rīgas centrāltirgus", kā arī Latvijas jūras kuģniecībā.

Politiskā darbība 
2005. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no politiskās patriotiskās apvienības "Dzimtene" un Latvijas Sociālistiskās partijas apvienotā saraksta un tika ievēlēts domē. 2006. gadā nesekmīgi kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no partiju apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta. 2009. gadā atkārtoti tika ievēlēts Rīgas domē no "Saskaņas Centra" saraksta. Strādāja Mājokļu un vides komitejā un Sociālo jautājumu komitejā.

2010. gadā kandidēja 10. Saeimas vēlēšanās no politisko partiju apvienības "Saskaņas Centrs" saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā un tika ievēlēts 10. Saeimā. Tāpat arī 2011. gadā Saeimas ārkārtas vēlēšanās ievēlēts 11. Saeimā, kur darbojas Sociālo un darba lietu komisijā un Saimnieciskajā komisijā.

Sākotnēji netika ievēlēts 12. Saeimā no partijas "Saskaņa" saraksta, taču 2015. gada maijā kļuva par 12. Saeimas deputātu pēc tam, kad Regīna Ločmele-Luņova nolika mandātu.

Pētnieciskās žurnālistikas centra Re:Baltica veiktajā pētījumā par 12. Saeimas deputātiem Zujevs atzīts par "visnerunīgāko Saeimas deputātu", jo 12. Saeimā 38 pavadītajos mēnešos ne reizi nav runājis no tribīnes un tikai vienreiz gatavojis ziņojumu par kādu likumprojektu. 2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no partijas "Saskaņa" saraksta, taču netika ievēlēts.

Atsauces

Ārējās saites 

 CVK profils
 11. Saeimas profils

1963. gadā dzimušie
10. Saeimas deputāti
11. Saeimas deputāti
12. Saeimas deputāti
Rīgas domes deputāti (2005—2009)
Rīgas domes deputāti (2009—2013)
Ieva Kerēvica

Ieva Kerēvica (dzimusi 1980. gada 4. decembrī Madonā) ir latviešu dziedātāja.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1980. gadā Madonā. Mācījās Jelgavas mūzikas vidusskolā, studēja Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā. 
Ar panākumiem startēja vairākos vokālajos konkursos, tai skaitā Sony Jazz Stage 2004 (2. vieta), Lady Summertime, Stage number one (1. vieta; dalība kopā ar grupu The spirit shadows), "Tu esi pamanīts" un "Liepājas Dzintars". 2009. gadā ar Madonas zaļo kori uzvarēja TV3 šovā "Koru Kari 2".

2014. gadā viņai piedzima meita Grieta.

Dalība televīzijā

TV

Atsauces

Ārējās saites 
 Dabas bērns ar džeza dvēseli — Ieva Kerēvica
 Dziedātāja Ieva Kerēvica dzird suņa frekvenci

1980. gadā dzimušie
Madonā dzimušie
Latviešu mūziķi
Liepnas katoļu baznīca

Liepnas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Alūksnes novada Liepnas pagasta centrā apdzīvotā vietā Liepnā.

Vēsture 
Liepnas pirmā katoļu koka kapela tika uzcelta 1754. gadā. To Krievijas impērijas valdība slēdza 1862. gadā un nodeva pareizticīgajiem. Pēc Pirmā pasaules kara, 1921. gadā Latvijas valdība kapelu atdeva atpakaļ katoļiem, piešķirot arī piecpadsmit hektārus zemes. Vēlāk, prāvesta Broņislava Kivrāna darbības laikā pie vecās kapelas sāniem tika uzbūveta jauna koka baznīca un, izņemot vecās baznīcas sānu sienu, abus dievnamus savienoja. Rezultātā vecā kapela kļuva par jaunās baznīcas presbitērija daļu. Dievnams tika celts uz akmens pamatiem. Baznīcā bija trīs vienkārši altāri, virs galvenā altāra bija krusts un Kalvārijas panorāma. Sānu altāri bija vienkārši, bez svētbildēm. Dievnamam bija divi torņi. 1939. gadā, pirms bīskapa Jāzepa Rancāna vizitācijas Liepnā baznīcas būvniecības darbi tika pabeigti, taču Otrā pasaules kara laikā, 1944. gada jūlijā baznīca nodega.

Prāvests Jānis Svilāns laika periodā no 1945. līdz 1947. gadam uzcēla jaunu baznīcu, nopērkot māju, pārvedot to uz Liepnu, kur namu uzstādīja un piemēroja dievnama vajadzībām.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jāzeps Kornaševskis. Liepnas draudze izveidojās par patstāvīgu draudzi 1921. gadā, pirms tam tā bija Viļakas filiāldraudze. Draudzei ir vienakapsēta — Slaides kapsēta, kas atrodas 500 metrus no dievnama.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki ir Svētā Jāņa diena un Svētā Krusta paaugstināšanas svētki.

Tehniska informācija 
Liepnas baznīca ir koka viennavas celtne ar šīfera jumtu un koka grīdu. Tā ir 11 metrus gara un 9 metrus plata. Lietošanas kārtībā ir fisharmonijs.

Ārējās saites 
 Fotogrāfijas
 www.vietas.lv
 www.zinas.nra.lv

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Liepnas pagasts
Liepna
Līksnas baznīca

Līksnas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Augšdaugavas novada Līksnas pagasta Vaikuļānos. Dievnams ir izcils neogotikas stila sakrālās arhitektūras paraugs.

Vēsture 
Līksnas muižas kapelu, kas atradās muižas pagalmā, 1748. gadā cēla muižas īpašnieki Līdinghauzeni-Volfi (Lüdinghausen-Wolff).
Līksnas pirmā katoļu baznīca par grāfa Plātera-Zīberga līdzekļiem tika uzcelta 1798. gadā. Tā bija ķieģeļu mūra baznīca, ko 1819. gadā bīskaps Valerijans Kamionka konsekrēja Svētās Ģimenes godam.

Pašreizējā mūra baznīca tika celta laika periodā no 1909. līdz 1913. gadam prāvesta, vēlāk Rīgas arhibīskapa Antonija Springoviča vadībā par draudzes locekļu un muižkunga līdzekļiem. Pēc baznīcas uzcelšanas veco dievnamu nojauca un no iegūtajiem būvmateriāliem uzcēla lielu divstāvu pastorāta namu. beidzoties Pirmajam Pasaules karam, 1920. gados baznīcā tika veikts remonts. Dievnams ir konsekrēts 1913. gadā Vissvētās Jēzus Sirds godam.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas klēra Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Jānis Smirnovs. Līksnas draudze sāka veidoties jau 17. gadsimtā, kad Līksnā darbojās jezuīti, kuru darbību Līksnā Polijas karalis Vladislavs IV apstiprināja uz mūžīgiem laikiem. 1783. gadā, nodibinoties Mogiļevas arhidiecēzei, Līksnā nodibināja Lejas Daugavpils dekanāta administratīvo centru, tāpēc 1789. gadā jezuīti savu darbību izbeidza, bet draudzi savā aprūpē pārņēma laicīgie priesteri. Draudzei ir septiņas kapsētas — Vaikulānu kapsēta, Mīsteļu kapsēta, Motivānu kapsēta, Mukānu kapi, Kokinišku kapi, Patmaļu kapi, Ratnīku kapi.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Jaungads, Svētā Jāzepa diena, Māras zemes ķēniņienes diena, Vissvētākās Jēzus Sirds svētki (40 stundas), Skapulāra svētdiena, Porciunkula, Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētki, Svētā Bērtuļa diena, Rožukroņa svētki, Vissvētākās Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki.

Tehniska informācija 
Līksnas baznīca ir neogotikas stila mūra trīsnavu celtne ar trijiem torņiem — diviem simetriskiem abpus ieejai un vienu nelielu virs presbitērija, skārda jumtu un flīžu grīdu. Torņos ir iekārti trīs zvani, no kuriem lielākais ir 609 kilogramus smags. Tā ir 30 metrus gara un 17 metrus plata. Apkārt baznīcai ir dārzs, ko iekļauj sarkanu ķieģeļu mūra žogs.

Interjers 
Baznīcā ir trīs ozolkoka gotikas stila altāri. Galvenajā altārī ir Jēzus Sirds statuja ar Svēto gleznām sānos. Labais ir Svētā Jāzepa altāris, kurā ir arī Svētā Antona glezna, kreisais ir Svētā Franciska altāris. Presbitērija sānos ir Svētā Antona un Svētās Terēzijas ģipša skulptūras. Dievnama labajos sānos ir Lurdas Dievmātes kapela. Dievnamā ir aplūkojams arī ozolkoka ambons un krustaceļa gleznas ģipša rāmjos.

Ārējās saites 
 www.liksna.lv
 https://web.archive.org/web/20180301054100/http://katolis.mozello.lv/aktivitates/l
 Vēsture
 www.visitlatgale.com 
 Draudze
 www.zudusilatvija.lv

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Līksnas pagasts
Petrs Mrāzeks

Petrs Mrāzeks (; dzimis 1992. gada 14. februārī) ir čehu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2022) Mrāzeks spēlē NHL kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Hokeju Mrāzeks uzsāka spēlēt HC Vitkovice kluba junioru sistēmā, 2008. gadā izejot laukumā arī tās Čehijas Ekstralīgas komandas sastāvā. 2009. gada vasarā Mrāzeks pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur pievienojās Ontārio hokeja līgas kluba Otavas "67's" rindām, tajā aizvadot nākamās trīs sezonas. 2012.—13. gada sezonu Mrāzeks uzsāka ECHL vienībā Toledo "Walleye", taču jau visai drīz tika izsaukts uz Amerikas hokeja līgas klubu Grendreipidsas "Griffins".

2012.—13. gada sezonā Mrāzeks debitēja NHL, aizvadot divas spēles Detroitas "Red Wings" sastāvā. 2014.—15. gada sezonā Mrāzeks kļuva par "Red Wings" otro vārtsargu aiz Džimija Hauarda. 2015.—16. gada sezonā Mrāzekam izdevās izkonkurēt arī Hauardu. 2017.—18. gada sezonās vidū tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers", savukārt vasarā pievienojās Karolīnas "Hurricanes" rindām. 2021. gada jūlijā kā brīvais aģents pievienojās Toronto "Maple Leafs".

Čehijas hokeja izlases rindās spēlējis 2012. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem, tajā tiekot atzīts par turnīra labāko vārtsargu.

Ārējās saites

Atsauces 

1992. gadā dzimušie
Čehijas hokejisti
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Filadelfijas "Flyers" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Morāvijas-Silēzijas apgabalā dzimušie
1157. gads

1157. gads () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

Notikumi 
 21. augusts — Sančo III Burgundietis kļuva par Kastīlijas karali, bet Ferdinands II Burgundietis kļuva par Leonas karali.
 23. oktobris — Valdemārs I Estidsens kļuva par Dānijas karali.

Nezināms datums 
 Anglijas karalis Henrijs II Plantagenets iebruka Velsā.

Dzimuši 
 laika posmā no 1. līdz 25. martam — Alfonso II Tikumīgais, Aragonas karalis (miris 1196.)
 8. septembris — Ričards I Plantagenets, Anglijas karalis (miris 1199.)

Miruši 
 15. maijs — Jurijs Dolgorukijs, Kijevas lielkņazs, Maskavas dibinātājs (dzimis ap 1099.)
 21. augusts — Alfonso VII Burgundietis, Leonas un Kastīlijas karalis (dzimis 1105.)
 23. oktobris — Svens III Estredsens, Zviedrijas karalis (dzimis ap 1125.)
1165. gads

1165. gads () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi 
 5. septembris — Rukodzo kļuva par Japānas imperatoru.
 9. decembris — Viljams Lauva kļuva par Skotijas karali.

Nezināms datums 
 Leipciga ieguva pilsētas tiesības.

Dzimuši 
 21. augusts — Filips II Kapetings, Francijas karalis (miris 1223.)
 novembris — Heinrihs VI Hohenštaufens, Svētās Romas imperators (miris 1197.)
 Ibn Arabi( miris 1240)

Miruši 
 11. aprīlis — Ištvans IV, Ungārijas karalis (dzimis ap 1133.)
 5. septembris — Nidzo, Japānas imperators (dzimis 1143.)
 9. decembris — Malkolms IV Dankelds, Skotijas karalis (dzimis 1141.)

Atsauces
Vidsmuižas baznīca

Vidsmuižas Svētā Gara Romas katoļu baznīca ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Preiļu novada Galēnu pagasta Galēnos. Dievnams ir valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Vēsture 
Vidsmuižas pirmā katoļu koka baznīca tika uzcelta 1743. gadā par grāfa Borha līdzekļiem. 1804. gadā tajā tika veikti lieli remontdarbi. Dievnamam bija divi torņi, tā bija 18 metrus gara un 12 metrus plata. 
Jauno baznīcu atļāva celt tikai vecā dievnama vietā, tāpēc to nojauca un pārcēla citā vietā un uzcēla no jauna, bet bez torņiem. Šeit tika noturēti dievkalpojumi, kamēr cēla jauno baznīcu, bet pēc jaunā dievnama uzcelšanas tā kalpoja kā kora mēģinājumu telpa. 1945. gadā šī ēka nodega. Jauno mūra dievnamu uzcēla laika periodā no 1910. līdz 1912. gadam prāvesta Staņislava Zvegždo kalpošanas laikā. 1914. gadā Mogiļevas metropolīts to konsekrēja kanoniskās vizitācijas laikā Svētā Gara godam.

Draudze 
Draudze iekļaujas Romas Katoļu Rīgas Metropolijas Rēzeknes-Aglonas diecēzē. Draudzi apkalpo prāvests Česlavs Mikšto. Vidsmuižas draudze kā patstāvīga draudze izveidojās jau 18. gadsimtā, pirms tam to apkalpoja Preiļu jezuīti, vēlāk diecēzes priesteri. Draudzei ir deviņas kapsētas — Galēnu kapi, Maltas Trūpu kapsēta, Bukšinu kapsēta, Opolūs kapsēta, Salenieku kapsēta, Krištobu kapsēta, Saunas-Vulānu kapsēta, Brišku-Balckaru kapsēta, Pastaru kapsēta.

Draudzes lielākie svētki 
Draudzes lielākie svētki un atlaidu dienas ir Vasarassvētki, Svētā Jura diena, Svētā Izidora diena, Svētā Jāņa diena, Svētā Bērtuļa diena, Svētās Terēzijas diena, Svētā Staņislava Kostkas diena, Vissvētākās Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas svētki, Svētā Kazimira diena.

Tehniska informācija 
Vidsmuižas baznīca ir šķeltu akmeņu mūra trīsnavu celtne ar diviem ķieģeļu torņiem, skārda jumtu un flīžu grīdu. Tā ir 26,40 metrus gara un 19,30 metrus plata. Apkārt baznīcai ir dārzs, ko ietver mūra žogs.

Interjers 
Baznīcā ir trīs koka altāri, no kuriem galvenais altāris ir divdaļīgs.

Ārējās saites 
 paxvobis.lv
 Vēsture
 www.riebini.lv
 www.kulturaskarte.lv
 www.foto.eks.lv

Atsauces 

Romas katoļu baznīcas Latvijā
Rēzeknes-Aglonas diecēzes baznīcas
Galēnu pagasts
Galēni
Kegnija Linna Kārtere

Kegnija Linna Kārtere (; dzimusi  Teksasas štatā) ir amerikāņu pornoaktrise.

Dzimusi Teksasā, bet bērnību pavadījusi Sentdžozefā (Misūri) un Pensilvānijas štatā. Bijusi striptīzdejotāja. Pārcēlusies uz Kaliforniju, kur mēģinājusi kļūt par dziedātāju, tomēr tas nav izdevies, tāpēc turpinājusi dejot striptīzu un kļuvusi par fotomodeli. 2008. gadā nokļuva pornoindustrijā, sākotnēji filmējās kompānijas Naughty America interneta videofilmās. 2009. gadā atzīta Penthouse jūnija Pet of the Month, šai pašā bija arī uz žurnāla Hustler vāka. Viņas pornoaktrises veikums ir novērtēts ar prestižāko industrijas balvu: AVN balvu, ko 2010. gadā saņēma kā labākā jaunā zvaigzne. Filmējusies vairāk kā 250 pornofilmās, starp ievērojamākajām tiek minētas Not Married with Children XXX (2009), Pound the Round P.O.V. (2009), Not Married With Children XXX 2 (2010), Beverly Hillbillies XXX: A XXX Parody (2011).

Atsauces

Ārējās saites 

 IAFD profils 
 AFDB profils 
 Neoficiāla biogrāfija  

1987. gadā dzimušie
Teksasā dzimušie
ASV pornozvaigznes
Ingmārs Čaklais

Ingmārs Čaklais (dzimis  Rīgā) ir latviešu režisors, pedagogs, sabiedrisko attiecību speciālists, jurists un politiķis, bijis 10. un 11. Saeimas deputāts, pārstāv partiju "Vienotība". Viņš ir dzejnieka un publicista Māra Čaklā dēls.

Biogrāfija 
Dzimis dzejnieka un publicista Māra Čaklā un aktrises Valdas (Freimutes) Čaklās ģimenē. Izglītību ieguvis Rīgas 49. vidusskolā (1989), Latvijas Mūzikas akadēmijā (1993), Latvijas Universitātē (1995) un Baltijas Starptautiskajā akadēmijā (2007, 2009).

1990. gadu sākumā strādājis Izglītības ministrijas Kultūras nama skolu teātrī kā tā vadītājs, Latvijas Televīzijā kā bērnu un jaunatnes raidījumu režisors, Rīgas Franču licejā kā skolotājs un teātra "Tunelis" vadītājs un Rīgas Angļu ģimnāzijā kā skolotājs un teātra "Traģiskais bariņš" (TS RAĢ TRAĢ) vadītājs. Laikā no 1999. līdz 2003. gadam bijis Latvijas Dramaturģijas aģentūras vadītājs. No 2003. līdz ievēlēšanai Saeimā 2010. gadā strādāja arī kā jurists. Bijis Latvijas Televīzijas raidījuma "Personas kods" vadītājs. No 2004. gada sešus gadus bijis Jūrmalas pilsētas domes Sabiedrisko attiecību nodaļas vadītājs. Viņš arī darbojies Rīgas Latviešu biedrībā, laikā no  līdz  bija tās priekšsēdētājs.

2016. gadā spēkā stājās spriedums, ar ko I. Čaklais atzīts par vainīgu liela apjoma nodokļu nenomaksāšanā.

Politiskā darbība 
2010. gadā I. Čaklais iestājās partijā "Pilsoniskā savienība" un tika ievēlēts 10. Saeimā no partiju apvienības "Vienotība" saraksta. Gadu vēlāk kandidēja arī ārkārtas 11. Saeimas vēlēšanās, taču netika ievēlēts. Tomēr  uz laiku, kamēr Valdis Dombrovskis pildīja valdības vadītāja pienākumus, I. Čaklais kļuva par Saeimas deputātu viņa vietā.

2013. gadā finansiālu un veselības problēmu dēļ I. Čaklais nolika Saeimas deputāta mandātu un pameta Latviju.

Atsauces

Ārējās saites 

 
 CVK profils
 11. Saeimas profils
 
 "Vienotības" profils

1971. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Pilsoniskās savienības politiķi
"Vienotības" politiķi
10. Saeimas deputāti
11. Saeimas deputāti
Latvijas Universitātes absolventi
Bārta

Bārta ir ciems Dienvidkurzemes novada Bārtas pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta dienviddaļā Puļķupes krastos pie autoceļa P113  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Bārtas kroņa muižas (Oberbartau) centru. Par lielāku apdzīvoto vietu izauga pēckara gados kā kolhoza Bārta centrālais ciemats. Bārtā atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, bibliotēka, veikals, pasts, novadpētniecības muzejs un katoļu baznīca. Bārtas vecais pagastnams (1871) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

Atsauces

Ārējās saites 
 Bārtas skola
Plostagals

Plostagals (arī Plosti) ir ciems Dienvidkurzemes novada Bārtas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidos pie Elkupītes ietekas Bārtā un autoceļa P113  no pagasta centra Bārtas,  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas.

Plostagalā atrodas Bārtas katoļu baznīca un Plostnieku kapi. Pie Plostagala atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis Bārtas senkapi, kā arī vietējas nozīmes piemineklis Franču senkapi.

Atsauces
Baltazars fon Kampenhauzens (1745—1800)

Baltazars fon Kampenhauzens (; , Ungurmuiža — , Muhu sala) bija vācbaltiešu politiķis, Vidzemes guberņas civilgubernators. Krievijas impērijas slepenpadomnieks, senators un goda aizbildnis.

Dzīvesgājums 
Cēlies no Kampenhauzenu dzimtas. Dzimis 1745. gada 28. novembrī Ungurmuižas īpašnieka, ģenerālleitnanta un bijušā Somijas ģenerālgubernatora (1742–1743) Johana Baltazara fon Kampenhauzena (1689–1758) un viņa sievas Helēnas Juliānas, dzimušas fon Štrēlbornas (1703–1775) ģimenē.
1767. gadā viņš apprecējās ar Sofiju Eleanoru Voldeku fon Arneburgu (Sophie Eleonore Woldeck von Arneburg, 1744 –1791) un viņu ģimenē piedzima seši bērni.
1777. gadā viņu ievēlēja par Vidzemes bruņniecības landrātu un par Sāmsalas pārvaldnieku (1781 - 1783). 1787. gadā uzņemts Pēterburgas brīvmūrnieku ložā „Concordia”. 1796. gadā viņu iecēla par Krievijas impērijas slepenpadomnieku un Vidzemes guberņas civilgubernatoru (1797).

Atsauces 

1745. gadā dzimušie
1800. gadā mirušie
Cēsu novadā dzimušie
Vācbaltieši
Latvijas cilvēki
Brīvmūrnieki
Limoža

Limoža (, ; ) ir pilsēta Francijā, Limuzēnas reģionā un Augšvjennas departamentā. 2008. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 140 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc 2006. gada tautas skaitīšanas datiem Limoža ir 26. lielākā pilsēta Francijā. Caur pilsētu iet nozīmīgs tranzīta ceļš, kas savieno Parīzi un Tulūzu. Pilsēta ir slavena ar porcelāna ražošanu. Attīstītas ir arī citas rūpniecības nozares. Netālu no Limožas iegūst urāna rūdu.

Jaunakvitānijas pilsētas
Tampella

Tampella bija Somijas uzņēmums, kas nodarbojās ar papīra ražošanas iekārtu, lokomotīvju, šaujamieroču būvi, kā arī no koksnes gatavotu izstrādājumu ražošanu. Uzņēmuma galvenā darbības vieta bija Tampere.

1980. gadu beigās uzņēmumam radās finansiālas grūtības un tas 1990. gados tika pārdots pa daļām.

Vēsture 
1861. gadā apvienojās divas fabrikas (linu austuve un metāla lietuve), kas atradās Tamperē Tammerkoski rajonā, izveidojot uzņēmumu Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur AB. Uzņēmums sākumā darbojās slikti, līdz tā īpašnieki bankrotēja. Uzņēmums izdzīvoja, pateicoties valdes priekšsēdētājam Alfredam Kīlmanam (Alfred Kihlman). Uzņēmums sākotnēji ražoja kuģus, koka smalcināšanas iekārtas un ūdens turbīnas; no 1900. gada sāka ražot tvaika lokomotīves. 1870. gados kompānija sāka ražot celulozi un papīru.

1930. gados uzņēmums sāka ražot mortīras. 1934. gadā sākta audumu ražošana.
1938. gadā Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur AB tika pārdēvēts par Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy.

1950. gadu sākumā kompānija sāka ražot papīra ražošanas un kalnrūpniecības iekārtas. 1960. gadā uzņēmums tika pārdēvēts par Oy Tampella Ab. 

1980. gadu vidū Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki (SKOP) banka un ar to saistītie uzņēmumi sāka uzpirkt Tampella akcijas. Tampella senais finansētājs Suomen Yhdyspankki (SYP) banka sāka sacensties ar SKOP, un arī sāka pirkt Tampella akcijas. Tajā pašā laikā abas bankas plānoja sadalīt uzņēmumu un tā daļas pārdot, līdz SKOP iegādājās SYP akcijas.

1990. gadu sākumā Tampella un SKOP izjuta nopietnas finansiālas grūtības. 1991. gada 19. septembrī Somijas banka pārņēma SKOP banku, līdz ar to Somijas banka kļuva par Tampella īpašnieci. Tampella tika sadalīta atsevišķos uzņēmumos.

1991. gadā Tampella militāro risinājumu nodaļa tika apvienota ar Aizsardzības ministrijas Vammaskosken rūpnīcu, izveidojot uzņēmumu Vammas Oy, kas vēlāk kļuva par Patria Oy daļu. Tampella paturēja 22,3 % Vammas akciju, bet 1997. gadā tās visas pārdeva Patria.

1991. gadā koksnes izstrādājumu meitas uzņēmums Tampella Forest Oy un iepakojuma materiālu uzņēmums Tambox Europe Oy tika pārdots Enso-Gutzeit Oy. Papīra iekārtu ražošanas apakšuzņēmums Tampella Papertech Oy 1992. gadā tika pardots Valmet.

1996. gadā Norvēģijas uzņēmumam Kvaerner tika pārdots ūdens turbīnu ražotājs Oy Tamturbine Ab, ka arī apkures katlu un elektrostaciju ražotājs Tampella Power Oy. Tamturbine 1999. gadā pārpirka ASV uzņēmums General Electric. Tampella Power tika iekļauts Kvaerner Pulping & Power nodaļā, līdz 2006. gadā visu nodaļu nopirka Somijas uzņēmums Metso Oyj.

1997. gadā Zviedrijas Sandvik nopirka Tampella pēdējo lielāko sastāvdaļu kalnrūpniecības iekārtu ražotāju Tampella Tamrock Oy. Tā nosaukums tika mainīts uz Tamrock Oy un vēlāk uz Sandvik Tamrock Oy; 2006. gadā uzņēmums tika pārsaukts par Sandvik Mining and Construction Oy.

Somijas bijušie uzņēmumi
Lokomotīvju ražotāji
Nogale

Nogale ir ciems Talsu novada Ārlavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumdaļā  no pagasta centra Valdemārpils,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Nogales muižas (Nogallen) centra. Līdz 1949. gadam bija Nogales pagasta, līdz 1954. gadam — Nogales ciema centrs. Nogales muižas apbūve un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi.

Atsauces
Eriks Kantonā

Eriks Kantonā (; dzimis ) ir aktieris un bijušais franču futbolists, spēlējis uzbrucēja pozīcijā, bijis Francijas izlases dalībnieks.

Futbolista karjeras laikā pārstāvējis vairākus Francijas un Anglijas klubus. Lielāko karjeras daļu aizvadīja Anglijas Premjerlīgas klubā Manchester United, kur arī noslēdza profesionāļa karjeru. Mančestras kluba sastāvā četras reizes kļuva par Premjerlīgas čempionu, vēl divus Francijas čempiona titulus izcīnīja Marseille sastāvā.

Francijas izlases sastāvā piedalījās 1992. gada Eiropas čempionātā. 2004. gadā bijušais Brazīlijas futbolists Pele viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

No 1997. līdz 2004. gadam profesionāli spēlēja pludmales futbolu, bija šī sporta veida nacionālās izlases treneris līdz 2011. gadam.

Pēc futbolista karjeras beigām pievērsies aktiera karjerai. No 1995. līdz 2015. gadam piedalījās vairāk nekā 30 filmās. Spēlēja arī teātrī, attēlodams arī klasiskus tēlus, kā Alfrēda Žarī Ibī karali.

Sasniegumi 
Marseille

 Francijas 1. divīzija: 1988–89, 1990–91

Montpellier

 Coupe de France: 1989–90

Leeds United

 Anglijas Pirmā divīzija: 1991–92
 FA Charity Shield: 1992

Manchester United

 Anglijas Premjerlīga: 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1996–97
 FA kauss: 1993–94, 1995–96
 FA Charity Shield: 1993, 1994, 1996

Individuālie sasniegumi

 FIFA 100

Atsauces

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Bušdironā dzimušie
Francijas futbolisti
Franču kinoaktieri
Francijas izlases futbolisti
1992. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
FIFA 100
Marseļas "Olympique" spēlētāji
Bordo "Girondins" spēlētāji
Montpellier HSC spēlētāji
Nīmas "Olympique" spēlētāji
Leeds United F.C. spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji