joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tuomo Rūtu

Tuomo Īsaki Rūtu (; dzimis  Vantā, Somijā) ir profesionāls somu hokejists, spēlē kreisās malas uzbrucēja pozīcijā, Somijas hokeja izlases dalībnieks.

Viņa brāļi Jarko un Miko arī ir profesionāli hokejisti.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru uzsāka 1999. gadā SM līgas klubos HIFK un Jokerit. Kopumā Somijā aizvadīja četras sezonas, pēc tam turpināja karjeru Ziemeļamerikā. 2001. gada NHL draftā viņu Čikāgas "Blackhawks" izraudzījās ar kopējo 9. kārtas numuru. No 2003. līdz 2007. gadam spēlēja Čikāgas "Blackhawks" kluba sastāvā NHL. 2006.—07. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Karolīnas "Hurricanes", tās rindās aizvadot nākamās 7 sezonas. No 2014. līdz 2016. gadam spēlēja Ņūdžersijas "Devils" sastāvā.

2016. gada oktobra nogalē atgriezās Eiropā, pievienojoties Šveices hokeja līgas klubam HC Davos, bet jau pēc gada (2017) beidza spēlētāja karjeru.

Somijas hokeja izlases sastāvā piedalījies četros Pasaules čempionātos (2006, 2007, 2008, 2011). 2006. un 2008. gadā Somijas izlase izcīnīja bronzu, 2007. gadā — sudrabu, bet 2011. gadā kopā ar izlasi izcīnījis Pasaules čempiona titulu. Tāpat viņš bija Somijas izlases sastāvā startam 2010. un 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, kur Somija izcīnīja bronzas medaļas.

Karjeras statistika

Ārējās saites 
 
 Oficiālā mājaslapa 
 The Internet Hockey Database profils 
 NHL Finns profils 
 NHL profils 

1983. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Jarko Rūtu

Jarko Rūtu (; dzimis  Vantā, Somijā) ir bijušais somu hokejists, spēlē labās malas uzbrucēja pozīcijā, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Savas karjeras laikā 652 spēles aizvadījis Nacionālajā hokeja līgā, 1998. gadā izcīnījis Somijas čempiona titulu. Kopā ar izlasi izcīnījis vairākas olimpiskās un Pasaules čempionātu sudraba un bronzas medaļas.

Viņa brāļi Tuomo un Miko arī ir profesionāli hokejisti.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru uzsāka 1996. gadā SM līgas klubā HIFK. 1998. gada NHL draftā viņu Vankūveras "Canucks" izraudzījās ar kopējo 68. kārtas numuru.

Somijas izlases sastāvā piedalījies sešos Pasaules čempionātos, trijos no tiem izcīnījis sudraba medaļu un vienā bronzas medaļu. Tāpat viņš bija Somijas izlases sastāvā startam trijās Olimpiskajās spēlēs (2002, 2006, 2010), 2006. gadā Turīnā izcīnīja sudrabu, 2010. gadā Vankūverā — bronzu.

Karjeras statistika

Ārējās saites 
 
 The Internet Hockey Database profils 
 NHL Finns profils 
 NHL profils 

1975. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
Otavas "Senators" spēlētāji
Anahaimas "Ducks" spēlētāji
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
FC Twente

FC Twente ir profesionāls futbola klubs, kas ir bāzēts Enshedē, Nīderlandē. Klubs tika dibināts 1965. gadā, apvienojoties klubiem Sportclub Enschede un Enschedese Boys. Pašlaik spēlē  Nīderlandes futbola augstākajā līgā Eredivisie. Savas mājas spēles komanda aizvada De Grolsch Veste stadionā. 2009.—2010. gada sezonā Twente uzvarēja Eredivisie turnīrā, kas ir pirmais un pagaidām vienīgais Nīderlandes čempiona tituls kluba vēsturē. Twente futbolisti ir trīs reizes izcīnījuši Nīderlandes (KNVB) kausu un divas reizes Nīderlandes superkausu jeb Johana Kruifa kausu. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana 1974.–1975. gada sezonas UEFA kausa finālā, kur ar 1–5 divu spēļu summā piekāpās Menhengladbahas "Borussia".

Sasniegumi 
 Eredivisie
 Čempioni (1): 2009–10
 Vicečempioni (3): 1973–74, 2008–09, 2010−11
 KNVB kauss
 Kausa ieguvēji (3): 1976–77, 2000–01, 2010-11
 Finālisti (4): 1974–75, 1978–79, 2003–04, 2008–09
 Johana Kruifa kauss
 Kausa ieguvēji (2): 2010, 2011
 Finālisti (1): 2001
 UEFA kauss
 Finālisti (1): 1974–75

Atsauces

Ārejās saites 

 Kluba oficiālā vietne    

Nīderlandes futbola klubi
Vizulītis

Vizulītis () ir ezers Latvijā, Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Ezers ir caurteces: ietek pāris strautu, bet iztek strauts uz Sološu ezeru. Krasti ezeram slīpi, gultne dūņaina. Vizulītī mīt karūsas, asari, līdakas, raudas, līņi un karpas. Ezera austrumu daļa ietilps Adamovas ezera dabas parkā.

Ārējās saites 
 ezeri.lv datubāzes ieraksts

Vērēmu pagasts
Rēzeknes novada ezeri
Viļakas iela (Rēzekne)

Viļakas iela ir iela ar asfalta un grants segumu Rēzeknes Ziemeļu rajonā un Makarovkā, ka arī Stučevā. Viļakas iela sākas krustojumā ar Atbrīvošanas aleju un beidzas krustojumā ar Rīgas ielu. Kopējais ielas garums ir 2,2 km un tā sastāv no 2—4 braukšanas joslām.

Ielas raksturojums 
Viļakas iela sākas krustojumā ar Atbrīvošanas aleju, Rēzeknes Ziemeļu rajonā, un iet ziemeļrietumu-rietumu virzienā kā nosacīti 4 joslu asfaltēta iela. Bet pirms dzelzceļa pārbrauktuves, kura ved uz RSEZ SIA "Verems", Viļakas iela no četru joslu ielas pārtop par divu joslu ielu. Pēc dzelzceļa pārbrauktuves iela pagriežas vairāk ziemeļrietumu virzienā. 120 metrus tālāk, tieši pirms Rēzeknes pilsētas robežas, Viļakas iela savienojas ar Komunālo ielu.

Stučevā Viļakas iela taisa dažus lokus un pēc dzelzceļa pārbrauktuves pāri Kārsavas — Rēzeknes I posmam iela pagriežas dienvidrietumu virzienā, un turpat ceļa asfalta segumu nomaina grants segums. Pēc 150 metriem, Rēzeknes pilsētas teritorijā — Makarovkā, Viļakas iela pagriežas vairāk rietumu virzienā, kur jau pa taisno iet līdz pat Rīgas ielai.

Ielu savienojumi 
Viļakas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Atbrīvošanas aleja (pretējā virzienā sākas Maskavas iela)
 Komunālā iela (T-veida krustojums)
 Rīgas iela (T-veida krustojums)

Objekti 
 Viļakas ielā 1b atrodas SIA "Dekom" autobusu parks.
 Viļakas ielā 4 atrodas RSEZ a/s "REBIR".

Sabiedriskais transports 
Pa visu Viļakas ielu abos virzienos kursē 28. maršruta autobuss. Vienīgi Stučevā autobuss nogriežas uz lauku ceļu, lai aizvestu pasažierus līdz Ančupānu kapiem, un pēc tam pa šo pašu ceļu atgriežas atpakaļ uz Viļakas ielu.

Skatīt arī 
 Makarovka
 Ziemeļu rajons
 Rēzeknes ielas
 Stučeva

Atsauces 

Ielas Rēzeknē
Ielas Stučevā
Žīguri

Žīguri () ir ciems Balvu novadā, Žīguru pagasta centrs. Izvietojušies Viricas upītes krastos pie tagad slēgtās Gulbenes—Abrenes dzelzceļa līnijas 36 km no novada centra Balviem un 253 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta sākusi veidoties pēc 1927. gada, kad tika atvērta Žīguru dzelzceļa stacija. 1944. gadā Žīguros tika izveidots mežrūpniecības kombināts, 1945. gadā — kokzāģētava. 1959. gadā Žīguros bija 1015 iedzīvotāji, 1989. gadā — 975, 2000. gadā — 928.

Žīguru ciemā atrodas pagasta pārvalde, Žīguru pamatskola, pirmskolas izglītības iestāde „Lācītis”, Annas Āzes Meža muzejs, kultūras nams, bibliotēka, vasaras estrāde, pludmale, ģimenes ārsta privātprakse, pasta nodaļa, veikali, frizētava, hokeja laukums.

Izglītības iestādes 

Žīguros ir divas izglītības iestādes — Žīguru pirmsskolas izglītības iestāde „Lācītis” un Žīguru pamatskola.  

Žīguru bērnudārzu atvēra 1956. gadā. Desmit gadus vēlāk mājai piebūvēja korpusu silītes vecuma bērniem. Darbojās divas grupiņas, bērnudārzs strādāja 12 stundas diennaktī. 1987. gadā atklāja jauno bērnudārzu, kam Žīguru MRS un meža tuvumam par godu deva „Lācīša” vārdu. Darbu sāka sešas dažāda vecuma grupas, kuras arī ieguva nosaukumus „Zaķēni”, „Ezīši”, „Vāverēni” utt. Bērnu skaits bērnudārzā toreiz bija 87. 2009./2010.m.g. iestādē strādāja 10 darbinieki, 35 audzēkņi, divas jaukta vecuma grupas.

Kultūra 
Rekonstruētais Žīguru kultūras nams ir lielākais kultūras nams novadā. Te organizē novada kultūras pasākumus: dziedošo bērnu konkursu „Cālis“, vokālo ansambļu skates, skolas audzēkņu apbalvošanu, teātra salidojumus, Vecgada pasākumu.

Pagastā aktīvi norit kultūras dzīve. Piecpadsmit kolektīvos piedalās vairāk kā 200 pašdarbnieku. Te darbojas folkloras kopa, kapela „Ilgas”, bērnu, jauniešu un vidējās paaudzes deju kolektīvi, dejo līnijdejas, bērnu vokālais ansamblis „Čiekuriņi”, meiteņu vokālais ansamblis, jauktais vokālais ansamblis „Relako”, krievu dziesmu ansamblis, darbojas dramatiskais pulciņš un bērnu teātra studija. Sporta deju soļus bērni apgūst Žīguru kultūras nama deju klubā „Silva” un ar labiem panākumiem startē sporta deju sacensībās Latvijā.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Latvijas pilsētciemati
Latvijas ciemi
Žīguri (nozīmju atdalīšana)

Žīguri var būt:
 Žīguri — apdzīvota vieta Viļakas novadā, Žīguru pagasta centrs
 Žīguri — apdzīvota vieta Smiltenes novada Brantu pagastā
 Žīguri — bijusī stacija dzelzceļa līnijā Gulbene - Vecumi

Skatīt arī 
 Žīguru ezers
 Žīguru pagasts
Voltera A. Brauna balva

Voltera A. Brauna balva (Walter A. Brown Trophy) tika piešķirta tai NBA komandai, kas uzvar finālsērijā katras sezonas noslēgumā. Balva pastāvēja laika posmā no līgas pirmsākumiem 1949. gadā līdz 1977. gadam, kad šī balva tika nomainīta uz Lerija O'Braiena čempionu balvu. Trofeju uz vienu gadu paturēja uzvarētājkomanda, taču nākamās sezonas beigās tā tika piešķirta jaunajiem uzvarētājiem. Sākotnēji balva tika saukta par NBA finālu balvu, taču 1964. gadā tika pārsaukta Voltera Brauna vārdā, kurš bija viens no galvenajiem BAA un Nacionālās basketbola līgas apvienošanās iniciatoriem 1949. gadā.

Skatīt arī 
 NBA čempioni

Ārējās saites 
 NBA oficiālā mājaslapa 

Nacionālā basketbola asociācija
NBA apbalvojumi

en:List of NBA champions#Walter A. Brown Trophy
Atmodas iela (Rēzekne)

Atmodas iela ir 0,5 km gara iela ar asfalta segumu Rēzeknes Ziemeļu rajonā. Tā sākas krustojumā ar Kosmonautu ielu un beidzas krustojumā ar Metālistu ielu. Atmodas ielas kreisajā pusē atrodas skvērs, kur Otrā pasaules kara laikā atradās nacistu karagūstekņu nometne "Štalag-340" ().

Vēsture 
Atmodas iela ir viena no jaunākajām ielām Rēzeknē, tā tika izveidota 1980. gados. Sākumā ielu nosauca Lidijas Samuilovas vārdā, tomēr trešās atmodas laikā to pārsauca.

Atmodas ielas labajā pusē tika uzceltas trīs deviņstāvu mājas. Bija plānot uzcelt vēl dažas tādas pašas mājas, tomēr PSRS sabrukuma dēļ projekts nebija īstenots. 2010. gadā Romas Katoļu baznīca uz ceturtās deviņstāvu mājas pamatiem sāka būvēt baznīcu.

Objekti 
 Atmodas ielā 6a atrodas veikals "Mego" (bijušais veikals ELVI).

Skatīt arī 
 Ziemeļu rajons
 Rēzeknes ielas
 Lidijas Samuilovas iela Maltā

Atsauces 

Ielas Rēzeknē
Lidijas Samuilovas iela

Lidijas Samuilovas iela (arī Stacija Malta iela) ir iela Maltā. Iela iet paralēli dzelzceļa līnijai Rēzekne—Daugavpils, un tajā atrodas dzelzceļa stacija "Malta".

Vēsture 
Samuilovas iela savu nosaukumu ieguva vēl padomju laikā, kad tā tika nosaukta Lidijas Samuilovas vārdā. Pēc 2004. gada 24. novembra iela nosaukums bija precizēts un ieguva jau savu esošu nosaukumu. Šajā laikā numurēta bija tikai ielas pāra puse no Stacijas ielas līdz ciema un pagasta robežai. Pēc 2009. gada administratīvi teritoriālās reformas teritoriju ielas nepāra pusē, kas pieder stacijai "Malta", sanumurēja un izdalīja jaunu nosaukumu Stacija Malta iela.

Ielas raksturojums 
Iela sākas no krustojuma ar Viļānu ielu un sakrīt ar autoceļu P59, pie dzelzceļa stacija "Malta" tā krustojas ar Stacijas ielu (kartēs šis posms tiek atzīmēts kā "Stacija Malta iela"). Tālāk Lidijas Samuilovas iela pārtop par vien-joslas ielu un ir klāta ar grants segumu.

Ielu savienojumi 
Lidijas Samuilovas iela krustojas ar šādām ielām:
 Viļānu iela
 Stacijas iela

Skatīt arī 
 Maltas ielas

Atsauces 

Ielas Maltā
Jānis Ziemeļnieks

Jānis Ziemeļnieks, īstajā vārdā Jānis Krauklis, (dzimis  Bānūžu muižā, miris  Rīgā) bija latviešu dzejnieks un žurnālists.

Biogrāfija 
Jānis Ziemeļnieks dzimis 1897. gada 24. decembrī (pēc jaunā stila) Bānūžu muižā Bilskas pagastā pie Smiltenes, muižas stārasta ģimenē. Agri zaudējis tēvu.

1908. gadā uzsāka mācības Plāņu pagasta skolā Sarkaņos. 1912. gadā ģimene pārcēlās uz Strenčiem. J. Ziemeļnieks uzsāka mācības Strenču elementārskolā un 1913. gadā turpināja mācības Strenču ministrijas skolā.

Pēc neveiksmīgiem mēģinājumiem apgūt kurpnieka un aptiekāra amatus, Jānis Ziemeļnieks 1914. gadā sāka strādāt Strenču fotodarbnīcā. No sākuma par mācekli, un vēlāk par fotogrāfu. Paralēli darbam sāka rakstīt dzeju. 1916. gadā "Dzimtenes Vēstnesī" publicēts pirmais J. Ziemeļnieka dzejolis. Tajā pašā gadā smagas nieru slimības dēļ viņam pirmo reizi ārsts izrakstīja opija devu. Tas lēnām pārvērtās atkarībā, kas kopā ar dzejnieka vājo veselību vēlāk noveda pie pāragras nāves. 1918. gadā ārstējies nervu klīnikā no nervu sabrukuma un narkomānijas.

1919. gadā tika iesaukts Sarkanajā armijā, nodienējis mēnesi Pleskavā un Rēzeknē, viņš tika demobilizēts vājās veselības dēļ.

1920. gadā uzsāka dzīvi Rīgā. Tajā pašā gadā kā eksterns pabeidza vidusskolu.

Strādājis Izglītības ministrijas mākslas departamentā, Latvju rakstniecības un žurnālistu arodbiedrībā. No 1925. līdz 1930. gadam bija redakcijas loceklis laikrakstā "Jaunākās Ziņas" un žurnālā "Atpūta". Regulāri publicējās šajos izdevumos.

1930. gadā par dzejoļu krājumu "Naktis" saņēmis vienu no četrām literatūras Kultūras fonda godalgām.

Jānis Ziemeļnieks miris savās mājās Rīgā, 1930. gada 18. jūlijā, no sirdstriekas. Apglabāts Rīgas Otrajos Meža kapos.

Literārā darbība 
Jānis Ziemeļnieks pazīstams kā liriķis. Izkopa romantiskās dzejas tradīcijas, papildinot to ar melanholiskā, rezignējošā un arī pašironiskā cilvēka pasaules redzējumu.
Dzejas galvenā tematika ir mīlestība. Ziemeļnieka dzejas formas vienkāršība, melodiskums, un intimitāte noteikusi tās popularitāti dažādu laikmetu un paaudžu lasītāju vidū.
Rakstījis arī prozu, humoristiskus dzejoļus un apcerējumus par dažādiem sava laika latviešu māksliniekiem.

Dzeja 
 Naktis (1929)
 Skūpsts (1928)
 Aizejošais (1923)
 Nezināmai (1923)
 Lai mīlestības nepietrūktu... (1987)

Kopoti raksti 
 Kopoti raksti (1-2, ASV, 1960)
 Raksti (1-2, 1933-1934)
 Kopotas dzejas (1931)

Izlases 
 Vīzija naktī (2003)
 Tev padots neprāts man... (2002)
 Divi gudrie satiekas (2002)
 Dzeja (1960)

Atsauces

Ārējās saites 
 Jāņa Ziemeļnieka īsa biogrāfija
 Jāņa Ziemeļnieka darbi

Latvijas dzejnieki
Latvijas rakstnieki
Latviešu rakstnieki
Latvijas žurnālisti
Rīgas Meža kapos apbedītie
Smiltenes novadā dzimušie
Latviešu valodā rakstošie
Aberdīna

Aberdīna (, , ) ir trešā apdzīvotākā pilsēta Skotijā, Apvienotajā Karalistē, tās oficiālais iedzīvotāju skaits ir 210 400 iedzīvotāji. Pilsētai ir gara, smilšaina krasta līnija. Aberdīnā atrodas divas universitātes, kas padara šo par ziemeļaustrumu izglītības centru. Pilsēta tiek saukta par granīta pilsētu, pelēko pilsētu un par sudraba pilsētu ar zelta smiltīm. Pēc naftas atklāšanas Ziemeļjūrā 1970. gados Aberdīna vēl tiek saukta Eiropas naftas galvaspilsētu un Eiropas enerģijas galvaspilsētu. Tradicionālās zvejniecības, papīrražotņu, kuģbūvniecības un tekstilnozares ir novecojušas, tagad galvenās nozares pilsētā ir naftas rūpniecība un Aberdīnas ostas darbība. Aberdīnas helikopteru lidosta ir viena no intensīvākajām visā pasaulē un pilsētas osta ir lielākā Skotijas ziemeļaustrumos. Pilsētā notiek Starptautiskais Aberdīnas jauniešu festivāls, kurā piedalās apmēram 1000 jaunie skatuves mākslinieki. Pilsētā ir piejūras klimats, lai arī tajā laikapstākļi ir daudz maigāki nekā citur tādos pašos platuma grādos. Aberdīnā ir bāzēts Skotijas futbola Premjerlīgas klubs Aberdeen FC. Tas bija viens no spēcīgākajiem futbola klubiem Apvienotajā Karalistē 1980. gadu laikā, kad klubu vadīja sers Alekss Fērgusons.

Ārējās saites 

 Mājaslapa 

Skotijas pilsētas
28. autobusu maršruts (Rēzekne)

28. autobusu maršruts ir Rēzeknes sabiedriskā transporta autobusu maršruts, kas kursē no Blaumaņa ielas caur Makarovku līdz Vipingai. Šo maršrutu apkalpo SIA „Dekom” autobusu parks, kas atrodas Viļakas ielā 1b.

2011. gada 31. decembrī 28. autobusu maršruts tiks likvidēts, bet sākot ar 2012. gada 1. janvāri tā reisus pārņems jaunizveidotais 9. autobusu maršruts, kuru apkalpos SIA „Rēzeknes Satiksme”.

Savā pastāvēšanas laikā 28. autobusu maršruts tika daudzkārt mainīts, līdz 2011. gada 1. maijā netika veiktas pēdējās izmaiņas.

Maršruts 
Blaumaņa iela — Makarovka — Vipinga kursē pa šādām ielām: Blaumaņa iela, Maskavas iela, Viļakas iela, ceļš uz Ančupānu kapiem, Viļakas iela, Rīgas iela, Koku iela, Rīgas iela, Dzelzceļnieku iela, Kr. Valdemāra iela, Dārzu iela, Latgales iela, Ludzas iela, Rēznas iela un Meža iela.

Vipinga — Makarovka — Blaumaņa iela kursē pa šādām ielām: Meža iela, Rēznas iela, Egļu iela, F. Kempa iela, Parka iela, Zilupes iela, Stacijas iela, Dārzu iela, 18. novembra iela, Rīgas iela, Koku iela, Rīgas iela, Viļakas iela, ceļš uz Ančupānu kapiem, Viļakas iela, Maskavas iela un Blaumaņa iela.

Pieturvietas 
28. autobusu maršrutā pavisam kopā ir 43 pieturas. Maršrutā Blaumaņa iela — Makarovka — Vipinga ir 20 pieturas, bet maršrutā Vipinga — Makarovka — Blaumaņa iela ir 23 pieturas.

Skatīt arī 
 Rēzekne
 Sabiedriskais transports Rēzeknē
 Dekom

Atsauces

Ārējās saites 
 SIA Dekom - Sabiedriskā transporta pakalpojumi
 Izmaiņas maršrutos 14.09.2010
 Par autobusa Nr. 28 maršruta izmaiņu

28
Ziemeļu iela

Ziemeļu iela var būt:

 iela republikas pilsētās:
 Ziemeļu iela — iela Daugavpilī.
 Ziemeļu iela — iela Jūrmalā.
 Ziemeļu iela — iela Jēkabpilī.
 Ziemeļu iela — iela Liepājā.
 Ziemeļu iela — iela Rēzeknē.
 Ziemeļu iela — iela Rīgā.
 Ziemeļu iela — iela Ventspilī.

 iela novadu pilsētās:
 Ziemeļu iela — iela Aizkraukles novada Aizkrauklē.
 Ziemeļu iela — iela Cēsu novada Cēsīs.
 Ziemeļu iela — iela Gulbenes novada Gulbenē.
 Ziemeļu iela — iela Ilūkstes novada Subatē.
 Ziemeļu iela — iela Ogres novada Ogrē.
 Ziemeļu iela — iela Salacgrīvas novada Ainažos.
 Ziemeļu iela — iela Salaspils novada Salaspilī.
 Ziemeļu iela — iela Saldus novada Saldū.
 Ziemeļu iela — iela Saulkrastu novada Saulkrastos.
 Ziemeļu iela — iela Talsu novada Talsos.
 Ziemeļu iela — iela Tukuma novada Tukumā.

 iela novadu apdzīvotās vietās:
 Ziemeļu iela — iela Carnikavas novada Lilastē.
 Ziemeļu iela — iela Engures novada Engures pagasta Bērzciemā.
 Ziemeļu iela — iela Garkalnes novada Sužos.
 Ziemeļu iela — iela Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta Kalnājos.
 Ziemeļu iela — iela Jelgavas novada Līvbērzes pagasta Grīvā.
 Ziemeļu iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Ķekavā.
 Ziemeļu iela — iela Mārupes novada lidostā "Rīga".
 Ziemeļu iela — iela Rēzeknes novada Vērēmu pagasta Lejas Ančupānos.
 Ziemeļu iela — iela Vecpiebalgas novada Vecpiebalgas pagasta Vecpiebalgā.

Skatīt arī 
 Ziemeļi
 Ziemeļu aleja
 Ziemeļu gatve
 Ziemeļu mols
 Ziemeļu rajons
Nozieguma skelets

"Nozieguma skelets" () ir amerikāņu komēdijdrāmas seriāls. Tas tiek pārraidīts TV kanālā Fox Network, pirmā sērija tika pārraidīta 2005. gada 13. septembrī. Seriālam ir desmit sezonas, kopumā ir pārraidītas vairāk nekā 210 sērijas. Seriāla izveidotājs, producents un scenārists ir Harts Hansons. Latvijā seriālu pārraida TV kanāli TV3 un TV6. Seriāla galvenie varoņi ir kriminālistikas antropoloģe Temperance Brenana (attēlo Emīlija Dešanela) un FIB speciālais aģents Sīlijs Būts (attēlo Deivids Borenass).

Ārējās saites 
  

ASV televīzijas seriāli
Fregate

Fregate ( — no  — galeru paveids Vidusjūrā) ir nosaukums diviem pilnīgi atšķirīgiem karakuģu veidiem. No 17. līdz 19. gadsimtam fregate apzīmēja trīsmastu rājtakelētu buru kuģi ar 24-60 lielgabaliem. Mūsdienās vairākās valstīs fregate ir pārejas tipa karakuģis, kura uzdevums ir eskortēt un aizsargāt kaujas vai kravas kuģus.

Atsauces 

Kuģu tipi
Pleikšņi

Pleikšņi () ir ciems Rēzeknes novada Ozolaines pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu pierobežā, Rēzeknes pilsētas un novada centra pievārtē,  attālumā no pagasta centra Balbišiem un  no Rīgas.

Vēsture 
Apdzīvota vieta šajā apvidū ar nosaukumu Lekši (; ) ir sastopama vēl 19. gadsimta kartēs. Pēc neatkarībās iegūšanas Makašēnu pagasta sādžas nosaukums kartēs ir minēts kā Plekši, vēlāk Plekšņi.

Pēc Otrā pasaules kara Plekšņos atradās 24 saimniecības. 1945. gada 2. novembrī Plekšņu sādžu, kopplatībā 1,88 km², pievienoja Ozolaines pagastam.

Plekšņu ciema strauja attīstība sākās 1980. gados, kad tās teritorijā tika izveidoti vairāki dārzkopības kooperatīvi. Visa zeme tika sadalīta pēc iespējas vienādos gabalos, aptuveni pa 400 m² katra, un lozes kārtā tika izdalīta Rēzeknes pilsētas rūpnīcu un kombinātu darbiniekiem, mazdārziņu ierīkošanai. Tai pat laikā ciemā tika ierīkots savdabīgs ielu tīkls, nenesot nekādu juridisko spēku, bet izmantots tikai estētiskā nozīmē.

Drīzumā uz vasarnīcu ciemu sāka kursēt divi jauni Rēzeknes sabiedriskā transporta maršruti, kuri savienoja pilsētu caur ciema centru ar attālākiem dārzkopības kooperatīviem — “Dzirksteli” (dienvidaustrumos) un “Rītausmu” (dienvidrietumos).

2000. gadu sākumā Pleikšņos darbojās deviņas dārzkopību kooperatīvas sabiedrības: “Cerība”, “Daina”, “Dzintars dārzs”, “Dzirkstele”, “Rītausma”, “Rožlejas”, “Uzvara”, “Veselība” un “Zvaigzne”.

Pēc izstrādātā 2020. gada Rēzeknes novada teritorijas plānojuma Pleikšņiem tika piešķirts blīvi apdzīvotas vietas — ciema statuss, ka arī, pēc iezīmētās ciema robežas, lielciemam pievienoja vairākas blakus esošu Ritiņu un Tēviņu viensētas. Tāpat Pleikšņos iekļāva bijušā dārzkopību kooperatīva “Centība” teritoriju, 8,77 ha platībā, kas atradās Griškānu pagasta Jusos.

Ģeogrāfija 

Pleikšņus no Rēzeknes atdala vārdā nenosaukta ūdenstece vai grāvis, kura pilsētas teritorijā ietek Rēzeknes upē. Kaut vietējie mēdz to dēvēt par Pleikšņu strautu.

Iedzīvotāju skaits

Transports 

Ielu tīkls Pleikšņu dārzkopību kooperatīvu teritorijās pārsvarā izskatās kā slikti organizēts, ar grants segumu vai bez seguma, šauru ceļu kamols, kas savienojas ar vienu no divām lielākām asfaltētām ielām: Centrālo ielu vai Dzirksteles ielu.

Galvenā iela Pleikšņos ir Centrālā iela, tā šķērso visu ciema teritoriju no ziemeļiem uz dienvidiem un savieno Saules ielu Rēzeknē ar ceļu uz Ritiņiem, kas tālāk savienojas ar autoceļu V581. Centrālās ielas kopējais garums ir , no kuriem tikai pirmais , līdz dārzkopības kooperatīva “Rītausma” sabiedriskā transporta pieturai, ir ar asfalta segumu, bet atlikušie  ir ar grants segumu. Otra pēc nozīmīguma Pleikšņu iela ir Dzirksteles iela, tā savieno dienvidaustrumu pusē attālākos ciema dārzkopības kooperatīvus “Centība” un “Dzirkstele” ar Centrālo ielu. Dzirksteles ielas kopējais garums ir  un tā gandrīz visā garumā ir asfaltēta, izņemot nelielu posmu, kas agrāk atradās Griškānu pagastā.

Atsauces
Granātābols

Parastais granātābols (Punica granatum) ir vējmietiņu dzimtas krūms vai koks, viena no divām granātābolu ģints sugām.

Granātāboli dažkārt ir ar dzeloņainiem zariem, vecākiem kokiem ir saplaisājis stumbrs. Lapas ir cietas, stīvas un gaišzaļas, bet ziedi — spilgti sarkani. Tā auglis ir neīstā oga, ābola lielumā, kas sadalīts vairākās daivās ar daudzām sēklām (no tā arī radies zinātniskais nosaukums Granatus, kas tulkojumā no latīņu valodas nozīmē "ar daudzām sēklām"). Auglim augšpusē atrodas no 5 līdz 9 kauslapiņas. Sēklu ārējā kārta ir stiklaini dzidra, sulaina, ar ieskābu garšu.

Granātābolu izcelsme vieta ir Irāna, Afganistāna, Pakistāna un Indijas ziemeļi, bet mūsdienās tos audzē arī Vidusjūras zemēs, Tuvajos Austrumos, Dienvidāzijā, Ķīnā, Dienvidu Āfrikā, Dienvidamerikā un Austrālijā. Tos kultivē ne tikai to augļu dēļ, bet arī kā krāšņumaugu un ārstniecības augu.

Granātābols kultūrvēsturē 
Granātāboliem bija liela nozīme sīriešu, feniķiešu un rietumsemītu kultūrās. Granātāboli ir attēloti uz kapeņu un tempļu sienām arī Senajā Ēģiptē.

Simbolika 

Granātābola daudzās sēklas to bija padarījušas par plaši izplatītu auglības un pārpilnības simbolu Vidusjūras reģionā, Tuvajos Austrumos un Indijā. Senajā Grieķijā granātābols tika asociēts ar auglības dievietēm, tas arī simbolizēja nāves un atdzimšanas ciklu dabā. Līdzīgi vēlāk kristietībā granātābols kļuva par augšāmcelšanās un nemirstības simbolu. Tas ir ticis attēlots bērniņa Jēzus rokās. Kristīgajā ikonogrāfijā granātābols ir svētā Jāņa no Dieva atribūts, ko viņš esot izmantojis slimnieku aprūpē. Tas ir iekļauts svētā Jāņa no Dieva brāļu ordeņa ģerbonī un emblēmās.

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites 

Miršu rinda
Augļi
Spēlmaņu nakts

Spēlmaņu nakts ir gadskārtēja teātra balvu pasniegšanas ceremonija, ko rīko Latvijas Teātru darbinieku savienība (LTDS). Tā tika iedibināta 1993. gadā, pirmā apbalvošanas ceremonija tika rīkota 1994. gadā, godinot labākos sasniegumus 1993. gadā. Balvas tiek pasniegtas vairākās kategorijās. Apbalvošanas ceremonijas tiešraidē rāda Latvijas Televīzija un raida Latvijas Radio.

Pirmās apbalvošanas ceremonijas tika rīkotas jūnijā, suminot iepriekšējā gada labākos sasniegumus profesionālajos teātros, taču 1999. gadā ceremonija tika pārcelta uz , teātra režisora Eduarda Smiļģa dzimšanas dienu. Kopš tā laika ceremonija ik gadu norisinās 23. novembrī, apbalvojot labākos iepriekšējā teātra sezonā.

Kategorijas 
Spēlmaņu nakts balvas tikušas pasniegtas šajās kategorijās:

 Gada lielās formas izrāde
 Gada mazās formas izrāde
 Gada dramatiskā teātra izrāde
 Gada izrāde bērniem vai jauniešiem
 Gada mūzikas autors
 Gada režisors
 Gada aktrise
 Gada aktieris
 Gada aktrise otrā plāna lomā
 Gada aktieris otrā plāna lomā
 Gada debija vai jaunais skatuves mākslinieks
 Gada gaismu un video mākslinieks
 Gada scenogrāfs
 Gada kostīmu vai grima mākslinieks
 Gada kustību mākslinieks
 Gada sasniegums baleta mākslā
 Gada sasniegums laikmetīgajā dejā
 Gada sasniegums oriģināldramaturģijā
 Mūža ieguldījums

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

Latviešu teātris
Robežu iela

Robežu iela var būt:

 iela republikas pilsētās:
 Robežu iela — iela Daugavpilī.
 Robežu iela — iela Jēkabpilī.
 Robežu iela — iela Jelgavā.
 Robežu iela — iela Jūrmalā.
 Robežu iela — iela Liepājā.
 Robežu iela — iela Rēzeknē.
 Robežu iela — iela Rīgā.
 Robežu iela — iela Valmierā.
 Robežu iela — iela Ventspilī.
 iela novadu pilsētās:
 Robežu iela — iela Aizputes novada Aizputē.
 Robežu iela — iela Alūksnes novada Alūksnē.
 Robežu iela — iela Apes novada Apē.
 Robežu iela — iela Cēsu novada Cēsīs.
 Robežu iela — iela Dobeles novada Dobelē.
 Robežu iela — iela Durbes novada Durbē.
 Robežu iela — iela Grobiņas novada Grobiņā.
 Robežu iela — iela Gulbenes novada Gulbenē.
 Robežu iela — iela Ikšķiles novada Ikšķilē.
 Robežu iela — iela Ilūkstes novada Subatē.
 Robežu iela — iela Krāslavas novada Krāslavā.
 Robežu iela — iela Kuldīgas novada Kuldīgā.
 Robežu iela — iela Līgatnes novada Līgatnē.
 Robežu iela — iela Limbažu novada Limbažos.
 Robežu iela — iela Līvānu novada Līvānos.
 Robežu iela — iela Mazsalacas novada Mazsalacā.
 Robežu iela — iela Ogres novada Ogrē.
 Robežu iela — iela Pļaviņu novada Pļaviņās.
 Robežu iela — iela Rūjienas novada Rūjienā.
 Robežu iela — iela Salacgrīvas novada Ainažos.
 Robežu iela — iela Salacgrīvas novada Salacgrīvā.
 Robežu iela — iela Saldus novada Saldū.
 Robežu iela — iela Siguldas novada Siguldā.
 Robežu iela — iela Skrundas novada Skrundā.
 Robežu iela — iela Talsu novada Stendē.
 Robežu iela — iela Talsu novada Talsos.
 Robežu iela — iela Talsu novada Valdemārpilī.
 Robežu iela — iela Tukuma novada Tukumā.
 Robežu iela — iela Ventspils novada Piltenē.
 Robežu iela — iela Viesītes novada Viesītē.
 iela novadu apdzīvotās vietās:
 Robežu iela — iela Burtnieku novada Matīšu pagasta Matīšos.
 Robežu iela — iela Carnikavas novada Mežciemā.
 Robežu iela — iela Durbes novada Durbes pagasta Raibāmuižā.
 Robežu iela — iela Garkalnes novada Berģos.
 Robežu iela — iela Grobiņas novada Grobiņas pagasta Robežniekos.
 Robežu iela — iela Iecavas novada Iecavā.
 Robežu iela — iela Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta Daugavmalā.
 Robežu iela — iela Jelgavas novada Kalnciema pagasta Kalnciemā.
 Robežu iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Katlakalnā.
 Robežu iela — iela Rēzeknes novada Ozolaines pagasta Pleikšņos.
 Robežu iela — iela Skrīveru novada Skrīveros.
 Robežu iela — iela Stopiņu novada Dreiliņos.
 Robežu iela — iela Talsu novada Abavas pagasta Priedēs.

Skatīt arī 
 Robeža
 Robežas iela
 Robežiela
 Robežnieku iela
Īmons Salivens

Īmons Veids Salivens (; dzimis  Pērtā, Austrālijā) ir austrāliešu peldētājs. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). Viņam ir piederējuši četri pasaules rekordi.

2004. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs viņš bija jaunākais vīrietis Austrālijas delegācijā, tajās viņš uzlaboja savu personisko rekordu individuālajā distancē, kas pavēra viņam iespējas startēt 4x100 m stafetē. 2008. gadā Pekinā viņš izcīnīja divas sudraba un vienu bronzas medaļu. 2012. gadā Londonā viņa augstākais panākums bija 4. vieta 4x100 m brīvā stila stafetē.

Pasaules čempionātos garajā baseinā viņš ir izcīnījis divus čempiontitulus, kā arī vienreiz izcīnījis bronzas medaļu. Nāciju Sadraudzības spēlēs viņš ir bijis trīskārtējs čempions, vienas sudraba un bronzas medaļas laureāts.

Ārējās saites 
  

 Swimming Australia profils 

1985. gadā dzimušie
Austrālijas peldētāji
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Pērtā dzimušie
Olimpiskie sudraba medaļnieki peldēšanā
Olimpiskie bronzas medaļnieki peldēšanā
Touršhavna

Touršhavna (Tórshavn) ir Fēru Salu galvaspilsēta un lielākā tās pilsēta. Pilsēta atrodas Streimojas salas dienvidu daļā. Pilsētas ziemeļrietumos daļā atrodas 347 metrus augstais Hisareuns (Húsareyn) un dienvidrietumos: 350 metrus augstais Kirjubūreuns (Kirkjubøreyn). Touršhavnā dzīvo apmēram 19 000 iedzivotāji (2008. gada dati). Touršhavna kļuva par monopola tirdzniecības vietu, tādējādi tā kļuva par vienīgo legālo vietu, kur salas iedzivotāji varēja iepirkties. 1856. gadā tirdzniecības monopols tika atcelts un salās uzsākās brīva tirdzniecība. Pilsēta kopš 20. gadsimta vidus ir strauji attīstījusies, tā kļūstot par Fēru Salu administratīvo, saimniecisko un kultūras centru. Pilsētā ir bāzēti vairāki Fēru Salu Premjerlīgas klubi futbolā, kā arī vairāki rokasbumbas un viens volejbola klubs. Kopš 1983. gada pilsētā notiek džeza festivāls.

Pilsētas apskates objektu vidū var minēt Tinganesas pussalu ar premjerministra rezidenci, Touršhavnas katedrāli, Skansina cietoksni. Šeit atrodas Fēru Salu Nacionālais muzejs un Fēru Salu Mākslas muzejs, kā arī Fēru Salu Ziemeļu māja.

Ārējās saites 

 Pilsētas mājaslapa 

Fēru Salas
Eiropas galvaspilsētas
1428. gads

1428. gads () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi 
 30. augusts — Imperators Go-Hanazono kļuva par 102. Japānas imperatoru.

Nezināms datums 
 Trīs acteku pilsētvalstis Tenočtitlāna, Teškoko un Tlakopana apvienojās kopējā aliansē, lai pieveiktu Āskapocalko pilsētvalsti.

Dzimuši 
 21. septembris — Džu Cjijui (明代宗朱祁鈺), Ķīnas imperators (miris 1457.)

Miruši 
 30. augusts — Imperators Šoko (称光天皇), Japānas imperators (dzimis 1401.)
 datums nezināms
 Mazačo (Masaccio), itāļu gleznotājs (dzimis 1401.)
Teilors Hols

Teilors Hols (; dzimis 1991. gada 14. novembrī Kalgari) ir kanādiešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Pašlaik (2021) Hols spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Bostonas "Bruins" rindās.

Spēlētāja karjera 
Savu karjeru Teilors uzsāka 2007. gadā, pievienojoties Ontārio hokeja līgas klubam Vinzoras "Spitfires". Tā sastāvā viņš spēlēja līdz pat 2009.—10. sezonas noslēgumam, visu laiku esot starp līgas rezultatīvākajiem spēlētājiem. 2010. gada NHL draftā viņu ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Edmontonas "Oilers", kuras rindās Hols uzsāka arī 2010.—11. gada sezonu.

Sākot ar 2012.—13. gada sezonu Hols uzsāka pildīt "Oilers" kapteiņa palīga funckijas. Tiesa, daļu 2012.—13. gada sezonas hokejists aizvadīja "Oilers" AHL fārmklubā Oklahomsitijas "Barons". 2013.—14. gada sezonu Hols noslēdza kā komandas rezultatīvākais spēlētājs ar 80 punktiem 75 spēlēs.

2016. gada jūnija nogalē "Oilers" Holu aizmainīja uz Ņūdžersijas "Devils" vienību. 2018. gadā Hols kā visas līgas vērtīgākais spēlētājs ieguva Harta balvu. 2019. gada decembrī tika aizmainīts uz Arizonas "Coyotes". 2020. gada oktobrī Hols noslēdza viena gada līgumu ar Bufalo "Sabres".

Kanādas hokeja izlases rindās Hols spēlējis 2008. gada Pasaules U18 čempionātā, kā arī 2010. gada Pasaules čempionātā junioriem. Ja 2008. gadā Hols kopā ar izlasi kļuva par čempioniem, 2010. gadā viņi izcīnīja sudraba medaļas.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Bufalo "Sabres" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Kalgarī dzimušie
Trīs zeltu klubs

Trīs zeltu klubs () ir neoficiāls klubs vai termins, ar kuru apzīmē hokejistus, kas izcīnījuši olimpisko zelta medaļu, kļuvuši par Pasaules čempioniem, kā arī izcīnījuši Stenlija kausu - trīs balvas, kuras IIHF atzīst par pašām nozīmīgākajām hokeja balvām.

Biedri

Spēlētāji

Treneri

Latvijas hokejisti 
Uzskaitīti Latvijas hokejisti, kas izcīnījuši vismaz vienu no šiem apbalvojumiem.

Apbalvojumi hokejā
Brendons Šanahens

Brendons Frederiks "Šanijs" Šanahens (; dzimis  Mimiko, Ontārio provincē, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists, spēlējis malējā uzbrucēja pozīcijā, bijis Kanādas hokeja izlases dalībnieks.

Pašlaik (2014) ir NHL kluba Toronto "Maple Leafs" prezidents.

Savas profesionāļa karjeras laikā spēlējis vairāku NHL klubu sastāvos: Sentluisas "Blues", Hārtfordas "Whalers", Detroitas "Red Wings", Ņujorkas "Rangers" un Ņūdžersijas "Devils". 1987. gada NHL draftā viņu "Devils" izraudzījās ar kopējo 2. kārtas numuru. Lielāko savas karjeras daļu viņš aizvadīja "Red Wings" sastāvā, ar ko izcīnīja trīs Stenlija kausus (1997, 1998, 2002). Viņš ir guvis 656 vārtus aizvadītajās vairāk nekā 1500 spēlēs. Karjeras beigšanas brīdī viņš bija visu laiku rezultatīvākais aktīvais spēlētājs. Tāpat viņš ir vienīgais hokejists, kurš ir guvis vairāk nekā 600 vārtus un saņēmis vairāk nekā 2000 soda minūšu.

Kanādas izlases sastāvā viņš ir uzvarējis 1994. gada Pasaules čempionātā, 2002. gada ziemas olimpiskajā spēlēs un 1991. gada Kanādas kausa izcīņā. Izcīnīdams visus trīs hokeja svarīgakos titulus, viņš ir pievienojies Triple Gold Club klubam.

Ārējās saites 
 The Internet Hockey Database profils 

1969. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Sentluisas "Blues" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Detroitas "Red Wings" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hārtfordas "Whalers" spēlētāji
Hokeja slavas zālē uzņemtie
Ontārio dzimušie
Ūle Gunnars Sulšērs

Ūle Gunnars Sulšērs (; dzimis  Kristiansunnā) ir bijušais Norvēģijas futbolists, un bijušais (līdz 2021. gadam) Anglijas Premjerlīgas kluba Manchester United galvenais treneris. Lielāko spēlētāja karjeras daļu viņš aizvadīja Manchester United klubā. No 2011. gada janvāra viņš vada savu bijušo klubu Molde FK. Bieži vien saukts par "slepkavu ar eņģeļa seju", viņš Mančestras komandas sastāvā aizvadīja 366 spēles, gūstot 126 vārtus klubam ļoti veiksmīgā periodā. Sulšēra karjeras spožākais mirklis bija 1999. gada UEFA Čempionu līgas finālā, kad spēles kompensācijas laikā viņš guva uzvaras vārtus pret Bayern Munich, noslēdzot lielisku komandas spēju atgūties un iegūt trīs titulus sezonas laikā. United sastāvā viņš bija zināms kā izcils rezervists ("Super Sub") ar spēju iesaistīties spēlē no soliņa un gūt vārtus spēles pēdējās minūtēs.

Pirms pārcelšanās uz Angliju Sulšērs gadu nodienēja Norvēģijas armjā obligātajā karadienestā, un spēlēja pusprofesionālā līmenī Norvēģijas trešās līgas klubā Clausenengen FK, 1994. gadā pārceļoties uz Norvēģijas premjerlīgas komandu Molde FK. 1996. gadā viņš pievienojās United par £1,5 miljonu pārejas maksu.

2007. gadā Sulšērs paziņoja par aiziešanu no futbola pēc tam, kad nespēja pilnībā atgūties no nopietnas ceļgala traumas. Sulšērs tomēr palika Old Trafford kā treneris un sabiedrisks darbinieks. 2008. gadā viņš kļuva rezerves komandas galveno treneri. Viņš piedalās savas dzimtās pilsētas Kristiansunnas jauniešu futbola akadēmijas treniņu darbā.

Karjeras statistika 

|-
|1995||2||1
|-
|1996||6||3
|-
|1997||2||1
|-
|1998||9||3
|-
|1999||8||5
|-
|2000||10||1
|-
|2001||7||3
|-
|2002||9||2
|-
|2003||7||2
|-
|2004||2||0
|-
|2005||0||0
|-
|2006||4||2
|-
|2007||1||0
|-
!Kopā||67||23
|}

Sasniegumi

Spēlētāja karjera 
Manchester United

 Anglijas Premjerlīga: 1996–97, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2006–07
 FA kauss: 1998–99, 2003–04
 FA Community Shield: 1996, 2003
 UEFA Čempionu līga: 1998–99
 Starpkontinentālais kauss: 1999

Trenera karjera 
Molde

 Tippeligaen: 2011, 2012
 Norvēģijas kauss: 2013

Manchester United

 UEFA Eiropas līga finālists : 2020-21

Atsauces

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Norvēģijas futbolisti
Norvēģijas izlases futbolisti
Norvēģijas futbola treneri
1998. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji
2000. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
Norvēģijā dzimušie
Autoceļš P85

|}
|}
P85 autoceļš Rīgas HES—Jaunjelgava ir Latvijas reģionālais autoceļš, kas gar Daugavas kreiso krastu savieno autoceļu A6 pie Ķekavas 4,5 km no Rīgas HES caur Ķegumu ar autoceļu P87 pie Zizāniem 5 km no Jaunjelgavas. Autoceļa kopējais garums ir 56,9 km un tas visā garumā klāts ar asfaltbetona segumu. Ceļš šķērso Ķekavas un Ogres novadus.

Apdzīvotas vietas pie autoceļa 
 Daugmale,
 Tome,
 Dzintari
 Ķegums.

Attēlu galerija

Atsauces 

P085
Atkritēji

"Atkritēji" () ir 2006. gada amerikāņu krimināldrāma, kuras režisors ir Mārtins Skorsēze. Filmas pamatā ir 2002. gada Hongkongas trilleris "Iekšlietas" (Infernal Affairs). Filma saņēma četras "Oskara" balvas kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors", "Labākais adaptētais scenārijs" (Viljams Monahens) un "Labākā montāža" (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido Leonardo Di Kaprio, Mets Deimons, Džeks Nikolsons, Alekss Boldvins, Martins Šīns.

Filmas darbība notiek Bostonā, ASV, kur īru mafijas vadītājs iefiltrē Kolinu Salivenu (Mets Deimons) kā informatoru Masačūsetsas štata policijā, savukārt policijas vadība iefiltrē policistu Billiju Kostingenu (Leonardo Di Kaprio) kā informatoru mafijā. Kad abas puses atklāj viņu klātbūtni savās organizācijās, abi informatori cenšas atmaskot viens otru, lai paši paliktu dzīvi.

Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā,  tika uzsākta izrādīšana ASV kinoteātros.

Ārējās saites 
 

 Kāpēc The Departed (Atkritēji) Latvijā ir nesaprasta

2006. gada filmas
ASV filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Mārtina Skorsēzes filmas
Breidens Šenns

Breidens Šenns (; dzimis 1991. gada 22. augustā) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2019) spēlē NHL kluba Sentluisas "Blues" rindās.

Breidena brālis Lūks arī ir profesionāls hokejists.

Spēlētāja karjera 
Savu spēlētāja karjeru Šenns uzsāka dzimtajā Saskatūnā, taču 2007. gadā viņš pievienojās Rietumu hokeja līgas klubam Brendonas "Wheat Kings". 2009. gada NHL draftā Breidenu ar kopējo piekto numuru izvēlējās Losandželosas "Kings", un jau nākamajā sezonā Šens aizvadīja savu debijas spēli NHL. Tiesa, atlikušo sezonas daļu viņš aizvadīja "Wheat Kings" rindās, būdams komandas kapteinis.

Līdz 2011.gada jūnijam Šenns pārstāvēja Nacionālās hokeja līgas klubu Losandželosas "Kings", aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers". Vien "Flyers" rindās Šennam izdevās nostiprināties NHL, 2013.—14. gada sezonā aizvadot savu pirmo pilno sezonu. 2015.—16. un 2016.—17. gada sezonās bija komandas trešais rezultatīvākais spēlētājs. 2017. gada jūnijā tika aizmainīts uz Sentluisas "Blues". 2019. gadā kopā ar Sentluisas "Blues" izcīnīja Stenlija kausu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2008. gada Pasaules U18 čempionātā, kā arī 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātā junioriem. Ja 2008. gadā Šenns kopā ar izlasi izcīnīja čempionu titulu, 2010. gadā kanādieši finālā piekāpās ASV izlasei, bet 2011. gadā — Krievijas izlasei. Tas gan netraucēja Šennam tikt atzītam par turnīra vērtīgāko spēlētāju. Breidens ar 18 rezultativitātes punktiem bija arī turnīra rezultatīvākais spēlētājs.

Arī Breidena brālis Lūks ir profesionāls hokejists.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Filadelfijas "Flyers" spēlētāji
Sentluisas "Blues" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Stenlija kausa ieguvēji
Raiens Johansens

Raiens Johansens (; dzimis 1992. gada 31. jūlijā) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2016) Johansens pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Našvilas "Predators".

Spēlētāja karjera 
Raiens spēlēt sāka dzimtajā Vankūverā, taču 2009. gadā viņš pievienojās Rietumu hokeja līgas klubam Portlendas "Winterhawks". Sezonu viņš noslēdza ar 69 rezultativitātes punktiem 71 spēlē, kas lika viņu ievērot, un 2010. gada NHL draftā viņu ar kopējo ceturto numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets" vienība.

2011.—12. gada sezonu Johansens aizvadīja "Blue Jackets" rindās. 2012.—13. gada NHL lokauta laikā spēlēja "Blue Jackets" Amerikas hokeja līgas fārmklubā Springfildas "Falcons". "Blue Jackets" rindās bija viens no komandas vadošajiem aizsargiem, taču 2015.—16. gada sezonas vidū tika aizmainīts uz Našvilas "Predators".

Kanādas izlases rindās Johansens spēlējis 2011. gada Pasaules čempionātā junioriem, kurā kopā ar izlasi izcīnīja sudraba medaļas, kā arī tika iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Kolumbusas "Blue Jackets" spēlētāji
Našvilas "Predators" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Britu Kolumbijā dzimušie
Bornsmindes muiža

Bornsmindes muižas () kungu māja atrodas Bauskas novada Rundāles pagasta Ziedoņos. Pēdējais muižas īpašnieks līdz Latvijas agrārajais reformai 1920. gadā bija Vladimirs fon Šepings (Schöpping).

Vēsture 
Pirmais muižas īpašnieks bija Josts fon Heidens, kuram 1462. gadā to izlēņoja Livonijas ordeņa mestrs J.O. fon Mengdens. No 15. gs. beigām līdz 1920. gadam muiža bija Šepingu dzimtas īpašumā un no 1499. līdz 1868. gadam to tiešā līnijā mantoja dēls no tēva. Ap 1763. gadu uzcelta jaunā kungu māja pašreizējā vietā - vienstāvīga mūra ēka baroka stilā. Laikā no 1805. līdz 1806. gadam to pārbūvēja pēc arhitekta Pjetro Pončini projekta vēlā klasicisma stilā un tā ieguva divstāvīgu apjomu. Parādes pagalma abās malās uzbūvēja kalpu ērbērģus, bet noslēgumā kūti un tālāk - staļļus. Ap 1880. gadu kungu māja tika vēlreiz pārbūvēta, iegūstot tolaik modē nākušo neogotisko izskatu un torni. 1962. gadā to pārbūvēja pēdējo reizi un ēka ieguva pašreizējo izskatu. 20. gadsimta 50. un 60. gados ēkā izvietotas Valsts Saulaines lauksaimniecības tehnikuma kopmītnes. No 1967. līdz 1992. gada vidum muižā bija tuberkulozes slimnīca. 1993. gada jūlijā Bornsmindes muiža nonāca Rundāles pagasta pašvaldības īpašumā, 2000. gadā privatizēta.

Muižas ansamblis 
19.gs. sākumā sāka veidot parku un dārzu, kura pusē atradās arī siltumnīcas. Lielupes krastā veidots ainavu parks ar liepu alejām, kuru 19.gs. 2. pusē pārveidoja vai veidoja kā dendroloģisko parku.

Atsauces 

Muižas Latvijā
Rundāles pagasts
Marks Visentins

Marks Visentins (; dzimis 1992. gada 7. augustā) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis vienu spēli NHL kluba Fīniksas "Coyotes" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Visentins hokeju uzsāka spēlēt Flemboro "Sabres", kā arī Haltonas "Hurricanes" rindās, taču 2008. gada OHL draftā viņu ar kopējo 55. numuru izvēlējās Niagāras "IceDogs". Pēc 2009.—10. sezonas viņu NHL draftā ar kopējo 27. numuru izvēlējās Kolumbusas "Blue Jackets", taču "IceDogs" rindās Visentins spēlēja līdz pat 2011.—12. gada sezonas izskaņai.

No 2012. līdz 2015. gadam spēlēja Amerikas hokeja līgas vienībā Portlendas "Pirates", 2013.—14. gada sezonā vienu spēli aizvadot arī NHL kluba Fīniksas "Coyotes" sastāvā. No 2015. līdz 2017. gadam turpināja spēlēt AHL un ECHL. 2017.—18. gada sezonā aizvadīja vienu spēli EBEL, 2018. gada rudenī paziņojot par karjeras beigšanu.

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis 2011. un 2012. gada Pasaules čempionātā junioriem, kopā ar izlasi 2011. gadā izcīnot sudraba, bet 2012. gadā - bronzas medaļas.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Džeks Kempbels

Džeks Kempbels (; dzimis 1992. gada 9. janvārī) ir amerikāņu hokejists, vārtsargs, ASV junioru izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) Kempbels spēlē NHL kluba Edmontonas "Oilers" rindās.

Spēlētāja karjera 
2009.—10. sezonā Kempbels spēlēja USHL līgas klubā USNTDP Juniors, taču pēc sezonas beigām NHL draftā viņu ar augsto 11. numuru izvēlējās Dalasas "Stars" vienība. Kempbels bija pirmais vārtsargs, kurš tika izvēlēts 2010. gada NHL draftā.

2010.—11. sezonu Džeks aizvadīja OHL klubā Vinzoras "Spitfires", tās sastāvā uzsākot arī 2011.—12. gada sezonu. 2011.—12. gada sezonas gaitā Kempbels debitēja arī Amerikas hokeja līgas klubā Teksasas "Stars". NHL debiju piedzīvoja 2013.—14. gada sezonā, aizvadot vienu spēli Dalasas "Stars" rindās. "Stars" sistēmā Kempbels turpināja spēlēt AHL, līdz 2016. gada vasarā tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings". 2018. gadā Kempbels nostiprinājās "Kings" rindās, kļūstot par komandas otro vārtsargu aiz Džonatana Kvika. 2020. gada februārī tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs", kur pavadīja divas sezonas.

2022.gada 13. jūlijā Kempbels parakstīja 5.gadu ($ 25 miljonu vērtībā) līgumu ar Edmontonas "Oilers".

ASV izlases rindās spēlējis 2009. un 2010. gada Pasaules U18 čempionātos, abas reizes izcīnot zelta medaļas. 2010. gadā Kempbels tika atzīts arī par turnīra labāko vārtsargu. Kempbels spēlēja arī 2010. gada Pasaules čempionātā junioriem, turnīrā izcīnot čempionu titulu. 2011. gada čempionātā Kempbela pārstāvētā izlase izcīnīja bronzas medaļas, kā arī Kempbels tika atzīts par turnīra labāko vārtsargu.

Ārējās saites

Atsauces 

1992. gadā dzimušie
ASV hokejisti
Dalasas "Stars" spēlētāji
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Kempbels

Kempbels var būt:

 Braiens Kempbels;
 Džeks Kempbels;
 Džozefs Kempbels;
 Naomi Kempbela;
 Sols Kempbels;
 Veronika Kempbela-Brauna;
 Alens Kempbels Vaits.

Skatīt arī 
 Kempbela salas

Uzvārdi
Dmitrijs Orlovs

Dmitrijs Orlovs (dzimis 1991. gada 23. jūlijā) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2019) Orlovs spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vašingtonas "Capitals" rindās.

Spēlētāja karjera 
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Orlovs uzsāka jau 2007. gadā, kad aizvadīja savas pirmās spēles Krievijas Superlīgas kluba Novokuzņeckas "Metallurg" rindās. 2009. gada NHL draftā Orlovu ar kopējo 55. numuru izvēlējās Vašingtonas "Capitals", taču Dmitrijs palika Eiropā. Vien 2009.—10. sezonā Orlovs kļuva par regulāru spēlētāju "Metallurg" sastāvā.

Visbeidzot, 2011. gada vasarā Orlovs pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties "Capitals" rindām. Komandas sastāvā Orlovam izdevās nostiprināties jau 2011.—12. gada sezonā. 2018. gadā kopā ar "Capitals" izcīnīja Stenlija kausu.

Krievijas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada Pasaules čempionu. Spēlējis arī 2008. un 2009. gada Pasaules U18 čempionātos, abos turnīros izcīnot sudraba medaļas, kā arī 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātos junioriem, 2011. gadā izcīnot zelta medaļu un tiekot iekļauts turnīra simboliskajā izlasē.

Ārējās saites 

1991. gadā dzimušie
Krievijas hokejisti
Novokuzņeckas "Metallurg" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Ar Goda ordeni apbalvotie
Kemerovas apgabalā dzimušie