1981. gads

1981. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris — Palau pārņēma pašpārvaldi savās rokās.
 20. janvāris — ASV prezidents Ronalds Reigans nodeva zvērestu kā 40. ASV prezidents.
 25. janvāris — Mao Dzeduna atraitnei Dzjanai Cjinai tika piespriests nāvessods, kas 1983. gadā tika nomainīts uz mūža ieslodzījumu. Dzjana Cjina 1991. gadā cietumā izdarīja pašnāvību pakaroties.

Februāris 
 10. februāris — ugunsgrēkā ASV pilsētas Lasvegasas Hiltona viesnīcas kazino bojā gāja 8 un ievainoti tika 198 cilvēki.

Marts 
 29. marts — notika pirmais Londonas maratons.

Aprīlis 
 1. aprīlis — Padomju Savienībā tika ieviests vasaras laiks.
 4. aprīlis — 1981. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā uzvarēja Apvienotās Karalistes grupa Bucks Fizz ar dziesmu Making Your Mind Up.
 12. aprīlis — startēja pirmais ASV Space Shuttle programmas kuģis Columbia.
 18. aprīlis — izjuka grupa Yes.

Maijs 
 15. maijs — par Dienvidslāvijas 4. prezidentu kļuva Sergejs Kraigers.
 25. maijs — dibināta Līča arābu valstu sadarbības padome.
 26. maijs—5. jūnijs — Čehoslovākijā notika Eiropas čempionāts basketbolā.

Jūnijs 
 5. jūnijs — oficiāli sākās AIDS epidēmija.

Jūlijs 
 21. maijs — par Francijas prezidentu tika iecelts Fransuā Miterāns.

Augusts 
 1. augusts — ASV kabeļtelevīzijā sāka translēt MTV.
 28. augusts — Dienvidāfrikas armija iebruka Angolā.

Septembris 
 21. septembris — Beliza kļuva neatkarīga.
 26. septembris — notika pirmais Boeing 767 lidojums.
 27. septembris — Francijā sākta ātrgaitas dzelzceļa līnijas TGV ekspluatācija starp Parīzi un Lionu.

Oktobris 
 6. oktobris — atentātā tika nogalināts Ēģiptes prezidents Anvars Sādāts.
 26. oktobris — Somijas prezidents Urho Kekonens atkāpās no amata veselības stāvokļa dēļ; par prezidenta pienākumu izpildītāju kļuva premjerministrs Mauno Koivisto.

Novembris 
 1. novembris — Antigva un Barbuda pasludināja neatkarību no Apvienotās Karalistes.
 9. novembris — labojums Nr. 81-234 atcēla verdzību Mauritānijā.

Nezināms datums 
 izveidota Komoras Centrālā banka.

Dzimuši 
 2. janvāris — Maksi Rodrigess (Maxi Rodríguez), Argentīnas futbolists
 25. janvāris — Toše Proeskis (Тоше Проески), maķedoniešu mūziķis (miris 2007. gadā)
 4. februāris — Džeisons Kapono (Jason Kapono), ASV basketbolists
 9. februāris — Toms Hidlstons (Tom Hiddleston), angļu aktieris
 16. februāris — Susanna Kallura (Susanna Kallur), zviedru vieglatlēte
 18. februāris — Andrejs Kiriļenko (Андрей Кириленко), krievu basketbolists
 8. marts — Pirjo Muranena (Pirjo Muranen), Somijas distanču slēpotāja
 10. marts — Samuels Eto'o (Samuel Eto'o), Kamerūnas futbolists
 18. marts:
 Tūra Bergere (Tora Berger), norvēģu biatloniste
 Fabians Kančellāra (Fabian Cancellara), Šveices riteņbraucējs
 20. marts — Ikers Kasiljass (Iker Casillas), spāņu futbolists
 30. marts — Sergejs Mozjakins (Сергей Мозякин), krievu hokejists
 28. aprīlis — Džesika Alba (Jessica Alba), amerikāņu televīzijas un filmu aktrise
 1. maijs — Aļaksandrs Hļebs (Аляксандр Глеб), Baltkrievijas futbolists
 11. maijs — Lorēna Džeksone (Lauren Elizabeth Jackson), Austrālijas basketboliste
 22. maijs — Jirgens Melcers (Jürgen Melzer), Austrijas tenisists
 29. maijs — Andrejs Aršavins (Андрей Аршавин), krievu futbolists
 7. jūnijs — Anna Kurņikova (Анна Курникова), krievu tenisiste
 9. jūnijs — Anuška Šankara (Anoushka Shankar), indiešu izcelsmes mūziķe
 13. jūnijs — Kriss Evanss (Chris Evans), amerikāņu aktieris
 25. jūnijs — Simons Ammans (Simon Ammann), Šveices tramplīnlēcējs
 30. jūnijs — Barbora Špotākova (Barbora Špotáková), čehu šķēpmetēja
 29. jūlijs — Fernando Alonso (Fernando Alonso), Spānijas autosportists
 6. augusts
 Linda Marija Barosa (Linda Maria Baros), franču un rumāņu dzejniece
 Vitantonio Liuci (Vitantonio Liuzzi), Itālijas autosportists
 30. augusts — Tomašs Majevskis (Tomasz Majewski), poļu lodes grūdējs
 23. septembris — Roberts Dornboss (Robert Doornbos), Nīderlandes autosportists
 3. oktobris — Zlatans Ibrahimovičs (Zlatan Ibrahimović), dienvidslāvu izcelsmes Zviedrijas futbolists
 4. oktobris — Natālija Korosteļova (Наталья Коростелёва), Krievijas distanču slēpotāja
 15. oktobris — Jeļena Dementjeva (Елена Дементьева), krievu tenisiste
 6. novembris — Kaspars Gorkšs, Latvijas futbolists
 25. novembris — Šavi Alonso (Xabi Alonso), Spānijas futbolists

Miruši 
 8. aprīlis — Omars Bredlijs (Omar Bradley), amerikāņu ģenerālis (dzimis 1893. gadā)
 4. augusts — Melvins Daglass (Melvyn Douglas), amerikāņu aktieris (dzimis 1901. gadā)
 27. augusts — Valērijs Harlamovs (Валерий Харламов), krievu hokejists (dzimis 1948. gadā)
 1. septembris — Alberts Špērs (Albert Speer), vācu arhitekts, amatpersona (dzimis 1905. gadā)
 5. oktobris — Glorija Greiema (Gloria Grahame), ASV aktrise (dzimusi 1923. gadā)
 6. oktobris — Anvars Sādāts (Anwar Sadat), Ēģiptes prezidents (dzimis 1918. gadā)
 29. oktobris — Žoržs Brasēns (Georges Brassens), franču dziesmu autors un dziedātājs (dzimis 1921. gadā)
 10. novembris — Abels Ganss (Abel Gance), franču kinorežisors, scenārists (dzimis 1889. gadā)
 26. novembris — Makss Eive (Max Euwe), Nīderlandes šahists (dzimis 1901. gadā)
 27. novembris — Lote Lēnja (Lotte Lenya), vācu/amerikāņu aktrise (dzimusi 1898. gadā)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Džeimss Tobins
 Fizikā — Nikolass Blūmbergēns, Artūrs Šavlovs un Kajs Sīgbāns
 Fizioloģijā vai medicīnā — Rodžers Sperijs, Deivids Hjūbels un Torstens Vīzels
 Ķīmijā — Keniči Fukui un Roalds Hofmans
 Literatūrā — Eliass Kaneti
 Miera veicināšanā — UNHCR

Atsauces