joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vecumnieku pagasts

Vecumnieku pagasts ir viena no Bauskas novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Iecavas, Stelpes un Valles pagastiem, Ogres novada Birzgales un Tomes pagastiem, kā arī Ķekavas novada Baldones pagastu.

Vēsture 
Mūsdienu Vecumnieku pagasta teritorijā vēsturiski atradās Drākenes muiža (Gut Drakken), Misas muiža (Gut Mißhof), Reschenhof muiža, Umpārtes muiža (Gut Wiexten, Umpārte), Vecmuiža (Neugut, Vecumnieki).

Līdz 1940. gadam pagasta nosaukums bija Vecmuižas pagasts. 1935. gadā tā platība bija 255,3 km2. 1945. gadā pagastā izveidoja Vecumnieku, Birznieku, Umpārtes un Vīksniņas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Vecumnieku ciemam pievienoja Vīksniņas ciema kolhoza "Sarkanā zvaigzne" teritoriju, 1954. gadā — Birznieku un Umpārtes ciemus. 1977. gadā notika nelielu teritoriju apmaiņa ar Birzgales ciemu. 1990. gadā ciems tika reorganizēts par pagastu.

2009. gadā pagastu kā vienu no administratīvajām teritorijām iekļāva Vecumnieku novadā. Pēc 2021.gada novadu reformas jaunajā Bauskas novadā apvienoti: Bauskas, Iecavas, Rundāles un Vecumnieku novads.

Apdzīvotās vietas 
Bāliņi, Beibeži, Brūveri, Klīvi, Misa, Piebalgas, Umpārte, Vecumnieki, Zvirgzde.

Izglītība

Vispārējās izglītības iestādes un pirmsskolas izglītība 

 Vecumnieku vidusskola
 Misas pamatskola

Profesionālās ievirzes izglītības iestādes 

 Vecumnieku Mūzikas un mākslas skola
 Vecumnieku Sporta skola

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Ievērojamas personības 
 Ainārs Kovals — vieglatlēts, šķēpa metējs (1981)
 Ingmārs Līdaka — dabas aizsardzības aktīvists, politiķis (1966)
 Aivars Siliņš — aktieris (1947)
 Arnolds Spekke — latviešu filologs, vēsturnieks, diplomāts (1887—1972)

Daba

Upes 
Līčupe, Misa, Rūsiņupīte, Taļķe, Vārnupe, Vīksniņa, Zvirgzde, Aklais strauts.

Ūdenstilpes 
Beibežu ūdenskrātuve, Lādzēnu dīķi, Aklais ezers, Staņķu ezers, Jaunais ezers, Vecais ezers.

Apskates vietas 

 Kokamatnieka sēta "Jūras".
 Zvirgzdes kāpa — augstākā vieta Vecumnieku apkārtnē, katru gadu šeit notiek Baltu vienības dienas svinības.
 Sidrabceramics darbnīca.

Galerija

Atsauces 

Zemgale
Bauskas novada pagasti
AS Roma

Associazione Sportiva Roma ir Itālijas futbola klubs no Romas. Klubs ir dibināts 1927. gadā, pašlaik spēlē A sērijā un mājas spēles aizvada Romas Olimpiskajā stadionā (Stadio Olimpico), kur ir 70 634 skatītāju vietas. Komanda ir izcīnījusi trīs Itālijas A sērijas čempionu titulus, kā arī deviņas reizes ieguvusi Itālijas kausu.

Komandas sastāvs 
.

Sasniegumi 
 A sērija
 Čempioni (3): 1941–42, 1982–83, 2000–01
 Vicečempioni (14): 1930–31, 1935–36, 1980–81, 1983–84, 1985–86, 2001–02, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2009–10, 2013–14, 2014–15, 2016–17
 Itālijas kauss
 Kausa ieguvēji (9): 1963–64, 1968–69, 1979–80, 1980–81, 1983–84, 1985–86, 1990–91, 2006–07, 2007–08
 Finālisti (8): 1936–37, 1940–41, 1992–93, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2009–10, 2012–13
 Itālijas superkauss
 Kausa ieguvēji (2): 2001, 2007
 Finālisti (4): 1991, 2006, 2008, 2010
 B sērija
 Čempioni (1): 1951–52
 Eiropas Čempionvienību kauss
 Finālisti (1): 1983–84
 UEFA kauss
 Finālisti (1): 1990–91
 UEFA Eiropas konferenču līga
 Čempioni (1): 2021—22
 Starppilsētu izstāžu kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1960–61
 Angļu-itāļu kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1971–72

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne

Roma, AS
Minhenes "Bayern"

Minhenes "Bayern" () ir Vācijas futbola klubs, kas atrodas Minhenē, Bavārijā. To vislabāk pazīst pēc tā futbola komandas, kura ir titulēkākā komanda Vācijas futbolā, 32 reizes uzvarot Vācijas čempionātā un 20 reizes Vācijas kausā.

Klubs dibināts 1900. gadā. Sākotnēji kluba nosaukums bija Bayern Reds. 1907. gadā klubs pārcelās uz Minheni. 1910.gadā komanda kļuva par Austrumu reģiona čempioniem. 1926.gadā komanda kļuva par Dienvidu reģiona čempioniem. 1932. gadā tā ieguva pirmo nacionālo titulu, ar rezultātu 2-0 uzvarot Frankfurtes "Eintracht". 1957. gadā pirmoreiz tika izcīnīts Vācijas kauss.
Kopš 2005.—2006. gada sezonas Bayern savas mājas spēles aizvada Allianz Arena. Agrāk komanda 33 gadus spēlēja Minhenes Olimpiskajā stadionā.

Komandas sastāvs 
.

Sasniegumi 
 Vācijas čempionāts / Bundeslīga
 Čempioni (32): 1932, 1968–69, 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1979–80, 1980–81, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1988–89, 1989–90, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2012–13, 2013–14 , 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21, 2021–22
 Vicečempioni (10): 1969–70, 1970–71, 1987–88, 1990–91, 1992–93, 1995–96, 1997–98, 2003–04, 2008–09, 2011–12
 Vācijas kauss
 Kausa ieguvēji (20): 1956–57, 1965–66, 1966–67, 1968–69, 1970–71, 1981–82, 1983–84, 1985–86, 1997–98, 1999–2000, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2012–13, 2013–14, 2015–16, 2018–19, 2019–20
 Finālisti (4): 1984–85, 1998–99, 2011–12, 2017–18
 DFB Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (6): 1997, 1998, 1999, 2000, 2004, 2007
 Finālisti (2): 2006, 2010
 Vācijas Superkauss
 Kausa ieguvēji (7): 1987, 1990, 2010, 2012, 2016, 2017, 2018
 Finālisti (5): 1989, 1994, 2013, 2014, 2015
 Neoficiālie uzvarētāji: 1982
 Eiropas Čempionvienību kauss / UEFA Čempionu līga
 Kausa ieguvēji (6): 1973–74, 1974–75, 1975–76, 2000–01, 2012–13, 2019–20
 Finālisti (5): 1981–82, 1986–87, 1998–99, 2009–10, 2011–12
 UEFA Kausu ieguvēju kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1966–67
 UEFA kauss
 Kausa ieguvēji : 1995–96
 UEFA Superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 2013
 Finālisti (3): 1975, 1976, 2001
 FIFA Klubu Pasaules kauss
 Kausa ieguvēji (1): 2013
 Starpkontinentālais kauss
 Kausa ieguvēji (2): 1976, 2001

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne

Minhenes "Bayern"
Vācijas futbola klubi
Sevilla FC

Sevilla Fútbol Club, S.A.D., parasti pazīstams kā Sevilla FC vai vienkārši Sevilla, ir profesionāls Spānijas futbola klubs, kurš spēlē Spānijas augstākajā līgā. Klubs dibināts 1905. gada 14. oktobrī; tas ir vecākais futbola klubs Seviļā un otrs vecākais Andalūzijā. Sevilla futbolisti ir vienreiz (1946. gadā) izcīnījuši Spānijas čempionu titulu, kā arī piecas reizes ieguvuši Spānijas kausu. Komanda ir sešas reizes uzvarējusi arī UEFA Eiropas līgas (agrāk UEFA kauss) turnīrā.

Komandas sastāvs 
Atjaunots .

Sasniegumi 

 Spānijas čempionāts (La Liga)
 Čempioni (1): 1945–46
 Vicečempioni (4): 1939–40, 1942–43, 1950–51, 1956–57
 Spānijas Karaļa kauss
 Kausa ieguvēji (5): 1935, 1939, 1947–48, 2006–07, 2009–10
 Finālisti (4): 1955, 1961–62, 2015–16, 2017–18
 Spānijas Superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 2007
 Finālisti (3): 2010, 2016, 2018
 Evas Duartes kauss
 Finālisti (1): 1948
 Otrā divīzija
 Čempioni (4): 1929, 1933–34, 1968–69, 2000–01
 Vicečempioni (1): 1930–31
 UEFA kauss / UEFA Eiropas līga
 Kausa ieguvēji (6): 2005–06, 2006–07, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2019–20
 UEFA Superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 2006
 Finālisti (4): 2007, 2014, 2015, 2016

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne   

Spānijas futbola klubi
Sevilla FC
Amsterdamas "Ajax"

Amsterdamas "Ajax" ir Nīderlandes futbola klubs, kas ir bāzēts Amsterdamā. Dibināts 1900. gadā, spēlē Nīderlandes futbola augstākajā līgā Eredivisie. Savas mājas spēles komanda aizvada Johana Kruifa arēnā. Ajax futbolisti ir 35 reizes kļuvuši par Nīderlandes čempioniem un 20 reizes izcīnījuši Nīderlandes (KNVB) kausu, līdz ar to tas ir titulētākais futbola klubs Nīderlandē. Klubs ir guvis atzīstamus panākumus arī Eiropas klubu turnīros. Ajax četras reizes ir uzvarējis UEFA Čempionu līgā (agrāk Eiropas Čempionvienību kauss), kā arī pa reizei  UEFA Kausu ieguvēju kausa un UEFA kausa turnīros.

Sasniegumi 
 Eredivisie
 Čempioni (36): 1917–18, 1918–19, 1930–31, 1931–32, 1933–34, 1936–37, 1938–39, 1946–47, 1956–57, 1959–60, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1978–79, 1979–80, 1981–82, 1982–83, 1984–85, 1989–90, 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1997–98, 2001–02, 2003–04, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2018–19, 2020–21, 2021–22
 Vicečempioni (25): 1927–28, 1929–30, 1935–36, 1945–46, 1960–61, 1962–63, 1968–69, 1970–71, 1977–78, 1980–81, 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1990–91, 1991–92, 2002–03, 2004–05, 2006–07, 2007–08, 2009–10, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
 KNVB kauss
 Kausa ieguvēji (20): 1916–17, 1942–43, 1960–61, 1966–67, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1978–79, 1982–83, 1985–86, 1986–87, 1992–93, 1997–98, 1998–99, 2001–02, 2005–06, 2006–07, 2009–10, 2018-19, 2020-21
 Finālisti (6): 1967–68, 1977–78, 1979–80, 1980–81, 2010–11, 2013–14
 Johana Kruifa kauss
 Kausa ieguvēji (9): 1993, 1994, 1995, 2002, 2005, 2006, 2007, 2013, 2019
 Finālisti (8): 1996, 1998, 1999, 2004, 2010, 2011, 2012, 2014
 Eiropas Čempionvienību kauss / UEFA Čempionu līga
 Kausa ieguvēji (4): 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1994–95
 Finālisti (2): 1968–69, 1995–96
 UEFA Kausu ieguvēju kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1986–87
 Finālisti (1): 1987–88
 UEFA kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1991–92
 UEFA Superkauss
 Kausa ieguvēji (2): 1973, 1995
 Finālisti (1): 1987
 Starpkontinentālais kauss
 Kausa ieguvēji (2): 1972, 1995

Komandas sastāvs 
.

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā vietne    

Nīderlandes futbola klubi
Amsterdamas "Ajax"
Drustu pagasts

Drustu pagasts ir Smiltenes novada teritoriāla vienība. Pagasta centrs atrodas Drustos. Robežojas ar sava novada Launkalnes un Variņu pagastiem, Gulbenes novada Rankas pagastu, Cēsu novada Jaunpiebalgas, Zosēnu un Dzērbenes pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Dzestrene, Gauja, Naucupīte, Palsa, Pērļupe, Stādiņupīte, Ubeja.

Ezeri 
Pagasta teritorijā ir 22 ezeri un 25 ūdenskrātuves ar platību lielāku par 1 ha.

Aldaru ezers, Auļukalna ezers, Brengūzis, Draudzesskolas ezers, Duniju ezers, Dūķis, Jaundrustu ezers, Jēcu ezers, Kreiļu ezers, Krogus ezers, Līnaizis, Naucu ezers, Nesaules ezers, Papalsis, Raudu ezers, Seisums, Slepkavu ezers, Stādiņu ezers, Tabiņu ezers, Valdieris un Vieslavēnu ezers.

Ūdenstilpes 
Bumberģa dīķis, Glāznieku dīķi, Lībiešu dīķis, Tulču dīķis.

Vēsture 

Drusti pirmoreiz minēti 13. gs. 1262. gadā tie kļūst par bīskapa Alberta īpašumu. Dzērbenes—Drustu draudzes novads bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.
1935. gadā pagasta platība bija 120 km² un tajā bija 1521 iedzīvotājs.
1945. gadā pagastā izveidoja Drustu un Pērļupes ciema padomes. 1951. gadā Drustu ciemam pievienoja daļu Pērļupes ciema, 1956. gadā Launkalnes ciemu, 1975. gadā Gatartas ciemu. 1990. gadā Drustu ciems pārdēvēts par pagastu. 2009. gadā Drustu pagasts apvienots ar Raunas pagastu izveidojot Raunas novadu. 2021. gadā Raunas novadu iekļāva Smiltenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 

Apdzīvotās vietas: Auļukalns, Baižas, Briņģi, Drusti, Dūķi, Gatarta, Jaundrusti, Mīlakšas, Skripsti, Tulči, Vāgāni.

Ievērojamas personības 
 Augusts Briedis (1877—1937), latviešu žurnālists un politiķis.
 Jānis Barons (1898—1944), latviešu karavīrs, nacionālais partizāns.
 Jānis Burdajs (1909—1941), latviešu dzejnieks.
 Kārlis Barons (1912—1996), latviešu daiļdārznieks un ainavu arhitekts.
 Heinrihs Hāgemeisters (1784—1845), vācbaltiešu jurists un politiķis. Iestājās par latviešu tautskolu un Vidzemes skolotāju semināra dibināšanu.
 Ludvigs fon Hāgemeisters (1780—1833), vācbaltiešu jūrnieks, Aļaskas gubernators
 Pēteris Bērziņš (1882—1954), latviešu publicists un vēsturnieks.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Smiltenes novada pagasti
Inešu pagasts

Inešu pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Kaives un Vecpiebalgas pagastiem un Madonas novada Jumurdas un Liezēres pagastiem. Pagasta centrs atradās Inešos.

Daba

Hidrogrāfija

Upes  
Dzirnavupīte, Laskate, Liedes strauts, Nedzīte, Ogre, Orisāre, Pāvīte, Sustala.

Ezeri 
Bezdibens, Briņģu ezers, Ilzītes ezers, Inesis, Kumeļezers, Nedzis, Pāvītes ezers, Sivēns, Tauns, Vārnezers.

Vēsture 
1945. gadā Vecpiebalgas pagasta dienvidu daļā izveidoja Inešu ciema padomi. 1954. gadā Inešu ciemam pievienoja daļu likvidētā Cirstu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu Cēsu rajona sastāvā. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Vecpiebalgas novadā. 2021.gada Vecpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Cirstu muižas kungu māja. To 1886. gadā ķieģeļu neogotikas stilā cēlis pēdējais muižas īpašnieks M. fon Strandmanis. Iekārtota viesu māja.

Pieminekļi 
 Leduspagrabs
 Magazīna
 Pils
 Vecpiebalgas muižas apbūve
 Vecdauguņu senkapi (Smēdes kalniņš)
 Orizoru senkapi
 Lodēnu senkapi
 Pīļupītes apmetne
 Jāņkalna senkapi (Zviedru kapi)
 Vecpiebalgas senkapi (Krievu, Krīvu kapi)

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Alitēni, Bitēni, Briņģi, Cirsti, Čolēni, Grinēni, Ineši, Kaļvi, Kauguļi, Krūmēni, Ļavāni, Naurēni, Paulēni, Raunas, Reinkaļvi, Sāvas, Sviļi, Ūdrēni.

Ievērojamas personības 
 Arturs Bērziņš (1882—1962), latviešu publicists, teātra vēsturnieks un kritiķis. Latvijas Nacionālā teātra direktors (1925—1937).
 Elza Stērste (1885—1976), latviešu dzejniece un skolotāja.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces

Ārējās saites 

Vidzeme
Ineszu
AJ Auxerre

Association de la Jeunesse Auxerroise (), biežāk zināms kā AJ Auxerre vai vienkārši Auxerre, ir Francijas futbola klubs no Osēras komūnas Burgundijā. Klubs dibināts 1905. gadā un savas spēles aizvada Stade l'Abbé-Deschamps stadionā Jonnas upes krastā. Pašlaik spēlē Francijas 1. līgā (Ligue 1). AJ Auxere ir zināms arī kā viens no labākajiem mazpilsētas futbola klubiem pasaulē. Lielākais sasniegums kluba vēsturē ir 1995.—1996. gada sezonā izcīnītais Francijas čempionu tituls. AJ Auxere ir izcīnījuši arī četrus Francijas kausus. 1996.—1997. gada sezonā aizkļuva līdz UEFA Čempionu līgas ceturtdaļfinālam.

Sasniegumi 
 Francijas čempionāts (Ligue 1)
 Čempioni (1): 1995—96
 Francijas kauss
 Kausa ieguvēji (4): 1993—94, 1995—96, 2002—03, 2004—05
 Finālisti (2): 1978—79, 2014—15
 Francijas superkauss
 Finālisti (2): 2003, 2005
 Francijas 2. līga
 Čempioni (1): 1979—80
 UEFA kauss
 Pusfinālisti (1): 1992—93
 UEFA Intertoto kauss
 Uzvarētāji: 1997
 Alpu kauss
 Uzvarētāji (2): 1985, 1987
 Finālisti (1): 1983 .

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne 

Francijas futbola klubi
Glāzgovas "Celtic"

Glāzgovas "Celtic" ir Skotijas futbola klubs, kura bāzes vieta ir Glāzgova. Tā pilnais nosaukums ir The Celtic Football Club, saukts arī Celtic F.C..

Klubs ir dibināts  Glāzgovā, par nosaukumu izvēloties "Celtic", kas simbolizēja tā dibinātāju ķeltiskās (īru, skotu) saknes. Līdz pat mūsdienām "Celtic" tiek saistīts ar īru imigrantiem Skotijā, īru brīvības alkām un katolicismu, kaut arī mūsdienās klubs cenšas piesaistīt lielāku skaitu neitrālus līdzjutējus gan no Skotijas, gan ārpus tās.

Savu pirmo oficiālo spēli "Celtic" aizvadīja 1888. gadā pret citu Glāzgovas komandu - "Rangers". "Celtic" svinēja uzvaru ar 5:2 un līdz ar to iesākās spraigā konkurence starp abiem vadošajiem Skotijas klubiem, saukta par Old Firm. Abu iepriekš minēto komandu tikšanās arī mūsdienās ir viena no spriedzes un emociju ziņā visspraigākajām Eiropas futbolā. "Celtic" 51 reizi ir izcīnījis Skotijas čempionu titulu un nekad nav izkritis uz zemāku līgu.

1967.gadā "Celtic" kļuva par pirmo Lielbritānijas un arī Ziemeļeiropas klubu, kas izcīnījis Eiropas čempionvienību kausu. Tā laika "Celtic" sastāvs bija pilnībā nokomplektēts no skotu futbolistiem, un līdz ar to "Celtic" ir līdz šim vienīgais klubs, kas ir izcīnījis Eiropas čempionu titulu vienīgi ar pašmāju spēlētāju palīdzību.
Mūsdienās "Celtic" futbola klubam ir savs televīzija kanāls Celtic TV un oficiāls iknedēļas preses izdevums The Celtic View.

Sasniegumi 
 Skotijas čempionāta augstākais līmenis (tagad - Premjerlīga)
 Čempioni (52): 1892–93, 1893–94, 1895–96, 1897–98, 1904–05, 1905–06, 1906–07, 1907–08, 1908–09, 1909–10, 1913–14, 1914–15, 1915–16, 1916–17, 1918–19, 1921–22, 1925–26, 1935–36, 1937–38, 1953–54, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1976–77, 1978–79, 1980–81, 1981–82, 1985–86, 1987–88, 1997–98, 2000–01, 2001–02, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22
 Skotijas kauss
 Kausa ieguvēji (39): 1891–92, 1898–99, 1899–1900, 1903–04, 1906–07, 1907–08, 1910–11, 1911–12, 1913–14, 1922–23, 1924–25, 1926–27, 1930–31, 1932–33, 1936–37, 1950–51, 1953–54, 1964–65, 1966–67, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1973–74, 1974–75, 1976–77, 1979–80, 1984–85, 1987–88, 1988–89, 1994–95, 2000–01, 2003–04, 2004–05, 2006–07, 2010–11, 2012–13, 2016–17, 2017–18, 2018–19
 Skotijas Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (19): 1956–57, 1957–58, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1969–70, 1974–75, 1982–83, 1997–98, 1999–2000, 2000–01, 2005–06, 2008–09, 2014–15, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
 Eiropas Čempionvienību kauss
 Kausa ieguvēji (1): 1966–67
 Finālisti (1): 1969–70
 UEFA kauss
 Finālisti (1): 2002–03
 Starpkontinentālais kauss
 Finālisti (1): 1967

Sezonas 

Krāsu atšifrējums:  1. līmenis (elites divīzija);  2. līmenis;  3. līmenis;  4. līmenis;

Atsauces

Ārējās saites 

 

Skotijas futbola klubi
VfB Stuttgart

Verein für Bewegungsspiele Stuttgart 1893 e. V., biežāk zināms kā VfB Stuttgart, ir Vācijas sporta klubs no Štutgartes, Bādenes-Virtembergas galvaspilsētas. Klubu visvairāk pazīst pēc tā futbola komandas, kas pašlaik spēlē Vācijas Bundeslīgā. VfB Stuttgart piecreiz kļuvusi par Vācijas čempioniem, pēdējoreiz 2006.–2007. gada sezonā, un trīsreiz ieguvusi Vācijas kausu. Mājas spēles aizvada Mercedes-Benz Arena stadionā, kur ir 60 449 skatītāju vietas.

Komandas sastāvs 
.

Sasniegumi 
 Vācijas čempionāts / Bundeslīga
 Čempioni (5): 1950, 1952, 1983–84, 1991–92, 2006–07
 Vicečempioni (4): 1935, 1953, 1978–79, 2002–03
 Vācijas kauss:
 Kausa ieguvēji (3): 1953–54, 1957–58, 1996–97
 Finālisti (3): 1985–86, 2006–07, 2012–13
 DFB Līgas kauss
 Finālisti (3): 1997, 1998, 2005
 Vācijas Superkauss
 Kausa ieguvēji (1): 1992
 2. Bundeslīga (Dienvidu zona)
 Čempioni (1): 1976–77
 UEFA Kausu ieguvēju kauss
 Finālisti (1): 1997–98
 UEFA kauss
 Finālisti (1): 1988–89
 UEFA Intertoto kauss
 Uzvarētāji (3): 2000, 2002, 2008

Atsauces

Ārējās saites 

 Oficiālā kluba vietne  

Vācijas futbola klubi
Lisabonas "Benfica"

Sport Lisboa e Benfica () ir Portugāles sporta klubs no Lisabonas. Klubs dibināts  ar nosaukumu Grupo Sport Lisboa. Visplašāk ir zināma tā futbola komanda, lai gan arī citos sporta veidos, īpaši Portugālē, ir ievērojami panākumi. Komanda spēlē Portugāles futbola čempionāta augstākajā līmenī Primeira Liga un savas mājas spēles aizvada Estádio da Luz stadionā, kur ir 65 647 skatītāju vietas. SL Benfica futbolisti 37 reizes ir kļuvuši par Portugāles čempioniem, kā arī 26 reizes izcīnījuši Portugāles kausu. Klubam ir labi panākumi arī Eiropas klubu turnīros. Komanda divas reizes ir uzvarējusi Eiropas Čempionvienību kausā (tagad UEFA Čempionu līga), kā arī trīs reizes spēlējusi UEFA Eiropas līgas finālā.

Sezonas

Komandas sastāvs

Sasniegumi 
 Primeira Liga
 Čempioni (37): 1935–36, 1936–37, 1937–38, 1941–42, 1942–43, 1944–45, 1949–50, 1954–55, 1956–57, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1974–75, 1975–76, 1976–77, 1980–81, 1982–83, 1983–84, 1986–87, 1988–89, 1990–91, 1993–94, 2004–05, 2009–10, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016-17, 2018–19
 Vicečempioni (29): 1943–44, 1945–46, 1946–47, 1947–48, 1948–49, 1951–52, 1952–53, 1955–56, 1958–59, 1965–66, 1969–70, 1973–74, 1977–78, 1978–79, 1981–82, 1985–86, 1987–88, 1989–90, 1991–92, 1992–93, 1995–96, 1997–98, 2002–03, 2003–04, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2017–18, 2019–20
 Portugāles kauss
 Kausa ieguvēji (26): 1939–40, 1942–43, 1943–44, 1948–49, 1950–51, 1951–52, 1952–53, 1954–55, 1956–57, 1958–59, 1961–62, 1963–64, 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1979–80, 1980–81, 1982–83, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1992–93, 1995–96, 2003–04, 2013–14, 2016–17
 Finālisti (12): 1938–39, 1957–58, 1964–65, 1970–71, 1973–74, 1974–75, 1988–89, 1996–97, 2004–05, 2012–13, 2019-20, 2020-21
 Portugāles Līgas kauss
 Kausa ieguvēji (7): 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16
 Portugāles superkauss
 Kausa ieguvēji (8): 1980, 1985, 1989, 2005, 2014, 2016, 2017, 2019
 Finālisti (13): 1981, 1983, 1984, 1986, 1987, 1991, 1993, 1994, 1996, 2004, 2010, 2015, 2020
 Portugāles čempionāts (1921–1938)
 Čempioni (3): 1929–30, 1930–31, 1934–35
 Vicečempioni (1): 1937–38
 Eiropas čempionvienību kauss
 Kausa ieguvēji (2): 1960–61, 1961–62
 Finālisti (5): 1962–63, 1964–65, 1967–68, 1987–88, 1989–90
 UEFA kauss / UEFA Eiropas līga
 Finālisti (3): 1982–83, 2012–13, 2013–14
 Starpkontinentālais kauss
 Finālisti (2): 1961, 1962

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā vietne   
 Facebook
 Soccerway
 foot.dk  
 zerozero.pt

Portugāles futbola klubi
Lisabonas "Benfica"
FC Basel

{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #ffe500
| bg_color        = #0d4689
| nos             = FC Basel
| logo            = 
| pilns           = Fussball Club Basel 1893
| iesauka         = Bebbi,FCB, Rotblau| pilsēta         = 
| dib             = 1893
| dib_mēn         = 11
| dib_dat         = 15
| stad            = Sv. Jakoba Parks
| ietilp          = 38 512
| prez            =  Bernhards Burgeners
| tren            =  Patriks Ramens 
| līga            = Šveices Superlīga
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 2. vieta
| pattern_la1 = _basel1718h
| pattern_b1  = _basel1718h
| pattern_ra1 = _basel1718h
| pattern_sh1 = _adidaswhite
| pattern_so1 = _3_stripes_white
| leftarm1    = 000000
| body1       = 000000
| rightarm1   = 000000
| shorts1     = 0000FF
| socks1      = 0000FF
| pattern_la2 = _basel1617a
| pattern_b2  = _basel1617a
| pattern_ra2 = _basel1617a
| pattern_sh2 = _basel1617a
| pattern_so2 = _juventus1617t
| leftarm2    = FFFFFF
| body2       = FFFFFF
| rightarm2   = FFFFFF
| shorts2     = FFFFFF
| socks2      = FFFFFF
}}Fussball Club Basel 1893, plašāk zināms kā FC Basel vai vienkārši Basel'', ir Šveices futbola klubs no Bāzeles. Klubs ir dibināts 1893. gadā, spēlē Šveices Superlīgā. Mājas spēles komanda aizvada Sv. Jakoba Parka stadionā, kur ir 38 512 skatītāju vietas.

Basel ir viens no titulētākajiem Šveices futbola klubiem, vietējā čempionātā tas uzvarējis 20 reizes. Veiksmīgākais posms klubam bija 1960. un 1970. gadu beigas, kad klubs čempionātā uzvarēja septiņas reizes laika posmā no 1967. līdz 1980. gadam. 1980. gadi bija grūtāks periods, un klubs vairākus gadus pēc kārtas neiekļuva Eiropas klubu turnīros un 1987. gadā izkrita uz zemāku līgu. Augstākajā līgā tas atgriezās 2000. gados un 2002. gadā ieguva titulu pēc 22 gadu pārtraukuma. Ļoti sekmīga klubam ir pēdējā desmitgade. Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana UEFA Eiropas līgas pusfinālā 2012.–2013. gada sezonā.

 Sasniegumi 
 Šveices Superlīga Čempioni (20): 1952–53, 1966–67, 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1979–80, 2001–02, 2003–04, 2004–05, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016-17
 Vicečempioni (10): 1948–49, 1949–50, 1970–71, 2002–03, 2005–06, 2006–07, 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22
 Šveices kauss Kausa ieguvēji (13): 1932–33, 1946–47, 1962–63, 1966–67, 1974–75, 2001–02, 2002–03, 2006–07, 2007–08, 2009–10, 2011–12, 2016-17, 2018–19
 Finālisti (9): 1941–42, 1943–44, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1981–82, 2012–13, 2013–14, 2014–15
 Šveices Līgas kauss Kausa ieguvēji (1): 1972
 Finālisti (1): 1978–79
 Alpu kauss Kausa ieguvēji (3): 1969, 1970, 1981
 Finālisti (4): 1968, 1971, 1974 et 1975
 UEFA Eiropas līga'''
 Pusfinālisti (1): 2012–13

Atsauces

Ārējās saites 

 Kluba oficiālā vietne  
 Rotblau.ch Statistikas vietne 
 FC Basel fanu kluba vietne 
 Soccerway.com profils 
 football.ch profils   

Šveices futbola klubi
FC Basel
Fīrvaldšteterezers

Fīrvaldšteterezers ( — ‘četru mežaino kantonu ezers’), arī Lucernas ezers, ir liels ezers Šveices centrālajā daļā, ceturtais lielākais valstī. Ezera nosaukums cēlies no tā krastos esošajiem četriem "mežu kantoniem" — Ūrī, Untervaldenes, Švīces un Lucernas. Ezeram sarežģīta konfigurācija ar daudz šauriem, upēm līdzīgiem kanāliem, kas tālu iestiepjas starp kalnu grēdām. Kopumā ezers atgādina fjordu. Ezera krasti stāvi, paceļas līdz 1500 m virs ezera līmeņa. Ezera krastos daudz ļoti ainavisku skatu punktu; sarežģītās konfigurācijas dēļ tas nav pārredzams no viena gala līdz otram. Ūdens apmaiņas periods — 3,4 gadi.

Ezera krastos atrodas daudzas no vecākajām Šveices pašvaldībām. Ezera dienvidaustrumu krastā atrodas Ritli (Rütli) pļava — tradicionālā Šveices konfederācijas dibināšanas vieta 1291. gadā.

Apkārt ezeram iespējams apbraukt, taču ceļš ir līkumains un daudzviet iet pa tuneli. Ezerā kursē daudz kuģu, 34 piestātnes. Pirms ceļa izbūves šo Šveices reģionu varēja šķērsot tikai ar kuģi. Populārs tūrisma objekts gan šveiciešiem, gan ārvalstniekiem — ezera krastos daudz viesnīcu. Ezera ūdens kopumā ir tīrs, pārsvarā dzerams. Vasarās ūdens iesilst līdz .

1601. gada zemestrīce ezerā izraisīja lielus viļņus — cunami.

Ārējās saites 
 Tūrisma ceļvedis pa ezeru 

Šveices ezeri
Jaunpiebalgas pagasts

Jaunpiebalgas pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojās ar Vecpiebalgas un Zosēnu pagastu, Gulbenes novada Rankas un Druvienas pagastiem, Madonas novada Liezēres pagastu un Smiltenes novada Drustu pagastu. Pagasta un novada centrs atradās Jaunpiebalgā.

Daba

Hidrogrāfija 
Upes: Alupe, Gauja, Kalnupe, Kangarupīte, Labā Vilaune, Pededze, Robežupe, Strumpe, Tirza, Tocupīte, Tulija, Vīksnupe, Vilaune.

Ezeri: Bricu ezers.

Vēsture 
1935. gadā Jaunpiebalgas pagasta platība bija 233 km² un tajā bija 4514 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Abrupes, Gaujas, Jaunpiebalgas, Kalniešu un Zosēnu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Jaunpiebalgai 1950. gadā piešķīra strādnieku ciemata statusu, bet Jaunpiebalgas ciemu 1951. gadā pievienoja Abrupes ciemam. 1957. gadā Abrupes ciemu pievienoja Jaunpiebalgai kā strādnieku ciemata lauku teritoriju. 1963. gadā Jaunpiebalgas pilsētciemata lauku teritorijā iekļāva Gaujas ciemu. 1990. gadā Jaunpiebalga zaudēja pilsētciemata statusu un kopā ar lauku teritoriju tika reorganizēta par pagastu. 2009. gadā Jaunpiebalgas pagasts kopā ar Zosēnu pagastu izveidoja Jaunpiebalgas novadu. 2021. gadā Jaunpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Apdzīvotās vietas: Abrupe, Baši, Boļi, Dzirkstiņi, Jaunpiebalga, Jānēni, Jaunzemi, Jēci, Gaujas, Kanāži, Kaņepi, Kleivas, Mācītājmuiža, Naudēļi, Naukšēni, Ozoliņi, Paupi, Pēterīši, Skrāģi, Rudgalvji, Roci, Skubiņi, Tirznieki, Viekšeles, Viņķi, Zariņi, Žagari.

Ievērojamas personības 
 Emīls Dārziņš (1875—1910) — komponists un mūzikas kritiķis
 Hermanis Buduls (1882—1954) — psihiatrs, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes profesors un dekāns
 Kārlis Miesnieks (1887—1977) — gleznotājs
 Augusts Ģiezens (1888—1964) — valodnieks un skolotājs
 Jānis Paukštello (1951) — aktieris

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti
Kaives pagasts

Kaives pagasts ir viena no Cēsu novada teritoriālajām vienībām. Robežojas ar sava novada Taurenes, Vecpiebalgas, Inešu, Zaubes un Skujenes pagastiem, Madonas novada Jumurdas un Ērgļu pagastiem, Ogres novada Mazozolu pagastu. Pagasta centrs atrodas Kaivē.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Alainīte, Dzērvīte, Gauja, Meltne, Ogre, Pīsla, Risene.

Ezeri 
Bumbu ezers, Ezeriņu ezers, Kaives ezers, Klebēķis, Ķīzēnu ezers, Leimaņu ezers.

Vēsture 
1945. gadā Skujenes pagastā izveidoja Kaives ciemu. 1954. gadā to pievienoja Leimaņu ciemam, bet 1965. gadā atdalīja. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu Cēsu rajona sastāvā. 2009. gadā Kaives pagastu iekļāva Vecpiebalgas novadā. 2021. gadā Vecpiebalgas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Pieminekļi

Valsts nozīmes 
 Jaunantēnu rija
 Urbju senkapi
 Šinku senkapi (Akmens kapi)

Vietējas nozīmes 
 Ķizēnu svētavots, svētbirzs - kulta vieta

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Bumbi, Gropiņi, Kaive, Ķilkas, Lācīši, Leimaņi, Maisēļi, Muilēni, Pēterēni, Zilaiskalns.

Ievērojamas personības 
 Otomārs Oškalns (1904—1947), Latvijas komunistiskās partijas darbinieks, Sarkanās armijas partizāns.
 Jānis Stiprais (1870—1946), latviešu skolotājs, žurnālists un tautsaimnieks. Rīgas pilsētas 1. ģimnāzijas direktors (1922—1935), Latvijas Universitātes Tautsaimniecības fakultātes privātdocents.
 Jānis Zēvers (1868—1940), latviešu valodnieks, skolotājs, šahists.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti
 
Skujenes pagasts
Liepas pagasts

Liepas pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Tā centrs ir Liepa. Atrodas Gaujas un Raunas starpupē. Robežojas ar sava novada Raiskuma, Mārsnēnu un Priekuļu pagastiem, Valmieras novada Kauguru, Vaidavas un Kocēnu pagastiem, kā arī Smiltenes novada Raunas pagastu.

Daba 
Liepas pagastā atrodas vairāki nozīmīgi ģeoloģijas un ģeomorfoloģijas pieminekļi.

 Lielā Ellīte — unikāls sufozijas veidojumu komplekss. Alas arka ir lokveidīga un izveidojusies no smilšakmeņiem. Alas platums — 4—5 m, garums — 11m, gaiteņa augstums — 3,5m, alas galā ir metru plata šķērsplaisa, no tā izsplūst avots. Alas vecums tiek lēsts ar aptuveni 7000—6500 gadiem. 

 Mazā Ellīte — smilšakmens ala, kas atrodas gravā pie Liepas kapsētas un Ellīšu mājām. Garums — 8m, vidējais platums — 1,8m, griestu augstums — 1m.
 Baltā klints — atrodās Gaujas krastā. Veidojusies smilšakmenī, aptuveni 400m gara un 12—16 m augsta.
 Līču — Laņģu klintis — iespaidīgs smilšakmens atsegums. Klints sienas pirmā pakāpe ir 20 m augsta, otrā — 10 m. Klintīs vairākas alas, nišas, avoti. Kopā klinšu sistēma ir aptuveni kilometru gara, kaut arī lielā daļā klintis neatsedzas.
 Bezdibeņa avots — iztek no Lielās Laņģu alas. Avota dziļums alā vismaz 4 m, debits 2,5 l/s.
 Ceipu līcis — atrodās pie Speļģiem, netālu no Raunas līča. Ar laiku apaudzis ar mežu. Upes kreisajā krastā atsedzas Ceipu iezis.
 Baižu ala — Gaujas kreisajā krastā, lejpus Lodes — nišveidīga smilšakmens ala.

Hidrogrāfija

Upes 

 Braslava;
 Gauja;
 Grīviņupīte;
 Rauna — garums 50 km, kritums 183 m.  Upes sākums ir straujš, ar stāviem krastiem. Labajā krastā — Raunas Staburags, kas ir veidojies no šūnakmens. Tālāk upe tek gar līdzeniem krastiem, kuri ir aptuveni 3 — 5 m augsti. Gar upes krastiem bieži var sastapt daudzus pārkritušus kokus.

Vēsture 
Liepas pagasts izveidots bijušās Liepas muižas (Lindenhof) teritorijā. 1925. gadā Liepas pagastam pievienoja Mūrmuižas pagasta Skangaļu muižas daļu. 1935. gadā Cēsu apriņķa Liepas pagasta platība bija 68,9 km² un tajā dzīvoja 1262 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Dunduru un Liepas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Cēsu rajona Liepas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Dunduru ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Liepas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Priekuļu novadā. 2021. gadā Priekuļu novadu iekļāva Cēsu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Liepa, Dukuļi, Liepasmuiža, Obuļi, Sarkaņi, Saulītes, Skangaļi, Stuķi.

Saimniecība 
Akciju sabiedrība „Lode” — ražo keramiskos būvmateriālus. Atrodās 0,3 km no Lodes stacijas. Rūpnīca darbojas kopš 1963. gada. "Lode" izgatavo celtniecības ķieģeļus, dažādu formu figurālos ķieģeļus, keramiskās palodzes, grīdas plāksnes, žogu pārsedzes, grīdas plāksnes.

Lodes mālu karjers — lielākās Liepas devonu mālu atradnes. Atrodās uz dienvidrietumiem no Lodes stacijas. Iegūst dažādu krāsu svītas mālus, kurus izmanto ķieģeļrūpnīca.

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti
Līgatnes pagasts

Līgatnes pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Līgatnes pilsētu, Amatas, Drabešu, Nītaures un Straupes pagastiem, kā arī Siguldas novada Mores, Siguldas un Krimuldas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija 
Upes: Amata, Egļupīte, Gauja, Kazupīte, Kumada, Liepene, Līgatne, Skaļupe, Suda, Vildoga, Zviedrupīte.

Ūdenstilpes: Asaru ezers, Ratnieku ezers, Zviedru ezers

Vēsture 
1815. gadā Rīgas tirgoņi Konrāds Strohs un Kārlis Kībers savā īpašumā ieguva plašas teritorijas Līgatnes upes lejteces ielejā, ko nosauca par Konrādsrūi (Conradsruhe). Viņi arī ieguva Paltmales muižas dzirnavas, tika pārbūvējot to uz papīra manufaktūru, kas no lupatām saražoja pirmos 1050 pudus jeb 17 tonnas Līgatnes papīra. Tika ražoti tādi papīra izstrādājumi kā rakstāmpapīrs, dažāda veida ietinamais papīrs un vēstuļu papīrs. Tādi bija Līgatnes papīrfabrikas aizsākumi. 

1890. gadā vietēja dzirnavnieka dēls Henrijs Visendorfs  nopirka saviem vecākiem Paltmales dzirnavas, paplašināja tās, pārvēršot par modernu uzņēmumu ar cementa ražotni un kokvilnas pārstrādes iecirkni, kur ražoja no Ēģiptes kokvilnas labāko vati Krievijas impērijā, iekārtoja ūdensturbīnu ar elektroģeneratoru laikā, kad pat Rīgā elektrību vēl nepazina. Visendorfs arī piedalījies Paltmales Saviesīgās biedrības nama pamatakmeņa likšanā, ziedojis tam lielāku summu. 

1913. gadā no Paltmales pagasta atdalīja  Ķempju pagastu. 
Līgatnes pagasts (līdz 1925. gadam Paltmales pagasts) veidojies bijušās Paltmales muižas īpašumos. 
1933. gadā Līgatnes pagastam atkal pievienoja Ķempju pagastu. 
1935. gadā Līgatnes pagasta platība bija 72,4 km². 

1945. gadā pagastā izveidoja Līgatnes un Ķempju ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 
1949. gadā Līgatnes papīrfabrikas ciemam tika piešķirts strādnieku ciemata statuss un izdalīts atsevišķā teritorijā. 
1951. gadā Līgatnes ciemam pievienoja daļu Lakšu ciema, 1954. gadā - Ķempji ciemu, 1958. gadā - daļu Siguldas ciema. 
1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 

2009. gadā Līgatnes pagastu apvienoja ar Līgatnes pilsētu, izveidojot Līgatnes novadu. 
2021. gadā Līgatnes novadu iekļāva Cēsu novadā.

Tūrisma objekti 
Vienkoču parks, Līgatnes dabas takas, bijušais slepenais pazemes vadības komplekss.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Augšlīgatne (pagasta centrs), Ķempji, Skaļupes, Ķopas, Vildoga, Vēveri, Ratnieki, Lūsari, Ramas, Sinepes.

Personības 
 Henrijs Visendorfs (1861-1916), latviešu uzņēmējs, izdevis "Latvju dainas"

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti
Mārsnēnu pagasts

Mārsnēnu pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Liepas pagastu, Beverīnas novada Kauguru un Brenguļu pagastiem, kā arī Smiltenes novada Blomes un Raunas pagastiem.

Daba 
Atrodas Tālavas zemienes Trikātas pacēlumā. Augstākā vieta pagastā (90,1 m) atrodas dienvidrietumu daļā, rietumos no Sīmaņiem.

Hidrogrāfija

Upes 
 Lisa — Abula pieteka
 Miegupe — Gaujas pieteka

Ezeri 
 Startu ezers (13,2 ha)
 Austriņu ezers

Purvi 
 Mārsnēnu purvs — lielākā daļa nosusināta
 Āžukalniņa purvs (165 ha)

Vēsture 

1935. gadā Cēsu apriņķa Mārsnēnu pagasta platība bija 65,92 km² un tajā dzīvoja 1232 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Mārsnēnu un Startu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Cēsu rajona Mārsnēnu ciemam 1951. gadā pievienoja likvidēto Startu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mārsnēnu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Priekuļu novadā. 2021. gadā Priekuļu novadu iekļāva Cēsu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Mārsnēni (pagasta centrs), Mārsnēnmuiža, Klētnieki, Peņģi, Sīkuļi, Starti.

Ievērojamas personības 

 Jānis Puriņš (1889—1944), Latvijas armijas 1. Kurzemes divīzijas komandieris un Austrumu frontes pavēlnieks Latgales atbrīvošanas operācijas laikā, pulkvedis (1925)
 Maksis Eglītis (1892—1974), agronoms un fitopatologs, Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas profesors un rektors (1944), viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem
 Jānis Zālītis (1897—1941), Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti
Nītaures pagasts

Nītaures pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Robežojas ar sava novada Amatas, Līgatnes, Skujenes un Zaubes pagastiem, kā arī Siguldas novada Mores un Mālpils pagastiem.

Daba 
Atrodas Vidzemes augstienes Mežoles pauguraines dienvidrietumu malā. Augstākā vieta Lazdukalns (252 m vjl). Pagasta ziemeļu daļu austrumu - rietumu virzienā un austrumu stūri šķērso Daugavas un Gaujas ūdensšķirtne.

Hidrogrāfija

Upes 
Amata, Līgatne, Mergupe, Brendupe, Silupīte, Viļumupe, Zaube

Ezeri 
Asaru ezers (23,0 ha), Ezerrožu ezers (13,0 ha), Rezguļu ezers (12,6 ha) un daudz mazāku ezeru.

Purvi 
Daļa no Gulspurva (kopplatība 351 ha), Mergupes purvs (170 ha), Lagāts (113 ha), Biržaku Lagāts (93 ha), Dunīša purvs (63 ha)

Vēsture 
1936. gadā Rīgas apriņķa Nītaures pagasta platība bija 112 km² un tajā dzīvoja 1405 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Nītaures un Lakšu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Nītaures ciems ietilpis Siguldas (1949-1962) un Cēsu (1962-2009) rajonos. 1951. gadā Nītaures ciemam pievienoja Lakšu ciemu, 1963. gadā - Ķēču ciemu. 1977. gadā pievienoja daļu Mores ciema, savukārt nelielas Nītaures ciema teritorijas pievienoja Amatas, Mores un Zaubes ciemiem. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Nītaures pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Amatas novadā. 2021. gadā Amatas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Pieminekļi 

 Ķēču pilskalns
 Vecsārtēnu senkapi I,II (Sārta kalns)
 Asaru senkapi
 Nītaures viduslaiku pils
 Annasmuižas senkapi (Vasu kalns)
 Nītaures pilskalns (Vaļņa kalns)

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Nītaure un Merķeļi.

Virsraksta teksts

Ievērojamas personības 
 Haralds Marvē (1900-1983), Latvijas armijas un Vērmahta virsnieks, vieglatlēts un šāvējs;

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti
Priekuļu pagasts

Priekuļu pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām, Gaujas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Cēsu pilsētu un Liepas, Veselavas, Vaives un Raiskuma pagastiem, kā arī Smiltenes novada Raunas pagastu.

Daba 
Atrodas Vidzemes augstienē — Mežoles paugurainē un Gaujas senielejā. Pagasts ir izcili ainavisks, to šķērso dziļas un ar dabas pieminekļiem bagātas upju ielejas. Augstākā vieta pagastā atrodas pagasta dienvidaustrumos — 159,6 m vjl.

Hidrogrāfija

Upes 
 Gauja
 Rauna
 Ārupīte
 Raunis
 Vaive
 Triečupīte

Ezeri un ūdenskrātuves 
 Ninieris (12,5 ha)
Pieškaļu ezers (1,1 ha)

Pagastā atrodas arī vairākas ūdenskrātuves.

Vēsture 
Priekuļu Sārumkalns tiek uzskatīts par vispamatotāko Autīnes pilskalna atrašanās vietu, ko pirmo reizi piemin Livonijas Indriķa hronika 1208. gadā. Pagasts veidojies 19. gadsimtā Priekuļu (Freudenberg) un Jāņmuižas (Johannenhof) muižu teritorijā, te atradās arī Lībānu, Vinnēnu, Brūnēnu un Ruckas pusmuižas.

Pēc 1920. gada zemes reformas Priekuļu muižu sadalīja 37 vienībās 387 ha kopplatībā, bet Jāņmuiža  kopplatībā nokļuva pēdējā nomnieka dēla diplomāta Andreja Kampes (1905–1942) īpašumā ar nosaukumu „Vairogi“. 
Tika sadalīta arī Cēsu lauku mācītājmuiža 28 vienībās 648 ha kopplatībā, Vaives dzirnavu zeme sadalīta divās vienībās 27 ha kopplatībā.
 
1935. gadā pagasta platība bija 58 km² un tajā dzīvoja 1392 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Priekuļu ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja. Cēsu rajona Priekuļu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Dukuru ciemu, 1960. gadā — likvidēto Vaives ciemu. 1975. gadā Vaives ciemu izveidoja no jauna, teritoriju atdalot no Priekuļu ciema. 1977. gadā Priekuļu ciemam pievienoja likvidēto Jaunraunas ciemu, bet daļu ciema teritorijas pievienoja Cēsu pilsētai un Vaives ciemam. 1987. gadā Vaives ciemam pievienoja vēl daļu Priekuļu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Priekuļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva jaunizveidotajā Priekuļu novadā. 2021. gadā Priekuļu novadu iekļāva Cēsu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Priekuļi (pagasta centrs), Jāņmuiža, Dukuri, Jaunrauna, Annasmuiža, Garkalne, Inkuļi, Kunči, Lubiņas, Mežciemi, Pēterēni, Pieškalni, Rauguļi, Šautuves, Vaives dzirnavas, Vīstuči.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti
Raiskuma pagasts

Raiskuma pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām Gaujas labajā krastā pie Cēsīm. Robežojas ar Vaidavas pagastu, Liepas, Priekuļu, Drabešu, Straupes un Stalbes pagastiem, kā arī Cēsu pilsētu. Pagasta centrs atrodas Raiskumā.

Daba 
Atrodas Idumejas augstienes Augstrozes paugurvalnī un Gaujas senlejā. Augstākā vieta pagastā - 103, 5 m vjl. - dienvidaustrumos no Raiskuma. Pagasts ir ļoti ainavisks un bagāts ar dabas un kultūrvēstures mantojumu.

Hidrogrāfija

Upes 
 Gauja
 Lenčupe
 Sveķupīte
 Strīķupe

Ezeri un ūdenskrātuves 
Pagasts bagāts ar ezeriem, lielākie ir:
 Ungura ezers (394 ha)
 Raiskuma ezers (78,5 ha)
 Lielais Bauzis (uz robežas ar Vaidavas pagastu, 57,6 ha)
 Auciema ezers (41,4 ha)
 Mazais Bauzis (uz robežas ar Vaidavas pagastu, 32 ha)
 Driškina ezers (17,7 ha)
 Melnezers (12 ha)
 Mestraudzes dzelve (10,3 ha)
 Caunu dzelve (6,8 ha)

un daudz citu, mazāku ezeru. Lielākā mākslīgā ūdenskrātuve ir:
 Kalnadzirnavu dzirnavezers (uz Lenčupes, 8,9 ha)

Purvi 
Pagasts bagāts ar daudzveidīgiem purviem:
 Lielais Ungura purvs (902 ha)
 Gulbju salas purvs
 Teterītis
 Grīvu purvs
 Kurmju purvs un citi.

Vēsture 

Raiskuma pagasta, kas tagad aizņem bijušo Raiskuma, Kūduma un Lenču pagastu teritorija, platība 1935. gadā bija 52 km². 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Raiskuma ciema padomi. 1973. gadā ciemam pievienoja daļu Kūduma ciema. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts iekļauts Pārgaujas novadā. 2021. gadā Pārgaujas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Kultūrvēsturiskie pieminekļi 
 Ungurmuižas kungu māja ir 18. gadsimta koka barokālās celtniecības paraugs, ko 1732. gadā kā savu dzimtas māju cēlis barons fon Kampenhauzens. Vienīgā kungu māja Latvijā, kas no šī laika saglabājusies līdz mūsdienām un kurā labi saglabājušies arī iekštelpu gleznojumi. 1734. gadā celtajā muižas skolā ierīkota konferenču telpa un istabiņas viesiem.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Apdzīvotās vietas: Auciems, Raiskums, Kūdums, Lenči, Unguri, Vējkrogs.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Valmieras apriņķis
Vidzeme
Cēsu novada pagasti
Raunas pagasts

Raunas pagasts ir viena no Smiltenes novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Blomes, Brantu un Launkalnes pagastiem, kā arī Cēsu novada Veselavas, Priekuļu, Liepas, Mārsnēnu un Dzērbenes pagastiem.

Daba 
Atrodas Vidzemes augstienes Mežoles paugurainē. Ziemeļrietumu daļa atrodas Tālavas zemienes Sedas līdzenumā. Augstākā vieta atrodas pagasta dienvidaustrumos - 221,5 m vjl.

Hidrogrāfija

Upes 
 Lisa
 Kaivu grāvis
 Kameņupīte
 Rauna
 Ārupīte
 Cimziņa
 Klampupe
 Lubūžupīte
 Līčupe

Ezeri 
Bezdibenis, Cepļa ezers (1,3 ha), Ceriņu ezers (1,0 ha), Drūģu dīķis (1,1 ha), Jānīšu ezers (1,0 ha), Lielais Ilziņu ezers (1,3 ha), Lubūzis (14,2 ha), Mazais Ilziņu ezers (1,1 ha), Skrapcis (3,0 ha), Slutaisis (2,8 ha).

Ūdenskrātuves 
Pagastā ir daudz mākslīgi veidotu ūdenskrātuvju - dīķu: Skaistlauku, Lejasmuižnieku, Augšmuižnieku, Kāpiņu, Kulbāsu dīķi.

Vēsture 
1935. gadā Raunas pagasta platība bija 210,9 km² un tajā bija 2930 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Raunas un Mežoles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Raunas ciemam pievienoja Baižkalna ciemu, 1954. gadā - Mežoles ciemu. 1968. gadā Raunas ciemam pievienoja Dzērbenes ciema kolhoza "Sarkanais oktobris" teritoriju, bet Raunas ciema padomju saimniecības "Dzērbene" teritoriju pievienoja Dzērbenes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Raunas pagastu apvienoja ar Drustu pagastu, izveidojot Raunas novadu. 2021. gadā Raunas novadu iekļāva Smiltenes novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Rauna (pagasta un novada centrs), Rozes (ciems), Cimza, Bormaņi, Marijkalns, Vieķi, Ķieģeļceplis, Kauliņi, Strīķeļi, Mūri, Stuķi, Gaiķi, Lisa.

Ievērojamas personības 
 Pēteris Šmits (1869—1938) — latviešu orientālists sinologs, valodnieks un etnogrāfs, dzimis Raunas Lisēniešu Pekša mājās. Pasaulē zināms kā jaunas krievu sinoloģijas skolas izveidotājs, Latvijā vairāk pazīstams ar saviem darbiem par latviešu folkloru un etnogrāfiju
 Jūlijs Auškāps (1884—1942) — Latvijas Republikas Izglītības ministrs
 Jānis Cimze (1814—1881) — latviešu pedagogs, tautas dziesmu vācējs un harmonizētājs, ērģelnieks, latviešu kora mūzikas pamatlicējs un profesionālās mūzikas aizsācējs

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Smiltenes novada pagasti
Skujenes pagasts

Skujenes pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar Amatas, Vaives, Taurenes, Kaives, Zaubes un Nītaures pagastiem. Pagasta centrs atrodas Skujenē.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Alupīte, Amata, Dzirkstupe, Dzirnupe, Mellupe, Pērkoņupīte, Pīsla.

Ezeri 
Kosas ezers, Sarkaņu ezers.

Vēsture 
1935. gadā Skujenes pagasta platība bija 64 km² un tajā bija 1276 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Skujenes un Kaives ciemus, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Kaives ciemu 1949. gadā pievienoja Leimaņu ciemam, bet 1965. gadā atjaunoja. Skujenes ciemam 1954. gadā pievienoja Dūmkalna ciemu. Skujenes ciemu 1959. gadā pievieno Leimaņu ciemam, izņemot p/s "Zaube" teritoriju, ko pievieno Kliģenes ciemam. 1964. gadā Leimaņu ciemu pārdēvē par Skujenes ciemu. 1965. gadā ciemam pievieno Kosas, Sērmūkšu un Zaubes ciemu p/s "Skujene" teritoriju, bet Kaives ciemam pievieno Skujenes ciema kolhozu "Drošais ceļš" un "Kaive" teritorijas. 1975. gadā tiek pievienota daļa Sērmūkšu ciema. 1990. gadā ciemu pārdēvē par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļauj Amatas novadā. 2021. gadā Amatas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Pieminekļi

Valsts nozīmes 
 Drapmaņu senkapi
 Skujenes viduslaiku pils
 Taurupju senkapi
 Ģībēnu senkapi

Vietējas nozīmes 
 Ežu (Māļu) pareizticīgo baznīca
 Skujenes luterāņu baznīca
 Skujenes baznīcas viduslaiku kapsēta
 Sišu senkapi
 Māļu viduslaiku kapsēta
 Ķiberes senkapi (Ķiberes kalniņš)
 Drapmaņu Baznīcas kalns - kulta vieta

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Apdzīvotās vietas: Ģērķēni, Kosa, Māļi, Pērkoņi, Sērmūkši, Skujene, Vecskujene.

Ievērojamas personības 
 Ādolfs Erss (1885—1945), žurnālists un rakstnieks.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Vidzeme
Cēsu novada pagasti
Stalbes pagasts

Stalbes pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Raiskuma un Straupes pagastiem, Limbažu novada Limbažu un Umurgas pagastiem, kā arī Valmieras novada Dikļu, Kocēnu un Vaidavas pagastiem.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Brasla, Briede, Dimza, Divupe, Grūžupīte, Lenčupe, Līčupīte, Nabe.

Ūdenstilpes 
Daibes dīķis, Milmēnu dīķis, Ozolkalna dīķis, Ruckas ezers, Svilumu dīķis, Ungurs, Vaičaku dīķis.

Vēsture 
1935. gadā Cēsu apriņķa Stalbes pagasta platība bija 45,9 km² un tajā dzīvoja 636 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Stalbes ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet atjaunoja 1949. gadā līdz ar pagasta likvidāciju. Cēsu rajona Stalbes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Rozulas ciemu. Ciemu likvidēja 1958. gadā, teritoriju pievienoja Kūduma un Mazstraupes ciemiem. Stalbes ciemu atjaunoja 1973. gadā iepriekšējā teritorijā. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Stalbes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Pārgaujas novadā. 2021. gadā Pārgaujas novadu iekļāva Cēsu novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Stalbe (pagasta centrs), Daibe, Rozula.

Ievērojamas personības 
 Pauls Valdens (1863—1957) — ķīmiķis

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces

Ārējās saites 
 Stalbes pagastam ir savs ģerbonis

Valmieras apriņķis
Vidzeme
Cēsu novada pagasti