1983. gads

1983. gads (MCMLXXXIII) bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

Notikumi

Janvāris 
 19. janvāris — Apple Inc. izlaida personālo datoru Apple Lisa.
 22. janvāris — Bjērns Borgs aizgāja no tenisa pēc piecām uzvarām pēc kārtas Vimbldonā.
 26. janvāris — IBM-PC savietojamiem datoriem izlaida Lotus 1-2-3.
 26. janvāris — Lielbritānijā nolija sarkans lietus, kas saturēja smiltis no Sahāras tuksneša.
 31. janvāris — Apvienotajā Karalistē obligāta kļuva drošības josta automašīnu vadītājiem un priekšā sēdošajiem pasažieriem.

Februāris 
 Izveidota Zālamanu Salu Centrālā banka.
 7. februāris — Irāna iebruka dienvidaustrumu Irākā.
 13. februāris — ASV prezidents Ronalds Reigans pasludināja 1983. gadu par Bībeles gadu.
 16. februāris — Pelnu trešdienas krūmu ugunsgrēki Viktorijas štatā un Dienvidaustrālijā paņēma 75 cilvēku dzīvības. Tas bija otrais lielākais mežu ugunsgrēks Austrālijas vēsturē pēc 2009. gada februārī notikušā.

Marts 
 Par Kotdivuāras galvaspilsētu kļuva Jamusukro.
 1. marts — Baleāru Salas un Madride kļuva par autonomiem apgabaliem Spānijā.
 1. marts — Swatch piedāvāja savus pirmos rokas pulksteņu modeļus.
 5. marts — Bobu Hauki ievēlēja par Austrālijas premjerministru.
 8. marts — IBM laida pārdošanā IBM PC XT.
 8. marts — ASV prezidents Ronalds Reigans nosauca Padomju Savienību par "ļaunuma impēriju".
 23. marts — Stratēģiskās aizsardzības iniciatīva: ASV prezidents Ronalds Reigans paziņoja par plāniem veidot tehnoloģijas, lai pārtvertu ienaidnieka raķetes. Prese to nosauca par "Zvaigžņu kariem".

Aprīlis 
 7. aprīlis — STS-6: Space Shuttle Challenger astronauti Storijs Masgreivs un Donalds Pītersons veica pirmo iziešanu kosmosā (ilgums: 4 stundas, 10 minūtes).
 11. aprīlis:
 Kanberā notika Nacionālais ekonomikas samits.
 norisinājās 55. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonija.
 12. aprīlis — Harolds Vašingtons kā pirmais melnādainais tika ievēlēts par Čikāgas mēru.
 18. aprīlis — Beirūtā tika uzspridzināta ASV vēstniecība, nogalinot 63 cilvēkus.

Maijs 
 6. maijs — žurnāls Stern publicēja "Hitlera dienasgrāmatu", kas vēlāk izrādījās viltojums.
 9. maijs — pāvests Jānis Pāvils II atcēla Galileo Galileja izraidījumu no baznīcas.
 11. maijs — Aberdeen FC ieguva Eiropas kausu ieguvēju kausu, finālā uzvarot Real Madrid C.F. ar 2—1.
 15. maijs — par Dienvidslāvijas 7. prezidentu kļuva Mika Špiļaks.
 16. maijs — Londonas policija sāka lietot riteņu saslēgus neatļautā vietā atstātām automašīnām.
 17. maijs — Libāna, Izraēla un ASV parakstīja līgumu par Izraēlas spēku izvākšanu no Libānas.
 26. maijs — Japānā, ziemeļu Honsju notika spēcīga zemestrīce un cunami, nogalinot 104 un ievainojot 163 iedzīvotājus.
 28. maijs — Viljamsburgā sākās 9. G7 samits.

Jūnijs 
 9. jūnijs — Mārgarita Tečere, Apvienotās Karalistes premjerministre kopš 1979. gada, atkārtoti uzvarēja vēlēšanās, savācot 42% balsu.
 18. jūnijs — STS-7: Salija Raida kļuva par pirmo amerikānieti kosmosā ar kosmosa kuģi Challenger.

Jūlijs 
 1. jūlijs — Austrālijas augstākā tiesa apturēja Franklina aizsprosta celtniecību Tasmanijā.
 15. jūlijs — Japānā sākās Nintendo Entertainment System pārdošana.
 20. jūlijs — Polijas valdība atcēla karastāvokli un amnestē politiski ieslodzītos.
 22. jūlijs — austrālietis Diks Smits pabeidza lidojumu apkārt pasaulē vienatnē ar helikopteru.
 23. jūlijs — Šrilankā notika Melnais Jūlijs — sabiedrības sacelšanās, kas notika pret Šrilankas tamiliem un ievadīja Šrilankas pilsoņu karu.
 23. jūlijs — lietus un dubļi izraisīja dabas katastrofu Simanes prefektūrā Japānā, nogalinot 117 iedzīvotājus.

Augusts 
 4. augusts — Tomā Sankara kļuva par Augšvoltas prezidentu.
 7. augusts — Helsinkos notika pirmā pasaules vieglatlētikas čempionāta atklāšana.
 18. augusts — Viesuļvētra Alīsija postīja Teksasas krastu, nogalinot 22 cilvēkus un radot zaudējumus vairāku miljardu dolāru apjomā.
 21. augusts — Manilā neilgi pēc atgriešanās no trimdas tika noslepkavots Filipīnu opozīcijas līderis Benigno Akvino (jaunākais).
 30. augusts — STS-8: Džions S. Blafords kosmosa kuģī Challenger kļuva par pirmo melnādaino amerikāni kosmosā.

Septembris 
 1. septembris — Aukstais karš: Korejas pasažieru lidmašīnu pēc ielidošanas Padomju gaisa telpā notrieca Padomju Savienības iznīcinātājlidmašīna. Visi 269 cilvēki gāja bojā.
 4. septembris — seši vīri šķērso 48 stundās kājām zem ūdens šķērsoja Sidnejas ostu, veicot .
 6. septembris — Padomju Savienība atzina Korejas lidmašīnas notriekšanu, apgalvojot, ka piloti nezināja, ka tā ir civilā lidmašīna.
 16. septembris — Donna Grifitsa Pīršorā, Anglijā beidza šķaudīt pēc nepārtrauktas 978 dienu šķaudīšanas (kopš ).
 23. septembris — Jaunkaledonijā izcēlās nemieri starp vietējiem kanakiem un franču kolonistiem. Francijas valdība atsauca neatkarības solījumus.
 25. septembris — Labirinta cietuma bēgšana. 38 īru republikāņu cietumnieki, bruņojušies ar 6 šautenēm nolaupīja pārtikas piegādes auto un izbēga no Labirinta cietuma. Tā ir lielākā bēgšana no cietuma Britānijas vēsturē kopš Otrā pasaules kara.
 25.—26. septembris — padomju militārais virsnieks Staņislavs Petrovs novērsa vispasaules kodolkaru.
 27. septembris — Interešu kopās net.unix-wizards un net.usoft tika oficiāli paziņots par GNU projektu.

Oktobris 
 4. oktobris — Ričards Noubls uzstādīja jaunu ātruma rekordu uz zemes — , braucot ar Thrust 2 Melnās klints tuksnesī, Nevadā.
 9. oktobris — Rangūnas spridzināšanas laikā tika nogalināts Dienvidkorejas ārlietu ministrs Lī Bum Suks un vēl 21 cilvēks.
 19. oktobris — Grenādas premjerministram Morisam Bišopam un 40 viņa līdzcilvēkiem tika izpildīts nāvessods nošaujot.
 21. oktobris — 17. Vispārīgajā svaru un mēru konferencē tika definēts metrs kā attālums, ko gaisma vakuumā veic 1/299 792 458 sekundes daļā, piesaistot to gaismas ātrumam.
 22. oktobris — Bonnā, Rietumvācijā notika demonstrācija par atteikšanos no kodolieročiem.
 23. oktobris — vienlaicīgi pašnāvnieku uzbrukumi iznīcināja Francijas un ASV armijas barakas Beirūtā, nogalinot 241 ASV un 58 Francijas karavīrus un 6 Libānas civiliedzīvotājus.
 25. oktobris — ASV spēki iebruka Grenādā pēc Dominikas premjerministres Jevgēņijas Čārlzas lūguma.
 25. oktobris — tika izlaista Microsoft Word pirmā versija.
 27. oktobris — pāvests Jānis Pāvils II cietumā apmeklē Memetu Ali Agdžu — cilvēku, kas viņu sašāva, lai tam piedotu.
 30. oktobris — Argentīnā notika pirmās demokrātiskās vēlēšanas pēc 7 gadu militāras pārvaldes.

Novembris 
 2. novembris — sākās Able Archer 83, NATO mācības, kuras daudzas padomju amatpersonas uztvēra kā kodoluzbrukumu, izraisot pēdējo kodolkrīzi Aukstā kara laikā.
 11. novembris — Ronalds Reigans kļuva par pirmo ASV prezidentu, kurš vērsies pie Japānas parlamenta.
 15. novembris — Kipras turku daļa deklarēja savu neatkarību.
 17. novembris — tika dibināta Zapatistas Nacionālā atbrīvošanas armija.
 30. novembris — Ņujorkā tika atvērts Trampa tornis.

Decembris 
 10. decembris — Argentīnā tika atjaunota demokrātija pēc militāras pārvaldes, par prezidentu tika iecelts Rauls Alfonsīns.

Visa gada garumā 
 Čadas pilsoņu karš (1965—1993)
 Aukstais karš
 Namībijas neatkarības karš (1966—1988)
 Otrā Malaizijas krīze (1967—1989)
 Dienvidāfrikas robežu karš (1965—1989)
 Ziemeļīrijas konflikts (1969—1994)

Dzimuši

Janvāris 

 11. janvāris — Adrians Sutils (Adrian Sutil), vācu autosportists
 19. janvāris:
 Hikaru Utada (宇多田 ヒカル, Utada Hikaru), japāņu dziedātāja
 Justina Kovalčika (Justyna Kowalczyk), poļu distanču slēpotāja

 24. janvāris — Skots Spīds (Scott Speed), ASV autosportists

Februāris 
 2. februāris — Karolīna Klifta (Carolina Klüft), zviedru vieglatlēte
 4. februāris — Hanibāls Bariss (Hannibal Buress), amerikāņu komiķis, aktieris un rakstnieks
 7. februāris — Kristians Klīns (Christian Klien), Austrijas autosportists
 21. februāris — Melānija Lorāna (Mélanie Laurent), franču aktrise, modele, režisore, dziedātāja un rakstniece
 23. februāris — Emilija Blanta (Emily Blunt), angļu aktrise

Marts 
 27. marts — Vasīlijs Košečkins (Василий Кошечкин), krievu hokejists

Aprīlis 
 4. aprīlis:
 Ēriks Andrē (Eric André), ASV komiķis un aktieris
 Bens Gordons (Ben Gordon), Apvienotās Karalistes un ASV basketbolists
 12. aprīlis — Lūks Kibets (Luke Kibet), Kenijas vieglatlēts
 13. aprīlis — Nikola Kuka (Nicole Cooke), britu riteņbraucēja
 15. aprīlis — Iļja Kovaļčuks (Илья Ковальчук), krievu hokejists
 20. aprīlis — Miranda Kera (Miranda Kerr), austrāliešu modele un uzņēmēja
 23. aprīlis — Daniela Hantuhova (Daniela Hantuchová), slovāku tenisiste
 25. aprīlis — Deniss Matvejevs (Денис Владимирович Матвеев), Krievijas kosmonauts
 26. aprīlis — Juris Šics, latviešu kamaniņu braucējs
 30. aprīlis — Tatjana Hifnere (Tatjana Hüfner), vācu kamaniņu braucēja

Maijs 
 2. maijs — Tina Maze (Tina Maze), slovēņu kalnu slēpotāja
 5. maijs — Henrijs Kevils (Henry Cavill), britu aktieris
 6. maijs — Dani Alviss (Daniel Alvess), Brazīlijas futbolists

Jūnijs 
 8. jūnijs — Kima Kleistersa (Kim Clijsters), Beļģijas tenisiste
 16. jūnijs — Kļims Šipenko (Клим Алексеевич Шипенко) Krievijas kinorežisors, kinoproducents, scenārists, kosmonauts
 19. jūnijs — Marks Selbijs (Mark Selby), Anglijas snūkerists
 27. jūnijs — Alsu (Алсу), Krievijas tatāru dziedātāja

Jūlijs 
 10. jūlijs — Dmitrijs Peteļins (Дмитрий Александрович Петелин), Krievijas kosmonauts
 13. jūlijs — Liu Sjans (劉翔), Ķīnas vieglatlēts
 16. jūlijs — Ketrīna Kēfa (Katrina Kaif, कैटरीना कैफ़), Apvienotās Karalistes un Indijas aktrise un modele

Augusts 
 20. augusts — Endrū Gārfīlds (Andrew Garfield), amerikāņu-angļu aktieris
 23. augusts — Sergejs Kuds-Sverčkovs (Сергей Кудь-Сверчков), Krievijas kosmonauts

Septembris 
 14. septembris — Eimija Vainhausa (Amy Winehouse), angļu dziedātāja (mirusi 2011. gadā)
 25. septembris — Donalds Glovers (Donald Glover), amerikāņu aktieris, režisors un reperis

Oktobris 
 11. oktobris — Ruslans Ponomarjovs (Русла́н Пономарьо́в), Ukrainas šahists
 15. oktobris — Bruno Senna (Bruno Senna), Brazīlijas autosportists
 17. oktobris — Felisita Džonsa (Felicity Jones), angļu aktrise
 19. oktobris — Rebeka Fērgusone (Rebecca Ferguson), zviedru aktrise

Novembris 
 8. novembris — Blanka Vlašiča (Blanka Vlašić), horvātu augstlēcēja
 17. novembris — Kateržina Emonsa (Kateřina Emmons), čehu sporta šāvēja
 18. novembris — Žilija Dikurno (Julia Ducournau), franču kinorežisore
 19. novembris — Ādams Draivers (Adam Driver), ASV aktieris

Decembris 

 13. decembris — Haza El Mansūrī (هَزَّاع ٱلْمَنْصُوْرِي, Hazā al-Mansūrī), Apvienoto Arābu Emirātu kosmonauts
 20. decembris — Džona Hills (Jonah Hill), amerikāņu aktieris un režisors

Miruši 
 8. janvāris — Gerhards Barkhorns (Gerhard Barkhorn), vācu lidotājs (dzimis 1919. gadā)
 15. janvāris — Meirs Lanskis (Meyer Lansky), ASV gangsteris (dzimis 1902. gadā)
 24. janvāris — Džordžs Kjūkors (George Cukor), amerikāņu kinoaktieris (dzimis 1899. gadā)
 25. februāris — Tenesijs Viljamss (Tennessee Williams), ASV rakstnieks (dzimis 1911. gadā)
 1. marts — Arturs Kestlers (Arthur Koestler), britu rakstnieks (dzimis 1905. gadā)
 8. marts — Viljams Voltons (William Walton), britu komponists (dzimis 1902. gadā)
 17. marts — Haldans Kefers Hartlains (Haldan Keffer Hartline), ASV psihologs (dzimis 1903. gadā)
 18. marts — Umberto II (Umberto II), Itālijas karalis (dzimis 1904. gadā)
 30. aprīlis — Džordžs Balančins (George Balanchine), amerikāņu horeogrāfs (dzimis 1904. gadā)
 22. maijs — Alberts Klods (Albert Claude), beļģu biologs (dzimis 1899. gadā)
 1. jūlijs — Ričards Bakminsters Fulers (Richard Buckminster Fuller), ASV arhitekts (dzimis 1895. gadā)
 29. jūlijs:
 Luiss Bunjuels (Luis Buñuel), Spānijas kinorežisors (dzimis 1900. gadā)
 Deivids Nivens (David Niven), britu aktieris (dzimis 1910. gadā)
 9. septembris — Luiss Monti (Luis Felipe Monti), Argentīnas itāliešu futbolists un treneris (dzimis 1901. gadā)
 10. septembris:
 Fēlikss Blohs (Felix Bloch), Šveicē dzimis fiziķis (dzimis 1905. gadā)
 Džons Brovers Minočs (Jon Brower Minnoch), smagākais jebkad dzīvojušais vīrietis (dzimis 1941. gadā)
 25. septembris — Leopolds III (Leopold III), Beļģijas karalis (dzimis 1901. gadā)
 26. oktobris — Alfrēds Tarskis (Alfred Tarski), ebreju izcelsmes poļu/ASV matemātiķis un loģiķis (dzimis 1901. gadā)

Nobela prēmijas 
 Ekonomikā — Žerārs Debro
 Fizikā — Subrahmanjans Čandrasekars un Viljams Alfrēds Faulers
 Fizioloģijā vai medicīnā — Barbara Maklintoka
 Ķīmijā — Henrijs Taube
 Literatūrā — Viljams Goldings
 Miera veicināšanā — Lehs Valensa