Alūksnes novads

Alūksnes novads ir 2009. gadā administratīvi teritoriālās reformas gaitā izveidota pašvaldība Latvijas ziemeļaustrumos. Novadā apvienota Alūksnes pilsēta un 15 bijušā Alūksnes rajona pagasti, izņemot Apes pilsētu, Gaujienas, Trapenes un Virešu pagastus, kas veidoja Apes novadu (kopš 2021. gadā ietilpst Smiltenes novadā). No kopējā iedzīvotāju skaita 46,3% dzīvo Alūksnē, bet 53,7% pagastos. Robežojas ar Smiltenes novadu rietumos, Gulbenes un Balvu novadiem dienvidos, Krievijas Pleskavas apgabalu austrumos un Igaunijas Veru apriņķi ziemeļos.

Plānotie pakalpojumu centri: Alūksne, Alsviķi, Anna, Ilzene, Kolberģis, Jaunanna, Jaunlaicene, Kalncempji, Liepna, Brenci, Mālupe, Mārkalne, Pededze, Korneti, Zeltiņi un Māriņkalns. Pakalpojumu punkti — Strautiņi un Beja.

Vienreizējā mērķdotācija novada infrastruktūras attīstībai saņemta 3 200 000 LVL apmērā jeb 200 000 LVL katrai pašvaldībai.

Daba 

Lielāko teritorijas daļu aizņem izteikti paugurains reljefs. Pēc zemes izmantošanas veidiem 57,1% aizņem meži, 29,3% lauksaimniecībā izmantojamā zeme, 3,8% purvi un 9,4% pārējās zemes. No derīgajiem izrakteņiem sastopami kūdra, dolomīts, kaļķakmens, ģipšakmens, sapropelis.

Vidējā temperatūra: -6 ° C janvārī, +16,5 ° C jūlijā. Nokrišņi 600-700 mm gadā

Lielākās upes:
 Daugavas baseinā — Pededze, Alūksne, Igrīve
 Gaujas baseinā — Melnupe, Palsa, Vaidava.
 Veļikajas baseinā — Liepna, Kūdupe.

Lielākais ezers: Alūksnes ezers 15,9 km².

Augstākais punkts — Dēliņkalns, 271 m.

Vēsture 
Alūksnes novads izveidojies agrākā Valkas apriņķa Alūksnes draudzes novada teritorijā, ko likvidēja pēc 1866. gada pagastu pašvaldību likuma stāšanās spēkā.
Pēc Otrā pasaules kara 1946. gada 19. aprīlī tika izveidots savrups Alūksnes apriņķis, bet 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā Alūksnes apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Alūksnes, Apes un Gulbenes rajonos.
1956. gadā Alūksnes rajonam pievienoja Apes rajonu, bet 1959. gadā Liepnas ciemu no sadalītā Abrenes rajona. No 1962. līdz 1967. gadam Alūksnes rajons bija pievienots Gulbenes rajonam. Pēc Latvijas Republikas atjaunošanas 1990. gadā Alūksnes rajona ciemi tika pārdēvēti par pagastiem.
2009. gada administratīvi teritoriālās reformas izveidoja Alūksnes novadu, apvienojot Alūksnes pilsētu un 15 bijušā Alūksnes rajona pagastus.

Teritoriālais iedalījums 
Novadā ietilpst Alūksnes pilsēta un 15 pagasti: Alsviķu pagasts, Annas pagasts, Ilzenes pagasts, Jaunalūksnes pagasts, Jaunannas pagasts, Jaunlaicenes pagasts, Kalncempju pagasts, Liepnas pagasts, Malienas pagasts, Mālupes pagasts, Mārkalnes pagasts, Pededzes pagasts, Veclaicenes pagasts, Zeltiņu pagasts un Ziemeru pagasts.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība 

Ziemera pagasta Vengerskos atrodas olu un vistas gaļas ražošanas uzņēmums SIA "Alūksnes putnu ferma" (agrāk SIA "Vistako"), kas bija iekārtots 1960. gados būvētā putnu fabrikā, bet pēc modernizācijas 2017. gadā kļuva par otru pēc apjoma lielāko olu ražotāju Latvijā.

Izglītība

Pirmsskolas izglītības iestādes 
 "Pienenīte", Helēnas iela 32, Alūksne
 "Pūcīte", „Pūcītēs”, Kolberģis, Jaunalūksnes pagasts
 „Saulīte”, Alsviķu pagasts
 „Sprīdītis”, Raiņa bulvāris 5, Alūksne
 „Mazputniņš”, „Brenci”, Malienas pagasts
 „Cālis”, Lielā Ezera iela 7, Alūksne

Vispārējās izglītības iestādes 
 Alūksnes pilsētas sākumskola, Lielā Ezera iela 26, Alūksne
 Alūksnes novada vidusskola, Kanaviņu iela 14, Alūksne
 Bejas pamatskola, „Bejas skola”, Beja, Jaunalūksnes pagasts
 Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāzija, Glika iela 10, Alūksne
 Jaunannas Mūzikas un mākslas pamatskola, „Zvaniņi”, Jaunannas pagasts
 Liepnas vidusskola, Liepna, Liepnas pagasts
 Malienas pamatskola, Malienas pagasts
 Pededzes pamatskola, „Rūķi”, Pededzes pagasts
 Strautiņu pamatskola, Strautiņi, Alsviķu pagasts
 Ziemeru pamatskola, Māriņkalns, Ziemera pagasts

Interešu un profesionālās ievirzes izglītības iestādes 
 Alūksnes Bērnu un jauniešu centrs, Dārza iela 8A, Alūksne
 Alūksnes Mākslas skola, Ojāra Vācieša iela 2, Alūksne
 Alūksnes Mūzikas skola, Jāņkalna iela 38, Alūksne
 Alūksnes pilsētas Bērnu un jaunatnes sporta skola, Lielā Ezera iela 24A, Alūksne

Sports

Kultūra

Reliģija 
 Alūksnes luterāņu baznīca
 Apekalna (Opekalna) luterāņu baznīca
 Liepnas luterāņu baznīca
 Zeltiņu luterāņu baznīca
 Liepnas pareizticīgo baznīca
 Pededzes pareizticīgo baznīca
 Veclaicenes pareizticīgo baznīca

Ievērojami novadnieki 
 Ernests Gliks (1652—1705), Zviedru Vidzemes luterāņu mācītājs, izglītības darbinieks, pirmais iztulkoja Bībeli latviešu valodā, dibinājis skolas Alūksnē, Zeltiņos un Apekalnā
 Katrīna I (1684—1727), Pētera I līdzvaldniece (no 1724) un Krievijas ķeizariene (1725—1727)
 Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls (1722—1792), Vidzemes guberņas politiķis un mecenāts, Rīgas pirmā pastāvīgā teātra izveidotājs, Krievijas Impērijas "Medicīnas kolēģijas" ģenerāldirektors Pēterburgā, kas atbilst mūsdienu Krievijas Veselības ministrijai. Savu labo sakaru dēļ vēsturē pazīstams kā „Vidzemes pusķēniņš”
 Kristofs Burhards fon Fītinghofs (1767—1829), Alūksnes muižas apbūves un parka izveidotājs, Krievijas imperatora Pāvila I kambarkungs un galma maršals
 Aleksandrs Jozefs fon Fītinghofs (1799—1875), Alūksnes Jaunās pils projekta pasūtītājs un būvniecības finansētājs
 Jānis Keggi (1906—1979), ķirurgs, Alūksnes slimnīcas direktors
 Edgars Liepiņš (1929—1995), aktieris
 Oļģerts Grāvītis (1926—2015), komponists, muzikologs, profesors, mākslas doktors
 Leonīds Slaucītājs (1899—1971), ģeofiziķis
 Kārlis Egle (1881—1974), literatūrzinātnieks
 Teodors Paulovics (1912—1971), gleznotājs
 Miervaldis Paulovics (1943), tekstilmākslinieks
 Jānis Anerauds (1924—2010), rakstnieks
 Modris Melzobs (1927—2014) , farmakologs
 Gunārs Selga (Gunārs Zaķis, 1929—1986), dzejnieks
 Sergejs Slaucītājs (1902—1982), astronoms
 Haralds Mednis (1906—2000), diriģents
 Jānis Blūms (1936—1986), skaņu režisors
 Oļegs Pavlovs (1931), profesors, sociologs
 Māra Svīre (1936), rakstniece
 Kristaps Keggi (dzimis 1934. gadā Rīgā), ASV ķirurgs ortopēds
 Ilze Māra Janelis (dzimusi 1940. gadā Alūksnē), Latvijas dārzu un parku vēsturniece, ainavu arhitekte
 Mārtiņš Brauns (dzimis 1951. gadā Rīgā), komponists, mūziķis
 Ints Sedlenieks (dzimis 1961. gadā Alūksnē), scenogrāfs
 Romāns Vendiņš (dzimis 1981. gadā Alūksnē), pianists
 Andrejs Rastorgujevs (dzimis 1988. gadā Alūksnē), biatlonists
 Jēkabs Raipulis (1939), ģenētiķis
 Dace Markus (1950), valodniece

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 

 
 Alūksnes rajona teritoriālā reforma

 
Latvijas novadi