1986. gads

1986. gads () bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

Notikumi

Janvāris 
 1. janvāris:
 Aruba atdalījās no Nīderlandes Antiļām.
 Spānija un Portugāle iestājās Eiropas Kopienā, kura vēlāk kļuva par Eiropas Savienību.
 9. janvāris — pēc zaudējuma patenta cīņā ar Polaroid, Kodak pameta tūlītēju fotokameru biznesu.
 19. janvāris — sāka izplatīties pirmais Personālā datora vīruss — Brain.
 20. janvāris — Apvienotā Karaliste un Francija paziņoja par nodomu būvēt Eirotuneli.
 24. janvāris — Starpplanētu zonde Voyager 2 pirmo reizi pietuvojās Urānam.
 28. janvāris — STS-51-L Space Shuttle Challenger 25. misijā, 73. sekundē pēc pacelšanās, eksplodēja. Bojā gāja visi 7 astronauti, ieskaitot skolotāju Kristu Makolifi.

Februāris 
 19. februāris — Padomju Savienība kosmosā palaida orbitālo staciju Mir.
 25. februāris — par Filipīnu prezidenti kļuva Korasona Akino.

Marts 
 15. marts — atklāta periodiska komēta Hartleja 2 komēta.
 25. marts — Losandželosā tika pasniegta 58. Kinoakadēmijas balva.
 31. marts — aviokompānijas Mexicana pasažieru lidmašīna Boeing 727 nogāzās netālu no Maravatio pilsētiņas Meksikā. Bojā gāja 167 cilvēki.

Aprīlis 
 25. aprīlis — par Svazilendas karali tika iecelts Msvati III.
 26. aprīlis — plkst. 1:23 Ukrainā eksplodēja Čornobiļas atomelektrostacijas 4. reaktors, radot pasaulē lielāko kodolkatastrofu. 56 cilvēki tika nogalina tieši Čornobiļas katastrofā, daudz vairāk mira no vēža vēlākos gados, daudzi tūkstoši tika pakļauti ievērojamam daudzumam radioaktīvā starojuma un plašas teritorijas Ukrainā un Baltkrievijā kļuva neapdzīvotas.

Maijs 
 2. maijs — Kanādas pilsētā Vankūverā tika atvērts Expo 86.
 15. maijs — par Dienvidslāvijas 10. prezidentu kļuva Sinans Hasani.
 26. maijs — Eiropas Kopiena pieņēma Eiropas karogu.
 31. maijs — Meksikā sākās FIFA Pasaules kauss.

Jūnijs 
 29. jūnijs — Argentīnas futbola izlase finālā ar 3:2 uzvarēja Vācijas futbola izlasi un kļuva par FIFA Pasaules kausa ieguvēju.

Jūlijs 
 5.—20. jūlijs — Maskavā notika Labas gribas spēles.

Augusts 
 31. augusts — aviokompānijas Aeroméxico McDonnell Douglas DC-9 reiss Nr. 498 sadūrās ar nelielu lidmašīnu Piper PA-28 virs Kalifornijas. Bojā gāja 67 lidmašīnu pasažieri un 15 cilvēki, uz zemes.

Septembris 
 13. septembris — 6.0 balles stiprā zemestrīcē Grieķijas pilsētā Kalamatā bojā gāja 20, bet ievainoti tika 80 cilvēki.

Oktobris 
 21. oktobris — Māršala Salas ieguva neatkarību no ASV.

Novembris 
 6. novembris — par Mozambikas 2. prezidentu tika iecelts Žuakims Šisans.
 22. novembris — Maiks Taisons uzvar Trevoru Berbiku un kļūst par jaunāko smagsvara čempionu boksa vēsturē.

Nezināms datums 
 dibināta Starptautiskā Florbola federācija.

Dzimuši 
 1. janvāris — Glens Deiviss (Glen Davis), ASV basketbolists
 6. janvāris — Peters Nurtugs (Petter Northug), norvēģu distanču slēpotājs
 8. janvāris — Davids Silva (David Silva), Spānijas futbolists
 13. janvāris — Žoanija Rošē (Joannie Rochette), Kanādas daiļslidotāja
 15. janvāris — Marija Abakumova (Мария Абакумова), Krievijas šķēpmetēja
 22. februāris — Ražons Rondo (Rajon Rondo), ASV basketbolists
 23. februāris — Marija Stepanova (Мария Степанова), krievu basketboliste
 11. marts — Dario Koloņa (Dario Cologna), Šveices distanču slēpotājs
 13. marts — Roberts Patinsons (Robert Pattinson) angļu aktieris un mūziķis
 30. marts — Serhio Ramoss (Sergio Ramos), spāņu futbolists
 3. aprīlis — Amanda Bainsa (Amanda Bynes), amerikāņu aktrise un dziedātāja
 20. aprīlis — Vladimers Dvališvili (ვლადიმერ დვალიშვილი), Gruzijas futbolists
 22. aprīlis — Embera Hērda (Amber Heard), amerikāņu aktrise
 23. aprīlis — Svens Kramers (Sven Kramer), Nīderlandes ātrslidotājs
 27. aprīlis — Dinara Safina (Динара Сафина), Krievijas tatāru tenisiste
 13. maijs — Aleksandrs Ribaks (Аляксандр Рыбак), baltkrievu izcelsmes Norvēģijas mūziķis
 1. jūnijs — Anna Hāga (Anna Haag), Zviedrijas distanču slēpotāja

 5. jūlijs — Aleksandrs Radulovs (Александр Радулов), krievu hokejists
 6. jūlijs — Lindsija Loena (Lindsay Lohan), ASV aktrise, dziedātāja
 31. jūlijs:
 Agnis Čavars, Latvijas basketbolists
 Jevgeņijs Malkins (Евгений Малкин), krievu hokejists
 Svetlana Sļepcova (Светлана Слепцова), krievu biatloniste
 3. augusts — Darja Domračeva (Даря Домрачава), Baltkrievijas biatloniste
 2. oktobris — Kiko Kasilla (Kiko Casilla), spāņu futbolists
 12. oktobris — Li Veņlians (李文亮), Ķīnas ārsts (miris 2020. gadā)

Miruši 
 23. janvāris — Jozefs Beiiss (Joseph Beuys), vācu mākslinieks (dzimis 1921. gadā)
 11. februāris — Frenks Herberts (Frank Herbert), ASV zinātniskās fantastikas rakstnieks (dzimis 1920. gadā)
 10. marts — Rejs Millands (Ray Milland), amerikāņu aktieris un kinorežisors (dzimis 1907. gadā)
 30. marts — Džeimss Kegnijs (James Cagney), ASV kinoaktieris (dzimis 1899. gadā)
 31. marts — Džeimss Reinvoters (James Rainwater), ASV fiziķis (dzimis 1917. gadā)
 7. aprīlis — Leonīds Kantorovičs (Леони́д Канторо́вич), krievu matemātiķis (dzimis 1912. gadā)
 14. aprīlis — Simona de Bovuāra (Simone de Beauvoir), franču rakstniece, feministe (dzimusi 1908. gadā)
 23. aprīlis — Oto Premingers (Otto Preminger), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1905. gadā)
 23. maijs — Stērlings Heidens (Sterling Hayden), amerikāņu aktieris un rakstnieks (dzimis 1916. gadā)
 13. jūnijs — Benijs Gudmens (Benjamin Goodman), amerikāņu džeza mūziķis (dzimis 1909. gadā)
 14. jūnijs — Horhe Luiss Borhess (Jorge Luis Borges), Argentīnas rakstnieks, dzejnieks (dzimis 1899. gadā)
 24. jūlijs — Fricis Alberts Lipmanis (Fritz Albert Lipmann), vācu/amerikāņu bioķīmiķis (dzimis 1899. gadā)
 31. jūlijs — Tiune Sugihara (杉原 千畝), japāņu diplomāts (dzimis 1900. gadā)
 8. novembris — Vjačeslavs Molotovs (Вячеслав Молотов), padomju politiķis (dzimis 1890. gadā)
 29. novembris — Kerijs Grānts (Cary Grant), angļu/amerikāņu aktieris (dzimis 1904. gadā)
 26. decembris — Elza Lančestera (Elsa Lanchester), angļu aktrise (dzimusi 1902. gadā)
 29. decembris:
 Harolds Makmillans (Harold Macmillan), britu politiķis (dzimis 1894. gadā)
 Andrejs Tarkovskis (Андрей Тарковский), krievu kinorežisors (dzimis 1932. gadā)