Ziemeļmaķedonijas nacionālie simboli

Ziemeļmaķedonijas nacionālie simboli, kā noteikts valsts konstitūcijā, ir ģerbonis, karogs un himna. Pēc Ziemeļmaķedonijas neatkarības iegūšanas no Dienvidslāvijas valsts veica dažas izmaiņas nacionālajos simbolos. Karogs tika mainīts divas reizes, un šodienas karogā ir astoņu staru saule uz sarkana fona, savukārt Maķedonijas Sociālistiskās Republikas ģerbonis palika nemainīgs, izņemot to, ka tika noņemta sarkanā zvaigzne.

Karogs 

Ziemeļmaķedonijas Republikas karogs uz sarkana lauka attēlo stilizētu dzeltenu sauli, kuras astoņi paplatinošies stari stiepjas no centra līdz lauka malai. To izveidojis Miroslavs Grčevs un tas tika pieņemts 1995. gada 5. oktobrī pēc Grieķijas vienu gadu ilgušās ekonomiskās blokādes, ko tā realizēja, lai piespiestu toreizējo Maķedonijas Republiku no karoga noņemt seno Maķedonijas Verginas Sauli. Kopš Otrā pasaules kara beigām sarkanā un dzeltenā krāsa tiek uzskatīta par Maķedonijas galvenajām krāsām. Jaunā astoņu staru saule apzīmē "jauno brīvības sauli", kas minēta valsts himnā Denes nad Makedonija. Tomēr daudzi maķedonieši uzskata, ka Verginas Saules karogs ir maķedoniešu (etniskās grupas) un maķedoniešu diasporas karogs.

Ģerbonis 

Ziemeļmaķedonijas ģerbonis sastāv no divām izliektām kviešu, tabakas lapu un magoņu pogaļu vītnēm, ko sasien lente, kas dekorēta ar tradicionālo maķedoniešu tautas motīvu izšuvumiem. Olveida rāmja centrā ir attēlots Koraba kalns, ezers un saullēkts.  Tiek uzskatīts, ka tie simbolizē "valsts bagātību, cīņu un brīvību". Visas kompozīcijas un dizaina pamatā ir SFR Dienvidslāvijas emblēmas paraugs, un tai nav sakņu Maķedonijas vēsturiskajos heraldiskajos ģerboņos. Emblēmā ir arī magoņu pogaļas; magones Maķedonijā ieviesa Osmaņu impērija 19. gadsimta pirmajā pusē.

Himna 

Ziemeļmaķedonijas valsts himna ir Denes nad Makedonija. To komponējis Todors Skalovskis, vārdus 1941. gadā sarakstījis Vlado Maļeskis. To izmantoja ASNOM un vēlāk Dienvidslāvijas sastāvā esošās Maķedonijas Sociālistiskās Republikas laikā tā tika izpildīta kā populāra dziesma. Vēlāk dziesma tika oficiāli pieņemta kā neatkarīgās Maķedonijas himna.

Neoficiālie simboli 

 Verginas karogs (oficiālais karogs no 1991. līdz 1995. gadam) ir stilizēta dzeltena saule, kas atrodas sarkana lauka centrā, ar astoņiem galvenajiem un astoņiem sekundārajiem stariem, kas izplūst no saules un pakāpeniski sašaurinās līdz punktam. Verginas Saule ir 16 staru zvaigzne, kas aptver iespējamo Maķedonijas Filipa II karalisko apbedījumu vietu, kas atklāta Verginā, Grieķijā, un tiek uzskatīts, ka tā ir saistīta ar tādiem senajiem Maķedonijas valdniekiem kā Aleksandrs Lielais un Filips II, lai gan grieķu mākslā to kā simbolu izmantoja jau ilgi pirms Maķedonijas perioda. Simbols tika atklāts mūsdienu Grieķijas Maķedonijas reģionā, un grieķi to uzskata par tikai Grieķijai piederīgu simbolu. Verginas Saule uz sarkanā lauka bija pirmais neatkarīgās Maķedonijas Republikas karogs, līdz tā tika noņemta no valsts karoga saskaņā ar Maķedonijas Republikas un Grieķijas 1995. gada septembrī panākto vienošanos. Grieķija bija arī 1995. gada jūlijā iesniegusi prasību Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijā (WIPO) par Verginas Saules preču zīmes kā oficiālas valsts emblēmas aizsardzību. Neskatoties uz to, daudzi maķedonieši un organizācijas Maķedonijas diasporā Verginas Sauli joprojām neoficiāli izmanto kā valsts simbolu.

Maķedonijas lauva pirmo reizi parādījās Fojnicas ģerboņu katalogā (Fojnica Armorial) 17. gadsimtā. Uz ģerboņa ir vainags, kura iekšpusē uz sarkana fona attēlots stāvošs nikns  lauva ar dzeltenu vainagu. Lejasdaļā, kas norobežota ar sarkanu un dzeltenu apmali, ir rakstīts "Maķedonija". Ārzemju heraldikas kolekcijās lauvas izmantošana "Maķedonijas" pārstāvēšanai tika turpināta visu 16. – 18. gadsimtu.

Atsauces 

Ziemeļmaķedonijas nacionālie simboli