joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ineši

Ineši (agrāk Vecpiebalgas muiža arī Vecpiebalga) ir vidējciems Cēsu novadā, Inešu pagasta centrs Ineša ezera dienvidaustrumu krastā, pie Orisāres upes, autoceļu P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs), V308 (Ineši—Mūrnieki), V305 (Vecpiebalga—Ineši) un V846 (Vestiena—Vējava—Ineši) krustojumā.

Ciems veidojies ap Vecpiebalgas muižu.

Vēsture

Pieminekļi 
Vecpiebalgas muižas apbūve. Atrodas pie Orisāres upītes. Vecpiebalgas muižas ēka celta 1688. gadā un tajā laikā bija zviedru valdības īpašums. Pēc Lielā Ziemeļu kara Krievijas imperators Pēteris I uzdāvināja muižu Borisam Šeremetjevam, kura pēcnācēju saimniekošanas laikā ap 1784.—1786. gadu tika uzcelta muižas dzīvojamā ēka tagadējā izskatā. Muiža kalpojusi par prototipu Slātavas muižai brāļu Kaudzīšu romānā „Mērnieku laiki”. Pie muižas atrodas parks 4,2 ha platībā. Parkā ir 43 koku un krūmu sugas. 22 no tām eksotu, kuras visas ir saglabājušās. Parku apjož laukakmeņu žogs. Muižas vīna pagrabiņā iekārtots Piebalgas novadpētniecības muzejs, kurš iepazīstina apmeklētājus ar Piebalgu senā un ne tik senā pagātnē. Šobrīd muižas telpās atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka un kultūras nams.

Atsauces 

Inešu pagasts
Cēsu novada ciemi
Latvijas ciemi
Latvijas pagastu centri
Cinka jodīds

Cinka jodīds ir cinka un joda binārais savienojums, kas uzskatāms par jodūdeņražskābes cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela (oktaedriskas formas kubiskās singonijas kristāli), kas gaismas iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek hidrolīze un veidojas cinka hidroksīds. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt kristālhidrātu ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst glicerīnā.

Iegūšana 
Cinka jodīdu laboratorijā iegūst, cinka granulām reaģējot ar jodu ūdens vidē:
Zn + I2 → ZnI2
Vispirms reakcijas maisījumu dzesē, laiku pa laikam sakratot, pēc tam silda līdz dzeltenās krāsas izzušanai. Iegūto šķīdumu filtrē Klaizena kolbā un ietvaicē vakuumā, pievienojot nedaudz nātrija tiosulfāta šķīduma un ievietojot šķīdumā spirāli no cinka lentas. Kad paliek pāri irdena masa, spirāli izņem un turpina ietvaicēšanu, kamēr uz ietvaicēšanas trauka sienām nav novērojami ūdens pilieni.

Īpašības 
Ūdens šķīdumos sārmu metālu jonu klātienē veido kompleksos jodīdus ZnI42−.

Izmantošana 
Lieto par reaktīvu augu izcelsmes šķiedru analīzēs (Šulces reaģents), kā arī medicīnā. Kopā ar osmija tetroksīdu lieto elektromikroskopijā paraugu iekrāsošanai.

Interesanti fakti 
Joda un cinka reakciju, kurā rodas cinka jodīds, izmanto katalīzes demonstrēšanai. Sajaucot smalki saberztu jodu ar putekļveida cinku, nekas nenotiek, taču, uzpilinot maisījumam ūdens pilienu, sākas strauja reakcija un izdalās violeti joda tvaiki. Tiesa, ūdens šajā reakcijā uzskatāms nevis par katalizatoru, bet drīzāk par reakcijas aktivatoru, jo pēc reakcijas nepaliek pāri nemainīgā veidā.

Ārējās saites 
 Joda reakcija ar cinku ūdens klātienē (video)

Atsauces 

Cinks
Jodīdi
Hozier

Endrū Hoziers Birns (, dzimis ), labāk zināms ar skatuves vārdu Hozier, ir īru dziedātājs un dziesmu autors.

Hozier kļuva pazīstams 2013. gadā, ar singlu Take Me To Church, kas guva lielus panākumus pasaules topos. 2014. gada septembrī tika izdots debijas studijas albums Hozier.

Diskogrāfija 
 Hozier (2014)

Ārējās saites 

 

1990. gadā dzimušie
Lensterā dzimušie
Īru dziedātāji
Ludvigs Augusts Mellīns

Ludvigs Augusts Mellīns (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu sabiedrisks darbinieks, kartogrāfs.

Publicējis dažādus rakstus par Baltiju, darbi arī latviešu valodā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1754. gadā grāfa Kārļa Johana fon Mellīna un viņa sievas Annas Ģertrūdes, dzimušas fon Štālas (Staal), ģimenē viņu dzimtmuižā Tuhalā (Toal). Mājskolotāja vadībā apguva matemātiku, astronomiju, latīņu, franču valodu. 1767. gadā Krievijas Impērijas ķeizariene Katrīna II apdāvināto jaunekli nosūtīja pie saviem radiniekiem Holšteinas-Gotorpas prinčiem, lai viņš tos pavadītu Eiropas ceļojumā pa Vāciju, Šveici, Franciju un Itāliju. Viņš viesojās pie šveiciešu zinātnieka Hallera un franču domātāja Voltēra, kopā ar prinčiem viņu audiencē pieņēmis Prūsijas karalis Frīdrihs II un Romas pāvests Klements XIV. No 1769. gada apmeklēja lekcijas Boloņas Universitātē un Getingenes Universitātē.

Pēc atgriešanās dzimtenē viņš 1773. gadā sāka dienestu Krievijas Impērijas armijā, piedalījās Krievu—turku karā (1768—1774). No 1777. gada vadīja Ģenerālštāba Topogrāfijas nodaļu Pēterburgā. Mellīns piedalījās vairāku Krievijas Impērijas apgabalu karšu sastādīšanā.
1781. gadā pārcēlās uz Rīgu, apprecējās ar Helēnu Augusti fon Mengdenu, 1782. gadā Getingenē iestājās iluminātu ordenī ar segvārdu Constantinus Magnus. 1783. gadā majora pakāpē atvaļinājās no dienesta armijā un apmetās sievas īpašumā Bīriņu muižā. 
 
Līdz 1786. gadam grāfs Mellīns bija Rīgas apriņķa priekšsēdētājs (Kreishauptmann), pēc tam līdz 1795. gadam — Rīgas apriņķa tiesnesis (Kreisrichter). Pēc troņmantnieka Pāvila I rīkojuma no 1791. līdz 1798. gadam sastādīja pirmo precīzo Vidzemes un Igaunijas guberņas atlantu Atlas von Liefland. 1797. gadā iegādājās Ķizbeles muižu (Kipsal) Krimuldas-Pēterupes draudzes novadā.

No 1796. līdz 1831. gadam vadīja Vidzemes virskonsistoriju, bija Vidzemes landrāts (1797—1818), vairāku draudzes novadu tiesnesis (1804—1807).
Darbojās Vidzemes guberņas zemnieku lietu komitejā, pēc domstarpībām ar Vidzemes lantāga vairākumu 1818. gadā atkāpās no amata.

Apglabāts Bīriņu muižas kapličā.

Darbi 

 Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel (1798)

Atsauces

Ārējās saites 

 "Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam" ieraksts
 Historia.lv ieraksts

1754. gadā dzimušie
1835. gadā mirušie
Kartogrāfi
Vācbaltieši
Livonijas cilvēki
Marsietis (filma)

"Marsietis" () ir 2015. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Ridlijs Skots. Filmas sižets veidots pēc Endija Vīra 2011. gada romāna The Martian motīviem, kurā par centrālo notikumu kalpo cilvēku īstenota misija uz Marsa.

Filma ir par astronautu, kas tiek atstāts uz Marsa, jo tiek kļūdaini pieņemts, ka viņš ir miris, un par viņa cenšanos izdzīvot. Tajā galvenās lomas attēlo Mets Deimons, Džesika Česteina, Kristena Viga, Džefs Denjelss, Maikls Penja, Keita Mara, Šons Bīns, Sebastjans Stens, Aksels Henijs un Čīvetels Edžiofors.

Filmas pirmizrāde notika . "Marsietis" ir ticis nominēts vairākiem apbalvojumiem, daudzi arī ir saņemti. Filma ierindojusies vairāku kritiķu 2015. gada labāko filmu sarakstos.

Skatīt arī 
 Cilvēku misija uz Marsu

Atsauces

Ārējās saites 
 

2015. gada filmas
ASV filmas
20th Century Fox filmas
Ridlija Skota filmas
Prāta spēles

"Prāta spēles" () ir 2015. gada ASV 3D datoranimācijas komēdijdrāma, kuras režisors ir Pīts Dokters.

Filma ir par 11 gadus vecas meitenes piecām personificētajām emocijām — Prieku, Skumjām, Bailēm, Dusmām un Riebumu —, kas palīdz aprast ar ģimenes pārvākšanos no mazpilsētas Minesotā uz dzīvi Sanfrancisko. Filmā lomas ieskaņojuši Eimija Polere, Filiss Smits, Bills Heiders, Lūiss Bleks, Mindija Kalinga. Latviski lomas ieskaņojuši Inga Misāne-Grasberga, Jana Kalniņa, Edgars Kaufelds, Imants Strads, Zane Aļļēna, Gerda Embure, Artūrs Dīcis.

Filmas pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā. Tās veidošanas laikā producentus konsultēja vairāki psihologi, kas palīdzēja uzlabot stāstu no profesionālā viedokļa. "Prāta spēles" ierindojās vairāku kritiķu 2015. gada labāko filmu sarakstos. Filma ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākā animācijas filma".

Atsauces

Ārējās saites 
 

2015. gada animācijas filmas
ASV animācijas filmas
Pixar filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas animācijas filmas
4chan

4chan jeb Kanāls 4 (saīsinājums no  — '4. kanāls') ir imageboard veida tīmekļa vietne, kurā diskusijas risinās angļu valodā. Lietotāji parasti veido ierakstus un komentē anonīmi, tāpēc, lai piedalītos diskusijās, nav jāreģistrējas, un tā patiesībā ir iespējama tikai lapas administratoriem un moderatoriem. 4chan ir sadalīts dažādās kategorijās, un katrā kategorijā tiek apspriesti konkrēti temati.

Lapu izveidoja 2003. gada 1. oktobrī. Tajā sākotnēji tika apspriesta manga, anime un japāņu kultūra. Vietne strauji kļuva populāra. Mūsdienās tiek apspriesta arī pornogrāfija, automašīnas, datorspēles, politika u.c. temati.

Vēsture 
4chan tika izveidots 2003. gada 1. oktobrī, to izveidoja tolaik 15 gadīgais students no Ņujorkas Kristofers Pūls. Viņš 4chan izveidoja ar pseidonīmu "moot." Lapas nodoms bija kļūt par foruma Futaba Channel (jeb 2chan) angļu valodas līdzinieku. Lapā sākotnēji diskutēja tikai par manga, anime, un japāņu kultūra. Pēc tam, kad Pūls izveidoja 4chan, viņš lapas saiti ievietoja Something Awful forumos un vairākās IRC tērzētavās, tāpēc no turienes ieradās sākotnējie lietotāji. 4chan koda pamatā ir Futaba Channel kods. Pirmās divas sadaļas bija /a/ (kas bija domāts nopietnākām diskusijām par anime) un /b/ (kur tolaik bija vieglākas un nenopietnākas diskusijas par anime).

Nozīmīgākās sadaļas 
2016. gada janvārī 4chan bija 67 pastāvīgas un vairākas izmēģinājuma sadaļās.

/b/ — Random 
/b/ ir 4chan''' populārākā sadaļa, kas saņem 30% vietnes skatījumus. Šai kategorijai nav konkrētas tēmas — tajā var pārrunāt jebko, ko vien lietotāji vēlas. Šai sadaļai ir arī minimāli noteikumi — vietnes administrācija dzēš tikai ierakstus, kas pārkāpj ASV likumus vai ir mēstules. Viņi dzēš arī ierakstus no nepilngadīgām personām.

 /pol/ — Politically Incorrect 
/pol/ ir 4chan''a politikas sadaļa. Lai gan /pol/ nav domāts personām ar labējiem politiskiem uzskatiem, /pol/ lietotāji galvenokārt ir politiski labējie. Tiek uzskatīts, ka /pol/ ir ietekmējis dažādus politiskus procesus, piemēram, 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanas, dažādu konfidenciālu dokumentu nopludināšanu, breksits, 2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanas u.t.t.

Ārējās saites 
 

Tīmekļa vietnes
Interneta fenomeni
Breja

Breja () vai Brē ( — 'kalns', agrāk Brí Chualann) ir pilsēta Viklovas grāfistē, Īrijā. Brejas iedzīvotāju skaits ir 31 872, padarot to par devīto lielāko pilsētu Īrijā pēc iedzīvotāju skaita. Tā atrodas aptuveni 20 kilometrus uz dienvidiem no Dublinas. Pilsētu robežojas ar Dublinu un Viklovu.

Ārējās saites 

Īrijas pilsētas
Kaive (Kaives pagasts)

Kaive (agrāk Kaives muiža) ir ciems Cēsu novadā, Kaives pagasta centrs autoceļu V307 (Vecpiebalga—Skujene) un V309 (Katrīna—Leimaņi—Kaive—Aprāni) krustojumā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Kaives muižas (Kayenhof) centru.

Kaivē dzimis padomju partizāns Otomārs Oškalns (1904-1947).

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Ieva Ilvesa

Ieva Ilvesa (dzimusi Ieva Kupče  Rīgā) ir latviešu diplomāte, kiberdrošības politikas eksperte un bijusī Igaunijas pirmā lēdija, Igaunijas eksprezidenta Tomasa Hendrika Ilvesa dzīvesbiedre. Bijusi Latvijas Aizsardzības ministrijas Nacionālās kiberdrošības politikas koordinācijas nodaļas vadītāja, strādājusi dažādās institūcijās ārlietu un drošības politikas jomā Latvijā un NATO, pievēršoties drošības, demokrātijas un cilvēktiesību jautājumiem.

Izglītība 
Ilvesa dzimusi Rīgā, bet bērnību pavadījusi Salacgrīvā. Vidējo izglītību ieguvusi Limbažos. Pēc mācībām pārcēlusies uz Rīgu studēt Latvijas Universitātes starptautisko attiecību studiju nodaļā, kur ieguvusi maģistra grādu politikas zinātnē. Jau studiju laikā 1997.gadā sāka strādāt Ārlietu ministrijā. 2012. gadā ieguva otro maģistra grādu, absolvējot profesionālās pilnveides programmu Džonsa Hopkinsa universitātē Vašingtonā. Šajā laikā viņa kopā ar bijušo ASV vēstnieku NATO Kurtu Volkeru (Kurt Volker) sastādīja un rediģēja grāmatu “Nordic-Baltic-American Cooperation: Shaping the U.S.-European Agenda”.

Karjera 
Diplomātes karjeru Ieva Ilvesa uzsāka 1997. gadā. Strādājusi pie Latvijas iestāšanās NATO un 2006. gada NATO samita organizēšanas Rīgā. Latvijas valsts Ilvesas darbību novērtējusi, viņai 2007. gadā pasniedzot Atzinības krustu par pašaizliedzīgo ieguldījumu Rīgas NATO samita norises nodrošināšanā. Strādājusi arī Latvijas pārstāvniecībā NATO Briselē. Bijusi Eiropas Savienības pārstāvniecības Dienvidkaukāzā vadītāja Pītera Semnebi padomniece, strādājusi Azerbaidžānas galvaspilsētā Baku un nodarbojusies ar Azerbaidžānas un ES attiecībām.

Kopš 2012.gada bijusi Latvijas Aizsardzības ministrijas Nacionālās kiberdrošības politikas koordinācijas nodaļas vadītāja. Bijusi Aizsardzības ministrijas valsts sekretāra padomniece. Ilvesa arī koordinējusi NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centra ("StratCom") izveidi Rīgā.

Privātā dzīve 
2015. gada novembrī Ilvesa saderinājās ar tābrīža Igaunijas prezidentu Tomasu Hendriku Ilvesu, ar kuru laulības noslēdza 2016. gada 2. janvārī Hallistes baznīcā, Vīlandes apriņķī. Ilvesai ir trīs bērni — dēls Ralfs Jānis (dzimis 2002. gadā), meita Isabella (dzimusi 2014. gadā). 2016. gada 28. novembrī Ievai Ilvesai un Tomasam Hendrikam Ilvesam piedzima dēls Hanss Hendriks.

Sabiedriskā dzīve 
Kā Igaunijas pirmā lēdija Ilvesa bija iesaistījusies vairākās sabiedriskās aktivitātēs, piemēram, kļuvusi par Igaunijas SOS ciemata patronesi, kā arī pavadījusi dzīvesbiedru vairākās ārvalstu vizītēs, to skaitā apmeklējusi ANO Ģenerālās asamblejas 71. sesiju, kur tikusies ar tā brīža ASV prezidentu Baraku Obamu un pirmo lēdiju Mišelu Obamu.

Atsauces

Ārējās saites 
 Mājaslapa 

1977. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latvijas ierēdņi
Latvijas politiķi
Atzinības krusta kavalieri
Latvijas Universitātes absolventi
Wukong

Wukong (), zināa arī pēc nosaukuma angļu valodā Dark Matter Particle Explorer (DAMPE) ir Ķīnas orbitālā observatorija. Projektu pārvalda Ķīnas zinātņu akadēmija. Kosmiskais aparāts palaists 2015. gada decembrī.

Wukong ir kosmiskais teleskops, kas veic augstas enerģijas elektronu un gamma starojuma novērojumus, lai pētītu kosmiskā starojuma izcelsmi, izplatību un paātrināšanās mehānismu. Ar tā palīdzību cer atrast tumšās matērijas daļiņas.

Lidojuma gaita 
Wukong tika palaists  00:12 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 2D no Dzjucjuaņas pavadoņu palaišanas centra. Kosmiskais aparāts ievadīts solārsinhronā orbītā.
2016. gada marta vidū Wukong nodots ekspluatācijā.

Atsauces

Ārējās saites 
 DAMPE (Wukong) Gunter Dirk Kreb

Ķīnas kosmiskie aparāti
Orbitālās observatorijas
Šerloks: baisā līgava

"Šerloks: baisā līgava" jeb "Šerloks. Speciālizlaidums" () ir britu seriāla "Šerloks" 10. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta BBC One televīzijas kanālā , savukārt Latvijā tā tika translēta  kanālā LTV1 un kinoteātrī "Kino Citadele". Sērijas scenārija autori ir Stīvens Mofats un Marks Getiss.

Sižets 

Sērijas notikumi norisinās Šerloka sapņos. Pēc uzzināšanas, ka Moriartijs ir šķietami izdzīvojis, Šerloks atceras noslēpumainu lietu par kādu līgavu, kas šķietami izdzīvojusi līdzīgos apstākļos Viktorijas laikmetā. Pēc lietas atklāšanas, atgriežoties pie samaņas, Šerloks paziņo, ka, lai gan Moriartijs ir tiešām miris, viņa līdzdalībnieki turpina viņa darbu pēc Moriartija nāves.

Atsauces

Ārējās saites 
  
 

2016. gads
Šerloks Holmss
Strautiņi (Alsviķu pagasts)

Strautiņi (agrāk Ķemeri) ir ciems Alūksnes novada Alsviķu pagastā pie autoceļa P34 (Sinole—Silakrogs). Strautiņos ietilpst ciema daļa Līvkalni. Atrodas pagasta centrālajā daļā 10 km no pagasta centra Alsviķiem, 11 km no novada centra Alūksnes un 197 km no Rīgas.
Netālu no Strautiņiem līdz Padomju armijas izvešanai 1994. gadā atradās PSRS raķešu bāze (23. raķešu divīzijas 30. raķešu pulka 1. diviziona pozīcijas).

Atsauces
Strautiņi

Strautiņi var būt:

Strautiņi - vidējciems Alūksnes novada Alsviķu pagastā
Strautiņi - mazciems Alūksnes novada Ziemera pagastā
Strautiņi - skrajciems Pārgaujas novada Straupes pagastā
Strautiņi - skrajciems Rugāju novada Rugāju pagastā
Maļutku cits nosaukums
Devs Patels

Devs Patels (, dzimis ) ir indiešu izcelsmes britu aktieris.

Patels plašāk pazīstams kā Džamala Malika lomas atveidotājs Denija Boila filmā "Graustu miljonārs" (2008), par kuru ieguvis vairākus apbalvojumus. Patels ir piedalījies arī TV seriālos Skins (2007—2008) un The Newsroom (2012—2014), kā arī tādās filmās kā "Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte" (2011), "Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte" (2015), "Robots vārdā Čapijs" (Chappie, 2015), "Lauva" (2016), "Deivida Koperfīlda dzīvesstāsts" (The Personal History of David Copperfield, 2019). Par otrā plāna lomu filmā "Lauva" saņēmis BAFTA kino balvu, kā arī ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai un Zelta globusa balvai.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Londonā dzimušie
Angļu kinoaktieri
BAFTA kino balvas ieguvēji
Billijs Bērks

Viljams Alberts "Billijs" Bērks (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, plašāk pazīstams kā Čārlija Svona lomas atveidotājs Krēslas filmu sērijā. Filmējies arī seriāla "24" otrajā sezonā un filmā "Sarkangalvīte". Pašlaikkad? Bērks filmējas seriālā Zoo.

Ārējās saites 

1966. gadā dzimušie
Amerikāņu kinoaktieri
Vašingtonas štatā dzimušie
Reģionu alianse

“Reģionu alianse” (saīsinājumā RA) ir bijusī politiskā partija. Reģionu alianse ir dibināta 2005. gadā Garkalnē kā "Rīgas apriņķa novadu apvienība", un tā apvienoja lielo Pierīgas pagastu vadītājus. Nosaukumu partija mainīja divas reizes. Lai apvienotu vietējos līderus arī no citiem reģioniem, pārtapa par Reģionu partiju, bet 2012. gadā — par "Reģionu aliansi". Partija ietilpa politisko partiju apvienībā Latvijas Reģionu apvienība.

2020. gadā partija iekļāvās uz apvienības Latvijas Reģionu apvienība bāzes izveidotajā partijā ar tādu pašu nosaukumu.

Vēsture 
2005. gadā bijušā Rīgas rajona Ādažu, Babītes, Ropažu, un Olaines pagastu pašvaldību padomju priekšsēdētāji, kā arī Garkalnes un Ķekavas pagastu pašvaldību vairāki deputāti, kopā ar vairāk kā 200 atbalstītājiem nodibināja partiju „Rīgas apriņķa novadu apvienība”. Par partijas priekšsēdētāju ievēlēja Ādažu pagasta pašvaldības padomes priekšsēdētāju Normundu Breidaku. Nepieciešamību dibināt partiju radīja Saeimas pieņemtais pants pašvaldību vēlēšanu likumā, kas noteica, ka pagastos un pilsētās ar iedzīvotāju skaitu virs 5000 sarakstus uz pašvaldību vēlēšanām drīkst iesniegt tikai politiskās partijas.

2009. gadā partijas kopsapulcē partija tika pārdēvēta par Reģionu partiju. Reģionu partijas ikgadējā kopsapulcē 2012. gadā nolēma mainīt partijas nosaukumu uz "Reģionu alianse".

No 2011. līdz 2018. gadam šo politisko spēku vadīja Babītes novada domes priekšsēdētājs Andrejs Ence, bet no 2018. gada — Salacgrīvas novada domes priekšsēdētājs Dagnis Straubergs.

Reģionu alianse kopā ar Vidzemes partiju kā Latvijas Reģionu apvienība kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās, kur no Reģionu alianses ievēlēja 7 deputātus (Varis Krūmiņš, Rihards Melgailis, Nellija Kleinberga, Juris Viļums, Jānis Ruks, Inga Bite un Mārtiņš Šics). Arī 13. Saeimas vēlēšnās partija startēja no šīs pašas apvienības saraksta, bet Saeimā neiekļuva.

 Reģionu alianses un partijas "Ogres novadam" amatpersonām parakstot reorganizācijas dokumentus un veicot balsojumu, Latvijas Reģionu apvienība pārtapa partijā "Latvijas Reģionu apvienība", tādējādi beidzot pastāvēt partijai "Reģionu alianse".

Atsauces 

Latvijas bijušās politiskās partijas
Čārlijs un šokolādes fabrika

"Čārlijs un šokolādes fabrika" () ir  bērnu grāmata, kuru sarakstījis britu rakstnieks Rūalls Dāls.

Grāmatā ir stāstīts par zēnu vārdā Čārlijs, kura vectēvs kādu dienu viņam pastāsta par Villija Vonkas šokolādes fabriku, kā arī pastāsta to, ka viņš pats agrāk tur ir strādājis un tagad neviens nezina, kas tur tagad iekšā notiek. Dažas dienas vēlāk pats Villijs Vonka rīkoja konkursu, kur pieciem bērniem visā pasaulē bija iespēja šokolādē atrast zelta biļeti uz ekskursiju viņa fabrikā (piecās šokolādēs tika ieliktas biļetes). Viens no tiem, kas dabū biļeti, ir Čārlijs, un tad sākas visi piedzīvojumi.

Pēc grāmatas motīviem tika uzņemtas divas filmas, Willy Wonka & the Chocolate Factory un "Čārlijs un šokolādes fabrika", kurā Villija Vonkas lomu atveido Džonijs Deps.

1964. gada romāni
Bērnu literatūra
Gaujasrēveļi

Gaujasrēveļi (agrāk Kartonfabrika) ir ciems Gulbenes novada Rankas pagastā Gaujas upes kreisajā krastā, netālu no autoceļa P33 (Ērgļi—Jaunpiebalga—Saliņkrogs). Veidojies ap Gaujasrēveļu kartona fabriku.

Atsauces 

Rankas pagasts
Gulbenes novada ciemi
Latvijas ciemi
Rēveļi

Rēveļi (agrāk arī Gaujaslīči) ir ciems Gulbenes novada Rankas pagastā Gaujas upes kreisajā krastā.

Rēveļu 1880. gadā celtā Elizabetes skola, kur vēlāk mita Rēveļu pamatskola, ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Atsauces 

Rankas pagasts
Gulbenes novada ciemi
Latvijas ciemi
Kalniena

Kalniena (arī Kalniene) ir ciems Gulbenes novada Stāmerienas pagastā pie autoceļa V388 (Alūksne—Kalniena—Gulbene). 18.—19. gadsimtā veidotā Kalnamuižas apbūve ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, saglabājusies pils, parks, dārznieka māja, stallis ar ratnīcu un kučiera dzīvokli, kā arī mazgātava.

Vēsture 

Ciems veidojies uz Kalnamuižas (Kalnamuisch) zemes. Kalnienas muižas ēkas ir celtas 18. gadsimtā, kungu māja ir ar plašām dzīvojamām telpām trijos stāvos, ieskaitot puspagraba cokolstāvu un izbūvēto mansarda jumta stāvu, agrākais dakstiņu jumts nomainīts ar šīferi. Pēc 1920. gada zemes reformas ēkā atradās Kalnienas pamatskola. 2004. gadā muižas ēkas privatizēja, saglabājusies arī oranžērija, veļas māja un citas ēkas.

Nosaukums 
Kalniena savu nosaukumu ieguvusi no daudzajiem apkārt esošajiem pakalniem. No tiem vispazīstamākais ir Vēja kalns jeb Dzirnavu kalns pašā Kalnienas centrā. Par Vēja vai Dzirnavu kalnu to sauc tāpēc, ka uz tā kādreiz bijušas vēja dzirnavas, no kurām mūsdienās gan palikušas tikai pussagruvušas sienas. Vēl Kalnienā ir Vārnu kalns, Skudru kalns, Skudruļu kalns, Magaziņu kalns, Kalēju kalns un vairāki citi lielāki un mazāki pauguri. Tajā arī atrodami daudzi ar kalniem saistīti māju vārdi: Ašukalni, Mālkalni, Grantskalni, Jāņkalni, Augstkalni, Cepļakalns, Kalnāji, Kalnabānuži, Kalnacīruļi, Pakalni, Puķukalni, Jaunkalni, Smilškalni, Kļavukalns, arī māju vārds Vējakalns.

Atsauces 

Stāmerienas pagasts
Gulbenes novada ciemi
Latvijas ciemi
Frensiss Fukujama

Jošihiro Frensiss Fukujama (, dzimis ) ir japāņu izcelsmes amerikāņu politologs. Karjeras iesākumā Fukujama bija saistīts ar Amerikāņu neokonservatīvo politisko spārnu, un plašu ievērību guva viņa tēze, ka līdz ar Aukstā kara beigām un komunisma sabrukumu ir iestājušās vēstures beigas un liberālais kapitālisms svin savu globālu uzvaru kā vienīgā iespējamā sabiedriskā kārtība pasaulē. Pēc Otrā Līča kara mainīja savus uzskatus un distancējās no neokonservatīvās ideoloģijas.

Atsauces

Ārējās saites 

1952. gadā dzimušie
20. gadsimta filozofi
Politikas filozofi
ASV politologi
Nīls Strembergs

Nīls Strembergs (), arī Nīls Štrombergs (, 1646—1723) bija Zviedrijas karavadonis, grāfs, Zviedru Igaunijas ģenerālgubernators (1706—1709), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators, vadīja Rīgas aizstāvēšanu (1709—1710).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Jenšēpingā pilsētas tiesneša un pastmeistara Jona Bratmana un viņa sievas Kristīnes ģimenē. 1671. gadā viņš iestājās Nīderlandes armijā, 1674. gadā viņu kopā ar brāļiem iecēla dižciltīgo kārtā un piešķīra Stremberga (Strömberg) uzvārdu. Pēc atgriešanās Zviedrijā 1689. gadā viņu iecēla par Skaraborgas pulka komandieri, 1690. gadā viņš salaulājās ar Annu Katrīnu Flemingu.

Jaunais Zviedrijas karalis Kārlis XII 1697. gadā viņu paaugstināja par ģenerālmajoru un nosūtīja uz Zviedru Pomerāniju, 1699. gadā Strembergam piešķīra barona titulu.
Lielā Ziemeļu kara sākumā viņš piedalījās zviedru karagājienā uz Poliju, 1703. gadā viņu paaugstināja par ģenerālleitnantu, 1705. gadā par ģenerāli, 1706. gadā piešķīra grāfa titulu un iecēla par Zviedru Igaunijas ģenerālgubernatoru.
Kad pēc zaudētās Poltavas kaujas 1709. gadā Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators Ādams Lēvenhaupts nokļuva krievu gūstā, ģenerāli Strembergu iecēla par Vidzemes ģenerālgubernatoru un Rīgas cietokšņa komendantu.

Stromberga svarīgākais uzdevums bija aizstāvēt Rīgu pret Krievijas caristes karaspēka aplenkumu, kas sākās 1709. gada 3. novembrī un ilga līdz 1710. gada 3. jūlijam, kad pēc Vidzemes kapitulācijas ģenerālis Strembergs bija spiests padoties un vairākus mēnešus pavadīja krievu gūstā.

Pēc gūstekņu apmaiņas pret ģenerāli Ādamu Veidi viņš atgriezās dzimtenē un 1711. gadā tika iecelts par Zviedrijas Tirdzniecības palātas un Valsts biroja priekšsēdētāju.
Miris  savā muižā Sēdermanlandē.

Literatūra 
 August Wilhelm Hupel. Historisch-Nachrichten von den chronologisch-biographische liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren Statthaltern und des zu Riga Schlosses zur Königl. schwedischen Regierungszeit. " Nordische Miscellaneen " St. 18-19, Rīga: Hartknoch 1789, p. 514-515

Atsauces 

1646. gadā dzimušie
1723. gadā mirušie
Igaunijas vēsture
Latvijas vēsture
Zviedrijas dižciltīgie
Zviedrijas vēsture
Jenšēpingas lēnē dzimušie
Sveins Tafts

Sveins Tafts (; dzimis ) ir bijušais Kanādas šosejas riteņbraucējs, uzvarējis 2006.—2007. gada UCI Amerikas tūres kopvērtējumā. Tafts ir divkārtējs Kanādas čempions grupas braucienā un vienpadsmitkārtējs čempions individuālajā braucienā.

Personīgā dzīve 
S. Tafts dzimis Lenglijā, Britu Kolumbijā, Kanādā. Viņa vectēvs Arne Tafts pārstāvēja Norvēģiju Olimpiskajās spēlēs distanču slēpošanā.

Tafts 15 gadu vecumā pameta skolu, lai ceļotu apkārt kopā ar savu suni. Vairākus nākamos gadus viņš pavadīja, kāpjot kalnos un veicot garus ceļojumus ar velosipēdu, to skaitā 4000 jūdžu ceļojumā uz Aļasku.

Pārstāvot Symmetrics riteņbraukšanas komandu, Tafts dzīvoja treilerī pie komandas īpašnieka Kevina Kaningema mājas Lenglijā. Blakus treilerī dzīvoja Tafta komandas biedrs Kristians Meiers. Komandas biedri viņus sauca par treileru parka puišiem, atsaucoties uz līdzību ar populāru kanādiešu televīzijas seriālu Trailer Park Boys.

Sportista karjera 
Tafts pirmoreiz sacensībās startēja 1999. gadā Britu Kolumbijas provinces čempionātā. Labs rezultāts viņam ļāva iekļūt Broadmark Capital komandā, kam sekoja īsi periodi Mercury un Prime Alliance komandās. Pirmos lielākos panākumus Tafts guva, pārstāvot Kanādas komandu Symmetrics, kas 2005.—2008. gadā bija augsta līmeņa komanda Ziemeļamerikā. 2004. gadā viņš pirmoreiz kļuva par Kanādas čempionu individuālajā braucienā.

Tafts tika iekļauts Kanādas sastāvā 2008. gada Olimpiskajām spēlēm Pekinā grupas un individuālajam braucienam. Ilgstoši turoties pirmajā vietā individuālajā braucienā, gala rezultātā Tafts bija 7. vietā.

Viņa augstvērtīgākais rezultāts ir otrā vieta 2008. gada Pasaules čempionātā individuālajā braucienā. Varēzē, Itālijā, notiekošajās sacensībās Tafts pēdējos piecos kilometros piedzīvoja tehnisku neveiksmi, sadurot velosipēda riepu.

2011. gadā Taftam bija jāstartē Pegasus Cycling sastāvā, bet komandai neizdevās piesaistīt plānotos sponsorus. Tafts tika piesaistīts Kanādas Pro-Continental komandai SpiderTech-C10. Tafts uzvarēja Kanādas čempionātā grupas un individuālajā braucienā. Augustā tika paziņots, ka nākamajā sezonā Tafts pievienosies Austrālijas komandai .

Tafts karjeru noslēdza 2019. gadā  komandā.

Atsauces

Ārējās saites 

1977. gadā dzimušie
Kanādas riteņbraucēji
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Rubiju dzimta

Rubiju dzimta (Rubiaceae), arī madaru dzimta, ir divdīgļlapju klases dzimta. Tajā ietilpst vairāk nekā 600 ģintis un vairāk nekā 11 tūkstoši sugu. Tā ir ceturtā lielākā segsēkļu dzimta.

Galvenokārt rubiju dzimtas augi aug tropos un subtropos. Pārsvarā koki, krūmi, liānas, retāk arī lakstaugi. Augiem ir divdzimumu ziedi, tiem ir divkāršs apziednis, sakārtoti cimozās ziedkopās. Vienkāršas, veselas lapas, kas sakārtotas pretēji vai arī mieturī. Skaldauglis ar sīkām sēklām. Vairākas sugas tiek kultivētas.

Latvijā aug vienīgi lakstaugi, konstatētas 4 ģintis (20 sugas), populārā ir madaru ģints (16 sugas, 3 no tām ir aizsargājamas).

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Latvijas daba
Viktors Vekselbergs

Viktors Vekselbergs (, ; dzimis  Drohobičā, Ukrainā) ir ebreju tautības Krievijas un Ukrainas uzņēmējs, miljardieris. Kopš 2004. gada dzīvo Šveicē.

Uzņēmējdarbību sācis derīgo izrakteņu ieguves jomā. Ir uzņēmumu grupas Renova direktoru padomes priekšsēdētājs. Darbojies naftas biznesā, ir viens no bijušajiem Tjumeņas naftas ieguves kompānijas TNK-BP līdzīpašniekiem. 2012. gadā, kad Rosneft pārpirka privāto naftas kompāniju, V. Vekselbergs kļuva par tobrīd bagātāko cilvēku Krievijā (18 miljardi dolāru pēc aģentūras Bloomberg vērtējuma), apsteidzot Ališeru Usmanovu. Veicis lielas investīcijas Soču Olimpisko spēļu organizācijā, galvenokārt, viesnīcās. Pēc Forbes datiem 2015. gadā V. Vekselbergs bija ceturtais bagātākais cilvēks Krievijā (14,2 miljardi dolāru).

Līdz ar investīcijām nekustamajos īpašumos citās vietās Eiropā, V. Vekselbergs nodarbojas ar uzņēmējdarbību arī Latvijā. 2014. gadā valsts pārpirka V. Vekselbergam piederošu kompāniju "Biroju centrs Ezerparks", kas bija īpašnieks ēkai Talejas ielā 1, kurā atrodas Valsts ieņēmumu dienests (līdz tam valsts ēku nomāja).

Atsauces 

1957. gadā dzimušie
Krievijas uzņēmēji
Ar Goda ordeni apbalvotie
Ar Aleksandra Ņevska ordeni apbalvotie (Krievija)
Jānis Baiks

Jānis Baiks (dzimis ) ir Latvijas politiķis. Kopš 2014. gada ir Valmieras domes priekšsēdētājs, pārstāv partiju «Valmierai un Vidzemei».

1996. gadā pabeidza Latvijas Universitāti, iegūstot bakalaura grādu biznesa vadībā.

2013. gadā ievēlēts Valmieras domē no partijas «Valmierai un Vidzemei» saraksta. Baiks tika ievēlēts par domes priekšsēdētāja vietnieku.  ievēlēts Valmieras domes priekšsēdētāja amatā, nomainot Inesi Boķi, kas kļuva par 12. Saeimas deputātu.

Atsauces 

1974. gadā dzimušie
Latvijas Universitātes absolventi
Valmieras pašvaldības vadītāji
Tūjas

Tūjas ir mūžzaļu skujkoku ģints, kas pieder pie ciprešu dzimtas. Tūju ģintī izšķir piecas sugas no, kurām divas atrodamas Ziemeļamerikā un trīs Tuvajos Austrumos. Tūjas mēdz saukt arī par dzīvības kokiem (arbor vitae).

Mūsdienās tūjas tiek visbiežāk izmantotas dzīvžogos, kā arī dārzu apstādījumos.

Pielietojums 
Visbiežāk tūjas tiek izmantotas un audzētas, kā krāšņumkoki dārzos vai dzīvžogos. Privātmāju īpašnieki tās mēdz izmantot, lai aizsegtu savu teritoriju no kaimiņiem. 

Koksne ir viegla, mīksta un aromātiska. Tā viegli škeļās un ir labas pretpuves īpašības. Vēsturiski tūjas ir tikušas izmantotas tautas medicīnā, piemēram, odu atbaidīšanā vai jostas rozes ārstēšanā. Kanādas pirmiedzīvotāji kādreiz lietoja Thuja occidentalis adatas, lai pagatavotu tēju ar augstu C vitamīna saturu, ko izmantoja cingas ārstēšanai vai profilaksei pret cingu. Thuja plicata koksne tiek izmantota arī ģitāru ražošanā.Tūjas sastāvā ir aktīva viela — tujonu (GASS receptora antagonistu).

Ekoloģija 
Tūju skujas mēdz ēst brieži, kas var nelabvēlīgi ietekmēt jauno tūju augšanu un sēklu izplatīšanos.

Raksturojums 
Tūjas ir mūžzaļi skujkoki, kas var izaugt līdz 3m (atsevišķas sugas pat līdz 61 metram). Miza ir šķiedraina un sarkanīgi brūna, kas jaunākiem augiem var plaisāt saules staru ietekmē. Skujas ir 1—10mm garas un ir plakanas. Izņēmums ir pavisam jaungadīgas tūjas — tām skujas ir adatveida. Vīrišķie čiekuri ir mazi, neuzkrītoši un atrodas dzinumu galos. Sievišķie čiekuri sākotnēji ir līdzīgi, bet tad izaug 1—2 cm gari 6—8 mēnešu laikā. Tūjas aug vidēji skābā un mitrā augsnē — ap 5,5—6,5 pH.

Sugas 
 Thuja koraiensis Nakai — Korejas tūja
 Thuja occidentalis L. — Austrumu tūja
 Thuja plicata Donn ex D.Don — Rietumu sarkanais ciedrs
 Thuja standishii (Gordon) Carrière — Japāņu tūja
 Thuja sutchuenensis (Gordon) Carrière — Sičuaņas tūja

Atsauces 

Ciprešu dzimta
Aleksandra tirgus

Aleksandra tirgus bija tirgus vieta Rīgā, laukumā pirms tagadējā Brīvības un Tallinas ielas krustojuma, kur tagad atrodas Rīgas Jaunā Svētās Ģertrūdes Evaņģēliski luteriskā baznīca. Oficiāli tirgu izveidoja 1876. gada 1. jūlijā, un tas šai vietā atradās līdz 1902. gada rudenim.

Vēsture 
19. gadsimtā vietā, kur no Aleksandra (tagadējās Brīvības) ielas atzarojās Cēsu iela, līdz pat Rēveles (tagad Tallinas) ielai pletās plašs, vēl neapbūvēts laukums. Tā vidū atradās dziļa aka, no kuras pa garu koka cauruli ar rokām darbināmu sūkni jeb pumpi sūknēja labu dzeramo ūdeni gan ceļinieki, kas devās uz Rīgu, gan apkārtējie priekšpilsētas iedzīvotāji. Vēl 19. gadsimta pirmajā pusē Lielais pumpis tika uzskatīts par priekšpilsētas vistālāko punktu. Drīzumā šeit izveidojās ierasta, bet neatļauta tirdzniecības vieta. Izdevīga tā bija gan uz Rīgu atbraukušajiem zemniekiem ar pārtikas produktiem pārdošanai, kam nevajadzēja maksāt lielu tirgus nodokli, gan arī priekšpilsētas iedzīvotājiem, kam citādi bija jāmēro ceļš uz Daugavmalu, kur tobrīd atradās Rīgas galvenais tirgus.

1873. gadā iedzīvotāji iesniedza pilsētas rātei kolektīvu lūgumu ierīkot pastāvīgu pārtikas preču tirgu jau tradicionālā tirgus vietā pie Lielā pumpja. 1876. gadā tirgu atklāja un nosauca par Aleksandra pēc blakus esošās Aleksandra ielas. 19. gadsimta beigās katru dienu tirgū savas preces piedāvāja no 400 līdz 800 tirgotāju, svētdienās to skaits pārsniedza 900. Tas bieži apgrūtināja satiksmi, tādēļ 1897. gadā pieņēma lēmumu tirgu pārcelt uz pilsētai piederošu neapbūvētu lauku pie Aleksandra (tagadējā Brīvības) un Matīsa ielas krustojuma (kur mūsdienās atrodas Vidzemes tirgus).

1903. gadā Aleksandra tirgus vietā uzsāka Rīgas Jaunās Svētās Ģertrūdes Evaņģēliski luteriskās baznīcas celtniecību.

Atsauces 

Rīgas vēsture
Centrs (Rīga)
Brīvības iela
Tirgi
Bizantija

Bizantija var būt:

 Bizantija (pilsēta);
 Austrumromas impērija.
Aisti

Aisti () jeb aistiešu ciltis (Aestyorum gentes) bija seno laiku apzīmējums Baltijas jūras dienvidaustrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pirmo reizi sastopams romiešu vēsturnieka Gaja Kornēlija Tacita ap 98. gadu sarakstītā darba „Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām” 45. nodaļā. 
Aistu zemes () apraksts ietverts arī anglosakšu ķēniņa Alfrēda Lielā (849—899) Eiropas ģeogrāfijas aprakstā kā Vulfstana ceļojuma vēstījums.

Uzskata, ka par aistiem ('austrumniekiem') ģermāņi tolaik dēvējuši vai nu senprūšus vai visus baltus. Vikingu laikos par aistiem saka dēvēt visus „Austrumu ceļa” (Austurveg) iedzīvotājus. 13. gadsimta Indriķa hronikā par Estones dēvēti vienīgi igauņi, kuri paši sevi par „eesti” sākuši dēvēt tikai 19. gadsimta sākumā.

Tacits par aistiem (ap 98. gadu m.ē.)

Vulfstana stāsts (ap 880. gadu)

Atsauces

Literatūra 
 

Balti
Latvijas vēsture
Lietuvas vēsture
Stalidzāni

Stalidzāni var būt:

Stalīdzāni - skrajciems Dagdas novada Andrupenes pagastā
Stalidzāni - skrajciems Daugavpils novada Vaboles pagastā
Madonas novada Barkavas pagasta Stalīdzānu ciema cits nosaukums
Šarlī Motē

Šarlī Motē (; dzimis  Valansā) ir bijušais Francijas šosejas riteņbraucējs, kura profesionālā karjera ilga no 1983. līdz 1994. gadam.

1986. gada Pasaules čempionātā Kolorādospringsā, ASV, Motē izcīnīja sudraba medaļu grupas braucienā, piekāpjoties Moreno Ardžentinam.

Motē bija viens no sava laika labākajiem Francijas šosejas riteņbraucējiem. Viņš kopumā uzvarēja 67 sacensībās, ieskaitot 1990. gada Tour de Romandie kopvērtējumā un astoņas reizes piedalījās Tour de France. Viņa labākais sniegums kopvērtējumā bija ceturtā vieta, divreiz — 1987. un 1991. gadā. Bez tā viņš uzvarēja arī trijos posmos (vienā 1990. un divos 1991. gadā). 1990. gadā viņš finišēja otrais Giro d'Italia kopvērtējumā.

Profesionālās karjeras laikā Morē bija reputācija kā tīram braucējam kurš nekad neizmantotu neatļautas vielas.

Pēc braucēja karjeras beigām Motē iesaistījās sacensību organizēšanā, 14 gadus strādājot Critérium du Dauphiné (ķā direktora asistents), bet 2010. gadā tika apstiprināts par Grand Prix Cycliste de Québec un Grand Prix Cycliste de Montréal sporta menedžeri. Motē strādājis arī pie Francijas izlases atlases 1997. un 1998. gada Pasaules čempionātā, kā arī kā UCI tehniskais delegāts 2004. un 2008. gada vasaras Olimpiskajās spēlēs.

Atsauces 

1962. gadā dzimušie
Francijas riteņbraucēji
Tour de France posmu uzvarētāji
Giro d'Italia posmu uzvarētāji
Vuelta a España posmu uzvarētāji
Dromā dzimušie
Kriškalni

Kriškalni ir vidējciems Aizkraukles novada Aiviekstes pagastā, pagasta centrs. Atrodas Pļaviņu pilsētas ziemeļu pievārtē, faktiski saplūdis ar pilsētu. Atrodas 122,2 kilometru attālumā no Rīgas.

Atsauces 

Aiviekstes pagasts
Aizkraukles novada ciemi
Latvijas ciemi
Latvijas pagastu centri
Stukmaņi

Stukmaņi ir ciems Aizkraukles novada Klintaines pagastā. Atrodas Daugavas labajā krastā pie autoceļa A6 (Rīga—Daugavpils—Krāslava—Baltkrievijas robeža (Pāternieki)). Pagasta centrs. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Stukmaņu muižu. Latvijas PSR laikā ciemu sauca arī Selga.

Atsauces 

Klintaines pagasts
Aizkraukles novada ciemi
Latvijas ciemi
Latvijas pagastu centri
Lukava

Lukava (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Dāmes-Šprēvaldes apriņķī pie Berstes upes uz dienvidiem no Berlīnes. Atrodas Šprēvaldē sorbu apdzīvotā apvidū.

Vēsture

Apdzīvotā vieta pirmoreiz rakstos minēta 1276. gadā. Uz 1492. gadu kļuva par vienu no Lejaslauzicas centriem. No 1635. gada - Saksijā. Trīsdesmitgadu kara laikā pilsēta bija viena no zviedru armijas bāzēm. Pēc Napoleona kariem Lukava tika iekļauta Prūsijas sastāvā, vēlāk iekļaujoties Vācijas impērijā. Pēc kara tā ietilpa VDR.

Atsauces

Ārējās saites 

Brandenburgas pilsētas
Cilvēks, kurš izdzīvoja

"Cilvēks, kurš izdzīvoja" () ir 2015. gada amerikāņu biogrāfiskais vesterns, kura režisors ir Alehandro Gonsaless Injaritu. Filmas sižets daļēji veidots pēc Maikla Punkes romāna The Revenant: A Novel of Revenge.

Filma ir par mednieku Hjū Glasu, kuru savainoja grizlilācis un citi mednieki pameta vienu mežā. Tajā galvenās lomas attēlo Leonardo Di Kaprio, Toms Hārdijs, Vills Poltērs un Domnels Glīsons.

Filmas pirmizrāde notika Losandželosā ,  tika sākta filmas izrādīšana kinoteātros ASV. Filmu "Cilvēks, kurš izdzīvoja" atzinīgi novērtējuši kritiķi, kas atzīmējuši Di Kaprio un Hārdija tēlojumu, Injaritu režiju un Lubecka operatora darbu. Filma tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem, tā tika atzīta par gada labāko drāmu Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu pasniegšanas ceremonijā. 88. Kinoakadēmijas balvai filma tika izvirzīta 12 nominācijās, no kurām ieguva trīs: "Labākais režisors" (Alehandro Gonsaless Injaritu), "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Leonardo Di Kaprio) un "Labākais operatora darbs" (Emanuels Ļubeckis).

Atsauces

Ārējās saites 
 

2015. gada filmas
ASV vesterni
20th Century Fox filmas
BAFTA kino balvas ieguvēji (filmas)
Alehandro Gonsalesa Injaritu filmas
Ošāni

Ošāni ir ciems Jēkabpils novada Salas pagastā. Izvietojies novada austrumu daļā  no novada centra Salas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P75 (Jēkabpils—Lietuvas robeža (Nereta)), pie Piestiņas ietekas Ziemeļsusējā.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Jēkabpils rajonā.

Atsauces
Stabulnieki (Stabulnieku pagasts)

Stabulnieki () ir ciems Preiļu novadā, Stabulnieku pagasta centrs. Atrodas pagasta dienvidu daļā. Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P58. Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Latvijas PSR laikā Kirova kolhoza centrs. Stabulniekos atrodas atpūtas nams, pasta nodaļa, pamatskola, feldšeru un māsu punkts.

Iedzīvotāju skaits

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Stabulnieku pagasts
Latvijas ciemi
Preiļu novada ciemi
Riebiņu novada ciemi
Jasmuižas iela

Jasmuižas iela ir iekškvartāla lokveida iela Latgales priekšpilsētas Pļavniekos, Rīgā. Ielas kopējais garums ir 866 metri.

Ierīkota 20. gadsimta 80. gadu sākumā.  tā nosaukta par Roberta Eidemaņa ielu,  piešķirts pašreizējais nosaukums. Iela nosaukta "Jasmuižas" māju Aizkalnē, kurās dzīvojis Rainis, vārdā.

Ielā ir daudzstāvu dzīvojamo ēku apbūve.

Ielu savienojumi 
Jasmuižas iela ir savienota ar šādām ielām:
 Jāņa Grestes iela

Atsauces 

Ielas Pļavniekos
Latgales priekšpilsēta
Andumi

Andumi ir ciems Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos pie autoceļa A10  no pagasta centra Mundigciema,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Andumu mežniecību.

 uz ziemeļaustrumiem no ciema aug Andumu ozols.

Andumos atrodas Radio Skonto retranslators.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Jūrnieku iela

Jūrnieku iela var būt:
 iela Jūrmalā;
 iela Liepājā;
 iela Rīgā.
 iela Ščecinā.
Ineša iela (Rīga)

Ineša iela ir iela Vidzemes priekšpilsētas Juglā, Rīgā. Kopējais ielas garums ir 138 metri. Sākas krustojumā ar Murjāņu ielu un beidzas krustojumā ar Lilastes ielu.

 piešķirts Ineša ielas nosaukums. Iela nosaukta Ineša ezera vārdā.

Ineša ielā atrodas individuālās dzīvojamās mājas.

Atsauces 

Ielas Juglā
Vidzemes priekšpilsēta
Birzmaļi

Birzmaļi ir ciems Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Stendes pilsētas ziemeļu pierobežā  no pagasta centra Mundigciema,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Bungciems

Bungciems ir apdzīvota vieta Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā abpus autoceļam P120 7 km no pagasta centra Mundigciema, 9 km no novada centra Talsiem un 113 km no Rīgas. Ciema dienviddaļā atrodas Bungu kapi.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Gailīšciems

Gailīšciems ir apdzīvota vieta Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos uz dienvidiem no autoceļa A10 13 km no pagasta centra Mundigciema, 15 km no novada centra Talsiem un 102 km no Rīgas. Ciema apbūve izvietojusies gar veco Rīgas—Ventspils lielceļa trasi.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Jaunaglona

Jaunaglona, agrāk Kameņeca, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 31 km no novada centra Preiļiem, 5 km no pagasta centra Aglonas un 233 km no Rīgas. Pēc iedzīvotāju skaita otrs lielākais ciems Aglonas pagastā.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V744, Rušona ezera krastā. Ciemā atradās Jaunaglonas arodvidusskola.

Ciems vēsturiski veidojies ap Kameņecas muižu, saglabājies neogotikas stilā celtās muižas ansamblis (dzīvojamā ēka, kapella, staļļi), ap muižu mūris. Bijušais muižas parks kā Jaunaglonas parks atrodas valsts aizsardzībā 

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Atsauces 

Preiļu novada ciemi
Mācītājmuiža (Lībagu pagasts)

Mācītājmuiža ir ciems Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā autoceļu A10 un P120 krustojumā 5,5 km no pagasta centra Mundigciema, 7,5 km no novada centra Talsiem un 110 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Stendes baznīcas un mācītājmuižas. Ciemā atrodas viesu nams «Mikus».

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Salenieki (Aglonas pagasts)

Salenieki, arī Salinīki, ir ciems Preiļu novada Aglonas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 32 km no novada centra Preiļiem, 4 km no pagasta centra Aglonas un 237 km no Rīgas. Ciemā atrodas sociālās aprūpes centrs "Aglona".

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V762, Ciriša ūdenskrātuves krastā pie Tartaka ietekas.

Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Preiļu rajonā.

Atsauces 

Preiļu novada ciemi
Sukturi (Lībagu pagasts)

Sukturi ir ciems Talsu novada Lībagu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā Sirdsezera krastā pie autoceļa V1407 4,5 km no pagasta centra Mundigciema, 3 km no novada centra Talsiem un 119 km no Rīgas. Daļa apdzīvotās vietas ceļa ziemeļu pusē pieder Laidzes pagastam.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Slate

Slate (izloksnē Slots) ir ciems Jēkabpils novada Rubenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 8,2 km no pagasta centra Rubeņiem, 44,2 km no novada centra Jēkabpils un 169,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P72 (Ilūkste (Virsaiši)—Bebrene—Birži).

Līdz 1949. gadam Slate bija Slates pagasta centrs. Pirms 2009. gadā noslēgtās administratīvi teritoriālās reformas atradās Jēkabpils rajonā.

Atsauces
Miegūze

Miegūze vai Mieguze ir ciems Talsu novada Laidzes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 4,5 km no pagasta centra Laidzes, 3,5 km no novada centra Talsiem un 121 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Mieguzes (Megusen) pusmuižas centru.

Atsauces
Roceži

Roceži ir ciems Talsu novada Laidzes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Mazrojas augšteces labajā krastā 2 km no pagasta centra Laidzes, 5,5 km no novada centra Talsiem un 124 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Rocežu (Rothseden) pusmuižas centru.

Atsauces
Baltkrievijas Sociālistiskā Padomju Republika

Baltkrievijas Sociālistiskā Padomju Republika (baltkrievu: Савецкая Сацыялістычная Рэспубліка Беларусь) bija pirmā boļševiku radītā padomju republika Baltkrievijā, kas pastāvēja no 1919. gada 1. janvāra līdz 1919. gada 27. februārim, kad tika izveidota jauna Lietuvas-Baltkrievijas Padomju Sociālistiskā Republika.

Vēsture 
Vācu armijai 1918. gada decembrī atkāpjoties no Brestļitovskas miera līguma rezultātā iegūtajām Krievijas teitorijām, Padomju Krievija uzsāka karagājienu šo teritoriju atgūšanai un iebruka Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Baltkrievijas Tautas Republikas un Ukrainas Tautas Republikas teritorijās. Šajā laikā baltkrievi jau bija izveidojuši demokrātisku Baltkrievijas Tautas Republiku, kuras valdība militārā uzbrukuma rezultātā atkāpās uz Grodņu.
 
1919. gada 1. janvārī Smoļenskā, kas tajā laikā ietilpa baltkrievu teritorijā, tika pasludināta Padomju Krievijas sastāvā ietilpstošas Baltkrievijas Sociālistiskās Padomju Republikas izveidošana. Republikas teritoriju veidoja zemes no Smoļenskas, Vitebskas, Mogiļevas, Minskas, Grodņas un Viļņas guberņām. 8. janvārī republikas galvaspilsētu pārcēla uz nupat ieņemto Minsku. 

1919. gada 31. janvārī republika izstājās no Padomju Krievijas un tika pārdēvēta par Baltkrievijas Sociālistisko Padomju Republiku. 3. februārī tika pieņemta jaunās republikas konstitūcija. 27. februārī republika apvienojās ar Lietuvas Padomju Republiku, taču Smoļenskas, Vitebskas un Mogiļevas guberņas atkal iekļāva Padomju Krievijas sastāvā. 

Lai arī boļševiku vidū noritēja diskusija par to, vai baltkrieviem vispār ir nepieciešama atsevišķa republika, zemēs, kas nebija pievienotas Polijai vai Krievijai 1920. gada 31. jūlijā, Poļu-padomju kara laikā no jauna izveidoja Baltkrievijas Sociālistisko Padomju Republiku, kas 1922. gadā kā Baltkrievijas PSR iestājās jaunveidotajā PSRS.
 
Baltkrievijas vēsture
Padomju Savienība
Stūrīši (Laidzes pagasts)

Stūrīši, agrāk arī Stūriņi vai Leprozorija, ir ciems Talsu novada Laidzes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos pie autoceļa V1407 8,5 km no pagasta centra Laidzes, 5 km no novada centra Talsiem un 121 km no Rīgas. Daļa apdzīvotās vietas uz dienvidiem no autoceļa pieder Laucienes pagastam.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušo Talsu mācītājmuižu un 1896. gadā dibināto Talsu leprozoriju. 2007. gadā slimnīca tika reorganizēta un pievienota Latvijas Infektoloģijas centram. Vienā no bijušā leprozorija galvenajām ēkām šobrīd darbojas Latvijas Sarkanā Krusta sociālās aprūpes centrs «Stūrīši».

Atsauces
Ģibzde

Ģibzde ir ciems Talsu novada Valdgales pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Pārkaktes pieteku Sustriņvalka un Pelišdangas krastos pie autoceļa V1371  no pagasta centra Pūņām,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Ģibzdes (Gibsden, Gipsden) pusmuižas centru.

Atsauces