joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Profesionālā hokeja līga

Profesionālā hokeja līga (; saīsināti PHL) bija Ukrainas augstākā hokeja līgā. Tā tika dibināta , aizvietojot Augstāko līgu, kas bija Ukrainas augstākā hokeja līga kopš 1992. gada, taču darbību beidza jau 2013. gadā. Līgas nosaukums tika izvēlēts, lai apliecinātu, ka tā ir profesionāla līga. Līgā spēlēja 7 komandas, kas savstarpēji aizvadīja 41 maču. 4 labākās komandas iekļūst divu raundu izslēgšanas spēļu fāzē, kur tās noskaidro Ukrainas čempionu.

Komandas

Atsauces 

Profesionālā hokeja līga
Hokejs Ukrainā
Frīdlanta pie Ostravices

Frīdlanta pie Ostravices () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Frīdekmīstekas apriņķī pie Ostravices upes.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 13. gadsimtā. Apkārtnē siderīta atradnes. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Frīdlande pie Ostravices (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Konstitūcijas diena

Konstitūcijas diena daudzās valstīs ir svētku diena par godu valsts konstitūcijai. Latvijā konstitūcijas diena ir Satversmes sapulces sasaukšanas gadadiena, ko atzīmē 1. maijā.

Dažādās valstīs konstitūcijas dienu svin turpmāk minētajos datumos:
 Andora — 14. marts (1993).
 Amerikas Savienotās Valstis — 17. septembris (1787).
 Armēnija — 5. jūlijs (1995).
 Austrālija — 9. jūlijs (1900). Nav brīvdiena.
 Azerbaidžāna — 12. novembris (1995).
 Baltkrievija — 15. marts (1994).
 Beļģija — 15. novembris. Dag van de Dynastie — Jour de la Dynastie (Dinastijas diena).
 Brazīlija — 15. novembris (1889). Dia da Proclamação da República (Republikas diena).
 Dānija — 5. jūnijs (1849, 1953).
 Dienvidkoreja — 17. jūlijs (1948).
 Dominikāna — 6. novembris (1884).
 Fēru salas — 5. jūnijs.
 Filipīnas — 2. februāris (1987).
 Indija — 26. novembris (1949).
 Indonēzija — 18. augusts (1945). Nav brīvdiena.
 Itālija — 1. janvāris (1948).
 Īrija — 29. decembris (1937). Nav brīvdiena.
 Japāna — 3. maijs (1947).
 Kambodža — 24. septembris (1993).
 Kazahstāna — 30. augusts.
 Kirgizstāna — 5. maijs (1993).
 Krievija — 12. decembris (1993). Nav brīvdiena kopš 2005. gada.
 Kuka salas — 4. augusts (1965).
 Ķīnas Republika — 25. decembris (1946).
 Latvija — 1. maijs (1920).
 Lietuva — 25. oktobris (1992).
 Māršala salas — 1. maijs (1979).
 Meksika — 5. februāris (1917).
 Mikronēzija — 10. maijs (1979).
 Mongolija — 26. novembris (1924).
 Niue — 19. oktobris (1974).
 Nīderlande — 15. novembris.
 Norvēģija — 17. maijs (1814).
 Pakistāna — 13. augusts (1973).
 Polija — 3. maijs (1791).
 Puertoriko — 25. jūlijs (1952).
 Rumānija — 8. decembris (1991).
 Serbija — 15. februāris (1835).
 Slovākija — 1. septembris (1992).
 Spānija — 6. decembris (1978).
 Tadžikistāna — 6. novembris (1994).
 Taizeme — 10. decembris (1932).
 Ukraina — 28. jūnijs (1996).
 Urugvaja — 18. jūlijs (1830).
 Uzbekistāna — 8. decembris (1992).
 Vanuatu — 5. oktobris (1979).
 Vācija — 23. maijs (1949). Nav brīvdiena.
 Ziemeļkoreja — 27. decembris.
 Zviedrija — 6. jūnijs (1809, 1974).

Skatīt arī 
 Neatkarības diena

Brīvdienas
Konstitūcijas
Skots Pilgrims pret pasauli

"Skots Pilgrims pret pasauli" () ir 2010. gada Lielbritānijas, kanādiešu, ASV un Japānas komēdiju un fantastikas filma, kuras režisors ir Edgars Raits. Galvenās lomas filmā attēlo Maikls Cera, Mērija Elizabete Vinsteda, Kriss Evanss, Anna Kendrika, Brendons Rūts. Lai gan filma nebija kases grāvējs, tā ir ieguvusi kulta filmas statusu. Filma balstīta pēc grafiskā romāna "Skots Pilgrims" motīviem. Filmai raksturīgs ātrs temps un sirreāli specefekti, kurus iedvesmojušas datorspēles un komiksi.

Sižets 

22 gadus vecais kanādiešu basģitārists Skots Pilgrims (Maikls Cera) satiekas ar vidusskolnieci Naivsu Čau (Elena Vonga), bet pamet, kad satiek Ramonu (Mērija Elizabete Vinsteda). Tikmēr Ramonas septiņi bijušie draugi viens pēc otra cenšas viņus izšķirt, izaicinot Skotu uz dueli.

Ārējās saites 

2010. gada filmas
Fantastikas filmas
Komēdija
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Japānas filmas
Kanādas filmas
Edgara Raita filmas
Jablunkova

Jablunkova () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Frīdekmīstekas apriņķī pie Olzas upes. Vistālāk uz austrumiem novietotā Čehijas pilsēta. Katru gadu augusta sākumā pilsētā notiek kalniešu folkloras festivāls Gorolski Święto.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1435. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Jablunkava (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pēc 1938. gada Minhenes vienošanās, pilsētu ieņēma poļu karaspēks, bet pēc Otrā pasaules kara sākuma - vācieši. Naktī no 1939. gada 25. augusta uz 26. augustu pie Jablunkovas notika t.s. Jablunkovas incidents - vācu diversanti uzbruka poļu dzelzceļa stacijai un tunelim, jo nebija saņēmuši ziņu, ka plānotais iebrukums Polijā pagaidām ir atcelts. Vācieši atkāpās, vēlāk vācu varas iestādes atvainojās poļiem. Pēc kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki 

23% no pilsētas iedzīvotājiem ir poļi.

Ārējās saites 

Gorolski Święto

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Kortreika

Kortreika (, ; ; , ) ir pilsēta Beļģijā, Rietumflandrijas provincē Lisas upes krastos. Pilsēta atrodas 25 km uz ziemeļaustrumiem no Francijas pilsētas Lilles.

Senās Romas laikā pilsētas latīniskais nosaukums bija Cortoriacum. 12. gadsimtā Kortreika bija slavena ar to, ka tā bija damastu (audumi ar ieaustiem ornamemtiem) ražošanas centrs. Tekstilrūpniecība ir attīstīta vēl joprojām arī mūsdienās.

Ārējās saites

Beļģijas pilsētas
Rietumflandrija
Maiks Smits

Maiks Smits (; dzimis 1982. gada 22. martā) ir kanādiešu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2019) Smits spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Edmontonas "Oilers" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Pēc vairākām Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām, profesionāļa karjeru Smits sāka 2002.—03. gada sezonā, kad debitēja Amerikas hokeja līgas kluba Jūtas "Grizzlies" rindās. AHL hokejists spēlēja līdz 2006.—07. gada sezonai, kuru aizvadīja NHL kluba Dalasas "Stars" sastāvā.

2007.—08. gada sezonas vidū Smits tika aizmainīts uz Tampabejas "Lightning" vienību, tās sastāvā aizvadot nākamās trīsarpus sezonas. 2011. gada vasarā vārtsargs noslēdza divu gadu līgumu ar Fīniksas "Coyotes". 2017. gadā Smits tika aizmainīts uz Kalgari "Flames". 2019. gada jūlijā Smits kā brīvais aģents pievienojās Edmontonas "Oilers".

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada olimpisko čempionu, spēlējis arī 2013. gada Pasaules čempionātā.

Atsauces

Ārējās saites 

1982. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Dalasas "Stars" spēlētāji
Tampabejas "Lightning" spēlētāji
Arizonas "Coyotes" spēlētāji
Edmontonas "Oilers" spēlētāji
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Kalgari "Flames" spēlētāji
Ontārio dzimušie
Andrejs Sokolovs (Francijas šahists)

Andrejs Sokolovs (; dzimis  Vorkutā, Krievijas PFSR) ir starptautiskais lielmeistars šahā (1984), kurš no 2000. gada pārstāv Franciju.

Šahista karjera 
Andrejs Sokolovs šahu sācis spēlēt 6 gadu vecumā, pirmais treneris ir bijis tēvs. 12 gadu vecumā uzņemts prestižajā Mihaila Botviņņika šaha skolā. Pirmais lielais panākums bija dalīta 1.-2. vieta Maskavas šaha čempionātā 1981. gadā. 1982. gadā uzvarējis Pasaules junioru šaha čempionātā U-20 vecuma grupā Kopenhāgenā un kļuvis par FIDE starptautisko meistaru šahā.

1984. gadā ar uzvaru PSRS šaha čempionātā Ļvovā sākās Andreja Sokolova strauja augšupeja.  1985. gadā FIDE starpzonu turnīrā Sokolovs iegūst 3. vietu un iekļūst pretendentu turnīrā. Pretendentu turnīrā tiek dalīta 1.-3. vieta, kas nodrošina dalību pretendentu mačos. 1986. gadā pusfināla mačā Minskā ar 6:2 tiek pārliecinoši pieveikts Rafaels Vaganjans, pēc tam finālā Rīgā ar 7,5:6,5 arī Arturs Jusupovs. Tomēr līdz mačam par Pasaules čempiona nosaukumu Sokolovs nenokļūst, jo 1987. gadā viņu ar 3,5:7,5 uzvarēja Anatolijs Karpovs.

Pēc šīs neveiksmes Andreja Sokolova rezultātos sākās lejupslīde. 1988. gadā viņš zaudē jau pirmajā pretendentu maču raundā. Arī nākamais mēģinājums iegūt Pasaules čempiona nosaukumu, 1997. gadā beidzās ar zaudējumu 3. raundā.

Četras reizes ir piedalījies Pasaules šaha olimpiādēs (1984, 1986, 2002, 2006), divas  reizēs kļūstot par turnīra uzvarētāju PSRS izlases sastāvā. Tāpat 1985. gadā PSRS izlases sastāvā ir uzvarējis Pasaules komandu šaha čempionātā.

2000. gadā pārceļas uz dzīvi Francijā, kur kļūst par valsts čempionāta medaļnieku 2003., 2005. un 2007. gados. 2003. gadā Francijas izlases sastāvā ir piedalījies Eiropas komandu čempionātā šahā.

Atsauces

Ārējās saites 

1963. gadā dzimušie
Krievijas šahisti
Francijas šahisti
PSRS šahisti
Komi Republikā dzimušie
Andrejs Sokolovs (Latvijas šahists)

Andrejs Sokolovs (; dzimis ) ir Latvijas krievu izcelsmes starptautiskais meistars šahā (1992).

Šahista karjera 
Andrejs Sokolovs ir divas reizes izcīnījis 2. vietu Latvijas šaha čempionātā: 1990. un 1994. gadā. Pārstāvējis Latviju Eiropas komandu šaha čempionātā 1992. gadā Debrecenā pie 4. galdiņa (+0, =6, -1), kā arī Pasaules šaha olimpiādēs 1994. gadā Maskavā pie 4. galdiņa (+1, =6, -1) un 1996. gadā Erevānā pie rezerves galdiņa (+1, =6, -1).

Kopš 2002. gada sacensībās piedalās reti. 2012. gadā uzvarējis starptautiskā ātrspēles turnīrā Veļikijnovgorodā.

Vietas Latvijas šaha čempionātos 
 1988. gads - 7.-8. vieta.
 1989. gads - 8.-9. vieta.
 1990. gads - 2. vieta.
 1991. gads - 6.-10. vieta.
 1993. gads - 4. vieta.
 1994. gads - 2. vieta.
 1995. gads - 5. vieta.
 1996. gads - 4. vieta.
 1997. gads - 4.-8. vieta.
 1998. gads - 3.-5. vieta.

Atsauces

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
Latvijas šahisti
PSRS šahisti
Latvijas krievi
Rieteklis

Rieteklis, īstajā vārdā Jūlijs Eduards Balodis (dzimis 1856. gada 14. februārī Valmieras pagasta Baložos, miris 1940. gada 11. augustā Valmierā) bija latviešu dzejnieks. Rieteklis dzejojis par mīlestību un dabu, apdzejojis Gauju un Valmieru. Populārs kļuvis viņa dzejolis — dziesma "Pie Gaujas", kas pazīstama ar nosaukumu "Še, kur līgo priežu meži" (publicēts 1890. gadā).

Rietekļa dzimtās mājas

Dzejnieka Rietekļa dzimtās mājas ”Baloži” atrodas Burtnieku novadā, Valmieras pagastā aptuveni 9 km attālumā no Valmieras pilsētas. Pašlaik šo māju apdzīvo divas ģimenes. Senākās ziņas par Rietekļa dzimtajām mājām „Baloži” atrodamas Hernaņa Enzeliņa veidotajā 1932. gada izdevumā „Skati Valmieras pilsētas, draudzes un novada pagātnē”. Izdevumā minēts: „Ciema kambari Valmieras pagasta Baložos cēlis Jēkabs Balodis, D. V. Baloža un Rietekļa vectēvs, 1817. gadā no muižas īpašnieka fon Lōvensterna dāvātiem kokiem”.
Neskatoties uz kara laikiem, kā norāda H. Enzeliņš, tad par „Baložu” mājām līdz par 19. gs sākumam vēl joprojām saglabājas liecības:„1811.gadā izdarītā dvēseļu revīzija sniedz sekojošas ziņas par valmieriešu mājām un saimniekiem [...]Baloža Jēkabs ienācis ko Ķeldera [...].

H. Enzeliņš grāmatā „Skati Valmieras pilsētas, draudzes un novada pagātnē” norāda, ka „Baložu” saimniecības vārds minēts jau 1624. gadā: „Visvecākās pieejamās ziņas par valmieriešu stāvokli mums ir no 1624. gada. Ļoti jānožēlo tas, ka par latviešu zemnieku stāvokli, par zemnieku māju stāvokli mums nav nekādu ziņu no ordeņa laikiem, it sevišķi no 16. gadu simteņa vidus, kad Vidzemē pēc 50 miera gadiem vēl nebija cietusi no cara Jāņa Briesmīgā kara pulku iebrukumiem. 1624. gadā, zviedru valdības sākumā, toreiz Valmieras muižas padoto Valmieras pilsnovadu zemnieku sastāvs Mellupes vakā [...] Minētās Mellupes vakā ir vesela rinda neapdzīvotu, izmirušu ciematu [..] Čakste, Upmacis, Plepis, Balodis [...]” . 
„Beidzot kara vētras rimst, mitās niknais mēris. Krievu nodedzinātās ēkas muižā un mājās atjaunotas. Jau valda krievi. 1712. gadā valmieriešu māju un saimnieku saraksts šāds: (iekavās norādīts mēŗi mirušo cilvēku skaits) [...]Baloža Pēteris (7), Kannenieka Pēteris (9) izmiris [...] .

Mūsdienās „Baložu” māja ir mainījusies un kā vienīgo liecību par kādreiz tajā dzīvojošo dzejnieku Rietekli vēsta 1978. gadā uz mājas sienas uzliktā plāksne.

Atsauces

Skatīt arī 
 Rietekļa paeglis

1856. gadā dzimušie
1940. gadā mirušie
Valmieras novadā dzimušie
Latvijas dzejnieki
Luī Ēriksons

Luī Ēriksons (; dzimis 1985. gada 17. jūlijā) ir zviedru hokejists, malējais uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) Ēriksons spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vankūveras "Canucks" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Ēriksons sāka 2003.—04. gada sezonā Zviedrijas Elitsērijas kluba Frölunda HC rindās. 2005. gadā hokejists kopā ar klubu izcīnīja Zviedrijas čempiona titulu.

2005. gada vasarā uzbrucējs pārcēlās uz Ziemeļameriku, nākamo sezonu aizvadot AHL, taču 2006.—07. gada sezonā aizvadīja 59 spēles NHL kluba Dalasas "Stars" sastāvā. "Stars" rindās Ēriksons nostiprinājās 2008.—09. gada sezonā, uzreiz kļūstot par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem. 2011. gadā Ēriksons piedalījās NHL Visu Zvaigžņu spēlē.

2013. gada 4. jūlijā tika aizmainīts uz Bostonas "Bruins" vienību. 2014.—15. un 2015.—16. gada sezonās uzbrucējs bija otrs rezultatīvākais "Bruins" spēlētājs aiz Patrīsa Beržerona. 2016. gada vasarā noslēdza 6 gadu līgumu ar Vankūveras "Canucks".

Zviedrijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudrabu 2014. gada Olimpiskajā turnīrā, kā arī zelta medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Dalasas "Stars" spēlētāji
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Zviedrijas hokeja līgas čempioni
Gēteborgā dzimušie
Henriks Tallinders

Henriks Tallinders (; dzimis 1979. gada 10. janvārī) ir zviedru hokejists, aizsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2014) Tallinders ir bez kluba.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Tallinders sāka 1996.—97. gada sezonā, kad debitēja Zviedrijas Elitsērijas kluba Stokholmas AIK sastāvā. AIK rindās hokejists aizvadīja vēl nākamās trīs sezonas, taču 2000.—01. gada sezonā spēlēja SM līgas kluba Turku TPS rindās, kopā ar to izcīnot Somijas čempiona titulu.

2001.—02. gada sezonu Tallinders aizvadīja AHL klubā Ročesteras "Americans", divas spēles aizvadot arī NHL vienībā Bufalo "Sabres". 2002.—03. gada sezonā aizsargs "Sabres" rindās aizvadīja 46 spēles. "Sabres" rindās Tallinders spēlēja līdz 2010. gadma.

2010. gada vasarā aizsargs noslēdza četru gadu līgumu ar Ņūdžersijas "Devils" vienību, taču 2013. gada jūlijā tika aizmainīts uz Bufalo "Sabres".

Zviedrijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudrabu 2014. gada olimpiskajā turnīrā, kā arī kļuvis par 2013. gada Pasaules čempionu.

Ārējās saites 

1979. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Ņūdžersijas "Devils" spēlētāji
Hokejisti 2010. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
SM līgas čempioni
Stokholmā dzimušie
Jonass Enrots

Jonass Enrots (; dzimis 1988. gada 25. jūnijā) ir zviedru hokejists, vārtsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) Enrots spēlē Zviedrijas hokeja līgas komandā Örebro HK.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Enrots sāka 2004.—05. gada sezonā, kad debitēja Allsvenskan līgas kluba Huddinge IK rindās. Divas sezonas vēlāk vārtsargs kopā ar Södertälje SK izcīnīja uzvaru līgā, 2007.—08. gada sezonā spēlējot Zviedrijas Elitsērijā.

2008.—09. gada sezonu Enrots aizvadīja Amerikas hokeja līgas kluba Portlendas "Pirates" sastāvā. 2009.—10. gada sezonā vārtsargs debitēja arī Bufalo "Sabres" rindās. Jau nākamajā sezonā Enrots kļuva par komandas otro vārtsargu aiz Raiena Millera. Pēc Millera aizmainīšanas, 2013.—14. gada sezonas ievadā Enrots kļuva par komandas pamatvārtsargu.

2015. gada 11. februārī Enrots tika aizmainīts uz Dalasas "Stars", taču vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Losandželosas "Kings". 2016. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar Toronto "Maple Leafs", sezonas vidū tiekot aizmainīts uz Anahaimas "Ducks". "Ducks" sastāvā Enrots nevienā spēlē tā arī laukumā nedevās un 2017. gada vasarā noslēdza viena gada līgumu ar KHL klubu Minskas "Dinamo".

Zviedrijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudrabu 2014. gada olimpiskajā turnīrā. Kopā ar izlasi izcīnījis zelta medaļas 2013. gada Pasaules čempionātā. Enrots tika atzīts par turnīra labāko vārtsargu, tiekot iekļauts arī čempionāta simboliskajā izlasē.

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Zviedrijas hokejisti
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Dalasas "Stars" spēlētāji
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Minskas "Dinamo" spēlētāji
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Hokejisti 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Stokholmā dzimušie
Tršineca

Tršineca () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Frīdekmīstekas apriņķī pie Olšes upes. Pie pilsētas atrodas 1836. gadā dibinātais Tršinecas metalurģiskais kombināts - lielākais metalurģijas uzņēmums valstī.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1444. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. 1839. gadā sāka darboties pirmais metalurģiskais kombināts. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pēc 1938. gada Minhenes vienošanās, pilsētu ieņēma poļu karaspēks, bet pēc Otrā pasaules kara sākuma - vācieši. Pēc kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. 1966. gadā pilsētās notika šaha turnīrs, kurā pirmoreiz ārzemēs debitēja Anatolijs Karpovs. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki 

17,7% no pilsētas iedzīvotājiem ir poļi. Tršineca ir dziedātājas Evas Farnas (Ewa Farna, 1993), astronoma Petra Praveca (Petr Pravec, 1967) un futbolista Vāclava Sverkoša (Václav Svěrkoš, 1983) dzimtā pilsēta.

Sports 
Pilsētā bāzēta Čehijas Ekstralīgas hokeja komanda Tršinecas "Oceláři", kas 2011. un 2019. gadā izcīnījusi valsts čempiones titulu.

Ārējās saites 

Tršinecas metalurģiskais kombināts

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Bohumīna

Bohumīna () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Karvinas apriņķī pie Olšes upes ietekas Oderā. Svarīgs dzelzceļa mezgls.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1256. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, pilsētas vāciskais nosaukums bija Oderberga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pēc 1938. gada Minhenes vienošanās, pilsētu ieņēma poļu karaspēks, bet pēc Otrā pasaules kara sākuma - vācieši. Pēc kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Havīržova

Havīržova () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Karvinas apriņķī. Lielākā Čehijas pilsēta bez universitātes.

Vēsture

Pilsēta veidojusies pēc Otra pasaules kara kā mītnes vieta ogļrūpniecības un metalurģiskās rūpniecības strādniekiem.

Cilvēki 

Havīržova ir futbolistu Jana Laštūvkas (Jan Laštůvka, 1982) un Daniela Zītkas (Daniel Zítka, 1975) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Kreigs Andersons

Kreigs Andersons (; dzimis ) ir amerikāņu hokejists, spēlē vārtsarga pozīcijā. Pašlaik (2021) pārstāv NHL klubu Bufalo "Sabres". Iepriekš spēlējis Kolorādo "Avalanche", Floridas "Panthers", Čikāgas "Blackhawks", Otavas "Senators" un Vašingtonas "Capitals".

Karjera 
Profesionāļa karjeru sācis 2001. gadā, kad sāka spēlēt AHL līgas kluba Norfolkas "Admirals" sastāvā. Pirms tam viņu 1999. gada NHL draftā Kalgari "Flames" izraudzījās ar 77. kārtas numuru, savukārt 2001. gada draftā — Čikāgas "Blackhawks" ar 73. numuru. NHL debitējis 2002.—2003. gada sezonā "Blackhawks" sastāvā, 2006.—2007. gada sezonā pārgāja uz Floridas "Panthers", kā sastāvā aizvadīja nepilnas trīs sezonas. 2009.—2010. gada sezonu aizvadīja un nākamo sezonu uzsāka Kolorādo "Avalanche" sastāvā, sezonas vidū pārgāja uz Otavas "Senators", kur spēlē vēl joprojām. 2012.—2013. gada sezonā bija visvairāk metienus atvairījušais vārtsargs NHL (91,4%).

ASV izlases sastāvā startējis 2006. un 2008. gada Pasaules čempionātā.

Ārējās saites 
 

1981. gadā dzimušie
Ilinoisā dzimušie
ASV hokejisti
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Floridas "Panthers" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Otavas "Senators" spēlētāji
Vašingtonas "Capitals" spēlētāji
Bufalo "Sabres" spēlētāji
Austris Grasis

Austris Grasis (dzimis ) ir latviešu folklorists un valodnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā Rudbāržu Oskara Kalpaka pamatskolas pārziņa Teodora Valdmāra Graša un viņa sievas Elzas, dzimušas Bolšteinas, ģimenē. Vecākā māsa Sarmīte un brālis Uldis Grasis. 1944. gadā kopā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju, no 1949. līdz 1960. gadam mācījās Ingolštates latviešu skolā un dažādās vācu skolās. 1962. gadā pabeidza Minsteres latviešu ģimnāziju.

1962. gadā vienu semestri studēja mākslas vēsturi un arheoloģiju Minsteres Universitātē, 1963. gadā studēja folkloristikas, etnoloģijas un mākslas Minhenes Universitātē, tad 1964. gadā etnoloģiju, līdztekus arī ģermānistiku un vēsturi Upsalas Universitātē. No 1969. gada līdz 1972. gadam studēja baltu filoloģiju Stokholmas Universitātē, bija studentu korporācijas Lettgallia biedrs.

1969. gadā strādāja par vācu valodas skolotāju Omolas (Åmål) ģimnāzijā Zviedrijā, 1970. gadā par latviešu valodas skolotāju Minsteres Latviešu ģimnāzijā. 1971./1972. mācību gadā par zviedru valodas, sabiedrisko zinību un reliģiju vēstures skolotāju zviedru vidusskolās Hudingē (Huddinge) Stokholmā un Skūgosā (Skogås). No 1972. līdz 2007. gadam bija baltu valodas lektors (pēdējos gadus virslektors) Bonnas Universitātes salīdzinošās valodniecības institūtā.

No 1972. gada līdz 2007. gadam bija tulks dažādu Latvijas delegāciju vizīšu laikā Vācijā, Beļģijā un Rumānijā. No 1987. gada līdz 1995. gadam bija Latviešu Tautas Augstskolas ABRENE Francijā direktors. Kopš 2000. gada Grasis dzīvo "Ģendertos" uz Skaņākalna pie Mazsalacas. 
No 2008. līdz 2009. gadam bija konsultants A/S Preses nams, no 2008. līdz 2011. gadam bija Mazsalacas folkloras pulciņa "Rāmsalaca" vadītājs. 2009./2010. mācību gadā bija kultūras vēstures skolotājs Mazsalacas vidusskolā 11. un 12. klasē zviedru valodas skolotājs Mazsalacas vidusskolas 10. klasē.

Ģimenes dzīve 
Pirma sieva bija Lolita Kalniņa no Kanādas (1980. gadā izšķīrās). Otrā sieva ir LTV žurnāliste Ieva Freinberga.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (2012)

Atsauces

Ārējās saites 
"Latvijas stāsti. Personības" - Austris Grasis (27.06.2015.)

1942. gadā dzimušie
Kuldīgas novadā dzimušie
Zviedrijas latvieši
Latviešu folkloristi
Latviešu valodnieki
Latvijas pedagogi
Mazsalaca
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Karvina

Karvina () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Karvinas apriņķa centrs pie Olšes upes. Ogļu ieguves rajona centrs.

Vēsture

Līdz 19. gadsimtam Karvina bija neliels ciematiņš pie Frištātas () pilsētas. Atklājot ogļu atradnes Karvina strauji auga un 1923. gadā tai tika piešķirtas pilsētas tiesības. Pēc 1938. gada Minhenes vienošanās pilsētu ieņēma poļu karaspēks, bet pēc Otrā pasaules kara sākuma – vācieši. Pēc kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. 1948. gadā Frīstāta tika pievienota Karvinai kā pilsētas rajons. Kopš 1993. gada – Čehijas sastāvā.

Cilvēki 

Pilsētā 8,5 % iedzīvotāju ir slovāki, bet 8 % - poļi.

Karvina ir augstlēcēja Jaroslava Bābas (Jaroslav Bába, 1984), trīssoļlēcējas Šārkas Kašpārkovas (Šárka Kašpárková, 1971), modeles Petra Nemcovas (Petra Němcová, 1979), tenisista Radeka Štepāneka (Radek Štěpánek, 1978) un šķepmetējas Danas Zātopkovas (Dana Zátopková, 1922) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Donalds Bartelms

Donalds Bartelms (; dzimis  Filadelfijā, ASV, miris  Hjūstonā, ASV) ir amerikāņu postmodernisma rakstnieks.

Biogrāfija 
D. Bartelma nozīmīgākais devums ir īsproza. Viņa stāstiem raksturīgi spēles elementi, humors un ironija, sirreāli elementi un radoša attieksme pret valodu.

20. gadsimta 80. un 90. gadu mijā D. Bartelma īsproza ietekmē latviešu jauno autoru paaudzi, publicēti vairāki viņa stāstu tulkojumi.

Darbi latviešu tulkojumos  
 Critique de la Vie Quotidienne. Tulk. V. Kalniņš. Literatūra un Māksla, 1978, 13. oktobris, 12.-13. lpp.
 Zelta lietus. Tulk. Aivars Ozoliņš. Avots, 1988, Nr. 6, 16.-18. lpp.
 Tolstoja muzejā. Tulk. Inguna Beķere. Avots, 1992, Nr. 2, 23.-24. lpp.
 Baznīcu pilsēta. Tulk. Pēteris Bankovskis. Labrīt, 1994, 8. janvāris, 10. lpp.
 Kapitālisma izcelšanās. Tulk. Pēteris Bankovskis. Labrīt, 1994, 8. janvāris, 10. lpp.

1931. gadā dzimušie
1989. gadā mirušie
Amerikāņu rakstnieki
Pensilvānijā dzimušie
Bīloveca

Bīloveca () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Pilsētas centrs ir pilsētbūvniecības piemineklis.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1324. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Vagštate (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki

Bīloveca ir tenisistu Petras Kvitovas (Petra Kvitová, 1990) un Kvetas Peškes (Květa Peschke, 1975) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Fulneka

Fulneka () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1293. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki

Fulneka ir vācu riteņbraucēja Augusta fon Gedriha (August von Gödrich, 1859-1942) dzimtā pilsēta.

No 1618. līdz 1621. gadam pilsētā par skolotāju un mācītāju strādāja Jans Komenskis (Jan Komenský, 1592-1670).

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Gaismas zobens

Gaismas zobens () ir izdomāts ierocis, ko popularizēja Džordža Lūkasa zinātniskās fantastikas filmu sērija "Zvaigžņu kari". To veido metāla projektors, kurš projicē spilgtu lāzera asmeni. Gaismas zobens tiek uzskatīts par vispopulārāko ieroci filmu vēsturē. Gaismas zobenam līdzīgi ieroči bija minēti literatūrā jau pirms "Zvaigžņu kariem", tai skaitā Aizeka Azimova 1952. gada grāmatu sērijā Lucky Starr.

Vizuālie efekti 
Gaismas zobena vizualizācija filmā "Zvaigžņu kari" tika veidota korejiešu animatora Nelsona Šina vadībā. Šins veidoja specefektu, izmantojot rotoscope tehniku. Šins paskaidroja Lucasfilm personālam, ka tā kā gaismas zobens ir izgatavots no gaismas, zobenam vajadzētu izskatīties "mazliet nestabilam". Viņš ieteica ievietot ik pa laikam vienu kadru, kurā gaisma bija daudz vājāka, nekā citos kadros, veidojot gaismas vibrēšanu. Efekta radīšanas process ilga vienu nedēļu.

Krāsas 
Gaismas zobeni filmās "Jaunā cerība" un "Impērija dod atbildes triecienu" ir vai nu zili (džediem) vai sarkani (sitiem). Filmā "Džedu atgriešanās" Lūka Debesgājēja (Marks Hemils) gaismas zobens ir zaļā krāsā. Filmās "Klonu uzbrukums" un "Situ atriebība" Meisam Vindū (Semjuels Džeksons) gaismas zobens ir violetā krāsā. 

Animācijas seriālā "Klonu kari" tiek izmantoti arī dzelteni gaismas zobeni un filmā "Ļaunumu vēstošā ilūzija" ir arī redzams gaismas zobens ar diviem asmeņiem. Filmā "Spēks mostas" ir redzams pulsējošs gaismas zobens ar aizsargu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Gaismas zobens StarWars.com 

Zvaigžņu kari
Imants Freibergs

Imants Freibergs (dzimis  Valmierā) ir latviešu datorzinātnieks, bijušās Latvijas Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas vīrs.

Priekšvēsture 
Bērnību pavadījis Jelgavā un Rīgā. 1944. gadā kopā ar vecākiem viņš emigrējis uz Vāciju, 1948. gadā devies uz Franciju, kur pabeidzis vidusskolu, 1954. gadā Freibergs pārcēlies uz Kanādu, savukārt kopš 1999. gada viņš dzīvo Latvijā.

Dzīvesgājums 
1960. gadā absolvējis Toronto Universitāti, 1975. gadā ieguvis doktora grādu. Ir latviešu studentu korporācijas Latvia filistrs.

Laikā no 1961. līdz 1963. gadam strādājis IBM uzņēmumā Monreālā kā datorzinātņu speciālists, pēc tam bijis pasniedzējs dažādās universitātēs, tai skaitā Kvebekas un Makgila Universitātē. Darbojies programminženierijas nozarē, kur veicis lielāko daļu pētījumu.

Kopš 1973. gada vairākkārt ciemojies Latvijā, sniedzot priekšlasījumus par programmtehnikas un dainu izpētes tēmām Latvijas Universitātē un Latvijas Zinātņu akadēmijā, kur ievēlēts par goda doktoru 1991. gadā.

No 1974.-1976. gadam bija viesprofesors Monpeljēras universitātē Francijā un no 1982.-1983. gadam Oksfordas universitātē Anglijā. Bijis Dainu skapja digitalizācijas idejas autors un iniciators. Saņēmis vairāk nekā 20 ārzemju un Latvijas augstākos nopelnu ordeņus, tai skaitā 2007. gadā kļuva par Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri. Piešķirts augstais Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktora goda nosaukums.

2012. gadā I. Freibergs iesaistījās biedrībā "Par latviešu valodu", kura uzsāka akciju ar nosaukumu "Celies un ej!", kurā latviešu tautu aicināja doties balsot "pret" krievu valodu kā otru valsts valodu. Akcijā bija iesaistījušās daudzas Latvijā atpazīstamas personības.

LU fonda atbalstītājs

Imants Freibergs ir Latvijas Universitātes fonda atbalstītājs. 1998. gadā LU dāvināja autoatbildētāju 500 USD vērtībā. 1987. gadā Imants Freibergs LU Fizikas un matemātikas fakultātei dāvināja datoru, tam laikam milzīgā vērtībā – 3 500 USD.

Ģimene 
1960. gadā apprecējās ar bijušo Latvijas prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu. Pārim dzimuši trīs bērni - Kārlis Roberts (1963), Ivars Jānis (1966; miris divas dienas pēc dzimšanas), Indra Karolīne (1967).

Atsauces

Ārējās saites 
 Biogrāfija vvf.lv mājaslapā
 Biogrāfija president.lv mājaslapā
 "Latvijas ļaudis" informācija

1934. gadā dzimušie
Valmierā dzimušie
Latvijas datorzinātnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa lielkrusta komandieri
Kanādas latvieši
Latvijas goda doktori
Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktori
Britu Indija

Britu Indija () jeb Britu Rādža () bija Lielbritānijas un Īrijas apvienotās karalistes kolonija Indijas subkontinentā laikā no 1858. līdz 1947. gadam. No 1876. gada tās oficiālais nosaukums bija Indijas Impērija ().
Tā ietvēra gan Indijas ģenerālgubernatoram un vicekaralim tieši pakļautās teritorijas, gan arī autonomās Indijas valdnieku valstis, kas formāli nebija Britu Impērijas sastāvā. Līdz 1937. gadam tās sastāva ietilpa arī Birma, kas pēc tam bija atsevišķa britu kolonija.
1947. gadā britu Indijas Impēriju sadalīja divās domīnijās: Indijas Savienībā (Union of India) un Pakistānā.

Administratīvā struktūra 

Britu Indijas Impērijā 1858.-1947. gadā ietilpa visa tagadējās Indijas teritorija (izņemot Goa un Pondičeri), Bangladeša, Pakistāna, Birma (1858—1937), Adena (1858—1937), īslaicīgi arī Singapūra un citas Šauruma apmetnes (1858—1867), Britu Somālija (1884—1898).

Galvaspilsēta 
 Kalkuta (1858—1911)
 Ņūdeli (1911—1947)

Provinces (1907) 

 Bengālija — 75 mln iedzīvotāju
 Apvienotās (Audas un Āgras) provinces (tagad Utarpradēša un Utarakhanda)  — 48 mln iedzīvotāju
 Madrasas prezidentūra — 38 mln iedzīvotāju
 Bombejas prezidentūra — 19 mln iedzīvotāju
 Pendžāba — 20 mln iedzīvotāju
 Centrālās provinces un Berāra — 13 mln iedzīvotāju
 Birma — 9 mln iedzīvotāju
 Asama — 6 mln iedzīvotāju
 Ziemeļrietumu pierobežas province (no 1901) — 2 mln iedzīvotāju
 Adžmera-Mervara 0,5 mln iedzīvotāju
 Beludžistāna — 0,3 mln iedzīvotāju
 Kurga — 0,2 mln iedzīvotāju
 Adamānu un Nikobāru salas — 0,025 mln iedzīvotāju

Atkarīgās teritorijas 
No Britu Indijas atkarīgās teritorijas pārvaldīja vietējie valdnieki (maharādžas, rādžas, nabobi, nizams), kurus kontrolēja britu valdības iecelti rezidenti un aģentūras.
 Haidarābādu
 Maisora
 Gudžarātas un Barodas aģentūra
 Kašmīra un Džammu
 Gvaliora (izdalīta no Centrālindijas aģentūras 1921)
 Beludžistānas aģentūra: 2 valstis (Kalata un Labela)
 Rādžputānas aģentūra: 21 valsts
 Centrālindijas aģentūra: 97 valstis
 Madrasas valstis: 5 valstis (Banganapale, Kočina, Pudukota, Sandura un Travankora)
 Rietumindijas valstu aģentūra: izveidota 1924. gadā no 3 aģentūrām (Katiavaras, Kutčas un Palanpuras)
 Apvienotās Dekānas valstis
 Čotas Nagpuras valstis un Orisas meslu valstis: izveidoja no 1933. gadā dibinātās Austrumu valstu aģentūras
 Bhopālas aģentūra (1818—1947).
 Pendžābas valstu aģentūra: 13 valstis
 Ziemeļrietumu pierobežas aģentūras
 Sikimas valsts no 1917. gada bija britu protektorātā

Sadalīšana (1947)

Provinces dalīšanas laikā

Palika Indijas Savienības sastāvā 
 Bihāra (atdalīta no Bengālijas 1912)
 Deli (atdalīta no Pendžābas 1912)
 Apvienotās (Audas un Agras) provinces
 Madrasa
 Bombeja
 Centrālās provinces un Berāra
 Orisa (atdalīta no Bihāras 1936)
 Asama
 Adžmera-Mervara-Kerka
 Kurga
 Adamānu un Nikobāru salas
 Panta-Piploda (izveidota 1942)

Pakistānas sastāvā 
 Sinda (atdalīta no Bombejas 1936)
 Ziemeļrietumu pierobežas province
 Beludžistāna

Sadalītas starp Indiju un Pakistānu 
 Bengālija
 Pendžāba

Ārējās saites 

 Britu Indija
Edinsons Kavani

Edinsons Roberto Kavani Gomess (; dzimis ) ir urugvajiešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) pārstāv Spānijas La Ligas komandu Valencia CF.

Karjeru sācis dzimtās Urugvajas klubā Danubio, 2007. gadā sācis karjeru Eiropā. Laikā no 2007. līdz 2010. gadam spēlēja Itālijas A sērijas kluba Palermo sastāvā, taču kopš 2010 līdz 2013. gada bija cita šīs līgas kluba Napoli spēlētājs. 2011.—2012. gada sezonā izcīnīja Itālijas kausu Napoli sastāvā, kur bija arī rezultatīvākais spēlētājs (5 vārti).  par aptuveni 64.5 miljoniem eiro viņu iegādājās Parīzes "Saint-Germain", kas ar viņu noslēdza 5 gadu līgumu.

2022. gada 29. augustā spāņu klubs Valencia CF par divu gadu līguma parakstīšanu ar Kavani.

Urugvajas izlasē debitējis 2008. gadā. Tās sastāvā spēlējis 2010. gada FIFA Pasaules kausā (4. vieta), 2011 Copa América (uzvara), , 2013. gada FIFA Konfederāciju kausā (pusfināls) un  2014. gada FIFA Pasaules kausā (astotdaļfināls).

Sasniegumi 
Danubio

 Urugvajas Pirmā divīzija: 2006–07

Napoli

 Coppa Italia: 2011–12

Paris Saint-Germain

 Francijas 1. līga: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
 Coupe de France: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2019–20
 Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2019–20
 Trophée des Champions: 2014, 2015, 2017, 2019

Manchester United

 UEFA Eiropas līga finālists: 2020—21
Urugvaja

 Copa América: 2011

Individuālie sasniegumi

 Itālijas Serie A labākais vārtu guvējs: 2012–13
 Francijas 1. līgas labākais vārtu guvējs: 2016–17, 2017–18
 Francijas 1. līgas labākais spēlētājs: 2016–17

Atsauces

Ārējās saites 

 

1987. gadā dzimušie
Urugvajas futbolisti
Urugvajas izlases futbolisti
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
SSC Napoli spēlētāji
Palermo FC spēlētāji
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji
Valencia CF spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Jaja Ture

Jaja Ture (; dzimis ) ir Kotdivuāras futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks.

Karjeru sācis Kotdivuāras klubā ASEC Mimosas. 2001. gadā sācis spēlēt Eiropā, karjeras Eiropā pirmajā pusē spēlējis Beļģijā un Ukrainā. Laikā no 2005. līdz 2006. gadam bijis Grieķijas Olympiacos spēlētājs, pēc tam spēlējis Francijas Monaco. Laikā no 2007. līdz 2010. gadam Ture pārstāvēja Spānijas klubu Barcelona, 2010. gadā Ture pievienojās Anglijas Premjerlīgas klubam Manchester City. Ar Manchester City komandu Ture trīsreiz uzvarēja Premjerlīga. Sava spēlētāja noslēdzošos gadus Ture pavadīja Olympiacos un Ķīnas komandā Qingdao Huanghai.

2021. gada februārī Ture pievienojās Ukrainas Premjerlīgas komandai Doneckas "Olimpik", kā trenera asistents.

Karjeras laikā kļuvis par Kotdivuāras, Grieķijas, divkārtēju Spānijas, Premjerlīgas čempionu, Barcelona sastāvā uzvarēja arī UEFA Čempionu līgā 2008.—2009. gada sezonā. Trīs gadus pēc kārtas tika nosaukts par Āfrikas gada labāko futbolistu (2011, 2012, 2013).

Kotdivuāras izlases sastāvā spēlējis vairākos Āfrikas Nāciju kausa turnīros, kā arī trijos FIFA Pasaules kausa turnīros (, , 2014). Arī viņa brālis Kolo Ture ir futbolists.

Sasniegumi 
Olympiacos

 Grieķijas Superlīga: 2005–06
 Grieķijas kauss: 2005–06

Barcelona

 Spānijas La Liga: 2008–09, 2009–10
 Copa del Rey: 2008–09
 Supercopa de España: 2009
 UEFA Čempionu līga: 2008–09
 UEFA Superkauss: 2009
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2009

Manchester City

 Anglijas Premjerlīga: 2011–12, 2013–14, 2017–18
 FA kauss: 2010–11
 Anglijas Līgas kauss: 2013–14, 2015–16
 FA Community Shield: 2012

Qingdao Huanghai

 Ķīnas Pirmā līga: 2019

Kotdivuāra

 Āfrikas Nāciju kauss: 2015

Individuālie sasniegumi

 Kotdivuāras gada futbolists: 2009
 Āfrikas gada futbolists: 2011, 2012, 2013, 2014
 Manchester City gada labākais spēlētājs: 2013–14

Atsauces

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Kotdivuāras futbolisti
Kotdivuāras izlases futbolisti
2006. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
FC Barcelona spēlētāji
Kotdivuāras futbola treneri
Kopršivnice

Kopršivnice () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Pilsētā atrodas autobūves uzņēmums "Tatra". Tehnikas muzejs.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1621. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vačiskais nosaukums bija Neseldorfa (). 1853. gadā Ignācs Šustala šeit nodibināja pajūgu ražošanas uzņēmumu, kas mūsdienās pazīstams kā "Tatra". No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki

Kopšivnica ir mākslinieka Zdeneka Buriana (Zdeněk Burian, 1905-1981), hokejista Tomāša Fleišmana (Tomáš Fleischmann, 1984) un skrējēja Emila Zātopeka (Emil Zátopek, 1922-2000) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Uzņēmums "Tatra"

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Aleksandrs Džeimss Maklīns

Aleksandrs Džeims "A.J." Maklīns (; dzimis ) ir amerikāņu mūziķis, dziedātājs, dejotājs, aktieris un skatuves mākslinieks. Viņš ir grupas Backstreet Boys dalībnieks.

1978. gadā dzimušie
Amerikāņu dziedātāji
Backstreet Boys
Novi Jičīna

Novi Jičīna () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķa centrs. Pilsētas vecpilsēta ir apbūves piemineklis. Tradicionāls galvassegu ražošanas centrs. Pilsētā atrodas 1799. gadā dibinātais cepuru ražošanas uzņēmums "Tonak".

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1313. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vačiskais nosaukums bija Neitičeine (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki
Novi Jičīna ir hokejista Rostislava Kleslas (1982) dzimtā pilsēta.

1790. gada 14. jūlijā Novi Jičīnā mira Latvijā dzimušais austriešu karavadonis Ernests Gideons fon Laudons.

Ārējās saites 

Uzņēmums "Tonak"

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Odri

Odri () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī pie Oderas upes. Vecpilsēta ir apbūves piemineklis.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1234. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Odrava (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
62. gads

62. gads () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

Notikumi 
 5. februāris — spēcīga zemestrīce skāra Pompejus un arī citus reģionus Kampānijā.
 12. marts — Aleksandrijā tika novērots pilns Mēness aptumsums.
 8. jūnijs — Romas imperators Nērons apprecējās ar Popeju Sabīnu. Pirms tam viņš bija licis nogalināt pirmo sievu Klaudiju Oktāviju. Tas tika izdarīts dienu vēlāk.

Nezināms datums 
 Romas konsuli bija Marijs un Asīnijs.

Dzimuši

Miruši 
 9. jūnijs — Klaudija Oktāvija, Romas imperatora Nērona sieva (dzimusi 39. vai 40. gadā)
Marko Daņo

Marko Daņo (; dzimis 1994. gada 30. novembrī) ir slovāku hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2018) Daņo spēlē Amerikas hokeja līgas kluba Manitobas "Moose" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Daņo sāka 2010.—11. gada sezonā, kad debitēja Slovākijas Ekstralīgas kluba Trenčīnas "Dukla" rindās. 2012.—13. gada sezonā hokejists pievienojās Bratislavas "Slovan" vienībai. Pēc 2013.—14. gada sezonas, kurā "Slovan" neizdevās iekļūt Gagarina kausa izcīņā, Daņo noslēdza trīs gadu līgumu ar NHL vienību Kolumbusas "Blue Jackets", sezonu noslēdzot tās AHL fārmklubā Springfildas "Falcons".

Nākamo sezonu hokejists uzsāka jau Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā, tās rindās aizvadot 35 spēles un atzīmējoties ar 21 rezultativitātes punktu. 2015. gada jūnijā Daņo tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks". "Blackhawks" rindās aizvadīja vien 13 spēles, līdz 2016. gada februāra nogalē tika aizmainīts uz Vinipegas "Jets". "Jets" pamatsastāvā Daņo neizdevās nostiprināties, nākamajās divās sezonās tās rindās aizvadot attiecīgi 38 un 23 spēles. 2018. gada oktobrī tika ievietots neaizsargāto spēlētāju sarakstā, kur spēlētāja līgumu pārņēma Kolorādo "Avalanche". Vien mēnesi vēlāk tādā pašā ceļā Daņo nonāca atpakaļ "Jets", komandai uzbrucēju nosūtot uz AHL vienību Manitobas "Moose".

Slovākijas hokeja izlases rindās spēlējis 2013. un 2015. gada Pasaules čempionātos.

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Burgenlandē dzimušie
Slovākijas hokejisti
Bratislavas "Slovan" spēlētāji
Kolumbusas "Blue Jackets" spēlētāji
Čikāgas "Blackhawks" spēlētāji
Vinipegas "Jets" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Hokejisti 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Romans Kukumbergs

Romans Kukumbergs (; dzimis 1980. gada 8. aprīlī) ir slovāku hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2014) Kukumbergs spēlē Čehijas Ekstralīgas vienībā HK Hradec Kralove.

Spēlētāja karjera 
2000.—01. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja Slovākijas Ekstralīgas kluba Trenčīnas "Dukla" rindās, tādējādi sākot savu profesionāļa karjeru. Komandas sastāvā Kukumbergs aizvadīja vēl nākamās trīs sezonas, taču 2004.—05. gada sezonā spēlēja Krievijas Superlīgas kluba Ņižņekamskas "Neftekhimik" rindās.

2005.—06. gada sezonu Kukumbergs aizvadīja AHL vienībā Toronto "Marlies", taču tad pievienojās Bratislavas "Slovan" vienībai, kopā ar to izcīnot Slovākijas čempiona titulu. 2007.—08. gada sezonā hokejists atgriezās "Neftekhimik", taču tad vēl vienu sezonu aizvadīja "Slovan" sastāvā.

2009.—10. gada sezonu iesāka KHL klubā Toljati "Lada", taču noslēdza Kazaņas "Ak Bars" rindās, kopā ar klubu izcīnot Gagarina kausu. 2010.—11. gada sezonā spēlēja Čeļabinskas "Traktor" un Habarovskas "Amur" rindās, taču pēc sezonas beigām atgriezās Bratislavas "Slovan", 2012. gadā vēlreiz kļūstot par Slovākijas čempionu.

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Bratislavā dzimušie
Slovākijas hokejisti
Ņižņekamskas "Ņeftehimik" spēlētāji
Bratislavas "Slovan" spēlētāji
Toljati "Lada" spēlētāji
Kazaņas "Ak Bars" spēlētāji
Čeļabinskas "Traktor" spēlētāji
Habarovskas "Amur" spēlētāji
Gagarina kausa ieguvēji
Slovākijas Ekstralīgas čempioni
Pršībora

Pršībora () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Zigmunda Freida muzejs.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1251. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Freiberga Morāvijā (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu reģiona daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara - atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki

Pšībora ir psihoanalīzes pamatlicēja Zigmunda Freida (Sigmund Freud, 1856-1939) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Klements Gotvalds

Klements Gotvalds (; dzimis , miris ) bija Čehoslovākijas politiskais līderis no 1948. līdz 1953. gadam.

Biogrāfija 
1912. gadā iestājās Čehijas Sociāldemokrātiskajā partijā. Pirmā pasaules kara laikā bija gūstā Krievijā. 1921. gadā Čehoslovākijā bija viens no Čehoslovakijas Komunistiskās partijas dibinātājiem. 1927. gadā kļuva par partijas ģenerālsekretāru. No 1938. gada Minhenes vienošanās līdz Čehoslovākijas atjaunošanai - Maskavā.

Tūlīt pēc kara par Čehoslovākijas prezidentu atkal kļuva Edvards Benešs. 1946. gada vēlēšanās Komunistiskā partija ieguva 38% balsu, kas vēlāk izrādījās vēsturiski lielākais jebkuras komunistiskās partijas rezultāts brīvās vēlēšanās. No 1946. līdz 1948. gadam Gotvalds bija valsts premjerministrs un vadīja koalīcijas valdību. 1948. gada februārī relatīvi mierīgā ceļā valstī varu sagrāba komunisti. Protestējot pret tīrīšanām policijā (iekšlietu ministrs bija komunists), demisionēja 12 no 26 valdības ministriem, rēķinādamies ar jaunām vēlēšanām. Tā vietā valdībā tika iekļauti ministri-komunisti un 9. maijā tika pieņemta jauna konstitūcija. Benešs atteicās to parakstīt un demisionēja, bet par valsts prezidentu ievēlēja Gotvaldu.

Gotvalda vadībā valstī tika veikta nacionalizācija un kolektivizācija. Sekoja tīrīšanas valsts aparātā, kurās cieta arī komunisti.  1952. gada novembrī Prāgā notika paraugtiesa (Slanska process), kurā ar nāvessodu tika sodīti 11 komunisti - "trockistu - titoistu - cionistu līdzskrējēji". Gotvalds miris 1953. gada 14. martā dažas dienas pēc Josifa Staļina bērēm.

Gotvalda ķermenis tika balzamēts un ievietots mauzolejā Prāgā pie Jana Žižkas pieminekļa. 1962. gadā ķermenis tika kremēts. Pēc komunisma kraha pelni tika apbedīti. No 1949. līdz 1990. gadam Zlīnas pilsētas nosaukums bija Gotvaldova, bet no 1976. līdz 1990. gadam par Gotvaldi bija nosaukta Zmijiva Ukrainā.

Ārējās saites

1896. gadā dzimušie
1953. gadā mirušie
Dienvidmorāvijas apgabalā dzimušie
Čehoslovākijas politiķi
Komunisti
Studēnka

Studēnka () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Pazīstama kā metālapstrādes centrs - šeit atrodas vagonbūves uzņēmuma Škoda Vagonkas rūpnīca MSV Metal Studénka.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1436. gadā. Ilgus gadsimtus padzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Štaudinga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā. 2008. gada 8. augustā pie Studēnkas notika vilciena katastrofa, kurā gāja bojā 8 cilvēki.

Cilvēki

Studēnka ir kardināla Františeka Tomāšeka (František Tomášek, 1899-1992) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites 

MSV Metal Studénka

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas
Štramberka

Štramberka () ir pilsēta Čehijā, Morāvijas-Silēzijas apgabala Novi Jičīnas apriņķī. Vecpilsēta ir apbūves piemineklis. Tūrisma centrs. Netālu no pilsētas atrodas Šipkas ala, kur atrasti neandertāliešu kauli.

Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1359. gadā. Ilgus gadsimtus pilsēta atradās Habsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Štramberga (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijas sastāvā.

Cilvēki

1928. gada augustā komponists Leošs Janāčeks apmeklēja pilsētu ekskursijā, saaukstējās un 12. augustā Ostravā mira.

Ārējās saites 

Čehijas pilsētas
Morāvijas-Silēzijas apgabala pilsētas