Tramvaju satiksme Rīgā

Tramvaju satiksme Rīgā ir viens no sabiedriskā transporta veidiem Latvijas galvaspilsētā, kas nodrošina pasažieru pārvadāšanu Rīgas pilsētas robežās. Kopš 2005. gada 1. janvāra, pēc "Tramvaju un trolejbusu pārvaldes" reorganizācijas pārvadājumus ar tramvajiem veic pašvaldības uzņēmums "Rīgas Satiksme". 2015. gadā ar tramvajiem tika pārvadāti 33 398 059 pasažieri. Patlaban pasažieru pārvadājumi tiek veikti 10 tramvaju maršrutos, kuru kopējais garums  sasniedza 182 km. Uz 2012. gada 1. jūniju "Rīgas Satiksmes" rīcībā atradās 270 tramvaju vagonu. Rīgā atrodas 3 tramvaju depo, divi - Daugavas labajā krastā Brīvības ielā un Maskavas forštatē, un viens - Daugavas kreisajā krastā Torņakalnā. Kopš 2010. gada 1. novembra depo Torņakalnā ir slēgts, tiek izmantots no ekspluatācijas izņemto tramvaju sastāvu novietošanai.

Tramvaju satiksmes pirmsākumi meklējami 1882. gada 23. augustā, kad Rīgas ielās parādījās pirmie zirgu tramvaji. Nepilnus 20 gadus vēlāk, 1901. gada 23. jūlijā, pilsētā darbību uzsāka elektriskais tramvajs. Šobrīd pamatā tiek izmantoti divu tipu tramvaju sastāvi - Tatra T3A (pirms renovācijas bija pazīstams kā Tatra T3; piegādāti laika posmā no 1974. līdz 1987. gadam) un Tatra T3M (pirms renovācijas bija pazīstams kā Tatra T6B5; piegādāti laikā no 1988. līdz 1990. gadam).

Sākot ar 2010. gada 1. jūniju pasažierus 6. tramvaju maršrutā sāka pārvadāt pirmais Čehijā ražotais zemās grīdas tramvajs Škoda 15T. No 2013. gada 7. februāra jaunie tramvaji pasažierus pārvadā arī 11. tramvaju maršrutā. No 2017. gada 5. jūnija tie kursē 1. maršrutā (4. un 6. maršruta apvienojums).

Līdz 2012. gada novembrim Rīgai tika piegādāti 20 zemās grīdas tramvaji ar 3 posmiem, sastāva garums 31,4 m, kā arī 6 šī paša modeļa tramvaji ar 4 posmiem, sastāva garums 41 metrs. Patlaban jaunie tramvaji veic pasažieru pārvadājumus tikai 1. un 11. maršrutā. Taču no 2019. gada 25. maija līdz 2020. gada 27. jūlijam 11. maršrutu tie neapkalpoja, saistībā ar Brasas tiltam noteikto 30 tonnu slodzes ierobežojumu. Plānots, ka vēlāk šādi tramvaji pasažierus varētu pārvadāt arī 5. maršrutā.

2016. gada nogalē visi transportlīdzekļi aprīkoti ar  novērošanas kamerām un monitoriem reklāmu un pieturvietu demonstrēšana. Daudzi no monitoriem vēl joprojām (2022) nedarbojas.

Vēsture 

1882. gada 23. augustā tiek atklātas pirmās zirgu tramvaja līnijas, kuras apkalpoja 95 zirgi. 

Rīgu jauna satiksmes veida ierīkošanā apsteidza Liepāja, kur jau 1899. gadā sāka darboties pirmā elektriskā ielu dzelzceļa līnija Baltijā.

1900. gadā tika nodibināta Rīgas tramvaju akciju sabiedrība un pirmais elektriskais tramvajs pa Aleksandra ielu (tagad Brīvības iela) sāka kursēt 1901. gada 23. jūlijā. Lūk, ko par šo notikumu rakstīja laikraksts "Baltijas Vēstnesis":"Elektriskie tramvaji vakar uzsāka savu darbību. Šis gadījums tika nosvinēts ar goda mielastu. Elektriskie tramvaji ir ierīkoti diezgan ērti. Vagonos ir izkārtnes vācu un krievu valodā, ka tur nedrīkst smēķēt un nedrīkst spļaut." — "Baltijas Vēstnesis" 1901. gada 2. jūlijā.

1901. gadā tika atklāta Rīgas elektriskā tramvaja satiksme. 

Tramvaju infrastruktūras  apkopei un remontam pēc arhitekta Paula Mandeļštama  projekta uzbūvēja trīs tramvaju depo, kas tika aprīkoti ar modernām labierīcībām - centrālo apkuri un elektrisko apgaismojumu. Galveno tramvaju depo uzbūvēja 1901. gadā  Aleksandra ielā, tajā pašā gadā arī depo Maskavas ielā.

Tajā laikā izdotajā izziņu krājumā "Ilustrets Wadons pa Rīgu" ir rakstīts, ka tajos gados eksistēja pavisam 4 galvenie un 4 pagarinātie "zirgu dzelzceļa" maršruti.

1. līnija sākās Vecpilsētā un gāja līdz Aleksandra tirgum (šodien, Brīvības iela 119). Pagarinātā līnija bija no Aleksandra tirgus līdz Aleksandra vārtiem (šodien, Brīvības iela 191), otrā pagarinātā līnija - no Aleksandra tirgus līdz Rēveles (šodien, Tallinas) ielai un tālāk līdz Lielajiem kapiem Miera ielā. Braukšanas maksa bija 5 kapeikas vagonā, 3 kap. uz priekšējās platformas. 2. līnija veda pa Suvorova (tagad, Kr. Barona) ielu līdz Bruņinieku ielai. 3. līnija sākās pie Pontona tilta un pēc tam gāja pa Kārļa (tagad, 13. janvāra) ielu - Marijas ielu - Stabu ielu - līdz Ērgļu (tagad J. Asara) ielai. 4. līnija no Pontona tilta gāja pa Maskavas ielu un beidzās pie Sarkankalna tirgus (šodien, Maskavas iela 121b). Pagarinātā līnija turpināja iet pa Maskavas ielu līdz ūdenstornim (Maskavas iela 227). Bija biļešu maksas atvieglojumi: skolēniem maksa par braukšanu vagonā bija 3 kap., abonenta karte 30 braucieniem turp un atpakaļ izmaksāja 80 kap. Abonenta karte 3 mēnešiem uz visiem maršrutiem maksāja 10 rubļus. Zirgu tramvajs darbojās no 1. maija līdz 30. septembrim, 1. līnija darbojās no septiņiem rītā līdz 11 vakarā, pārējās no sešiem rītā līdz 11 vakarā.

Trešo tramvaja depo uzbūvēja Krusta ielā Pārdaugavas tramvaja līnijas apkalpošanai. Tas sastāvēja no vagonu halles 55,6 x 22,4 m ar 6 sliežu ceļiem, katlu mājas un dzīvojamās ēkas. Halle jau 1905. gadā tika pārbūvēta, lai nodrošinātu automātisko ugunsdzēšanas iekārtu uzstādīšanu. Tai līdzās 1909.-1912. gados uzbūvējas dizeļģenerātora spēkstaciju.

No 1901. līdz 1914. gadam tika uzbūvētas 9 jaunas tramvaju līnijas ar aptuveno kopējo garumu 50 kilometri, tādējādi 1914. gadā darbojās 13 tramvaju līnijas. Vislielākie pasažieru pārvadājumi pirmskara periodā bija 1913. gadā, kad kopējais pasažieru skaits sasniedza 52, 1 miljonus pasažieru. 1915. gadā 9 tramvaju līnijas sasniedza Sarkandaugavu, Ķeizarmežu (tagad Mežaparks), Strazdumuižu, Kuzņecova fabriku (Porcelāna rūpnīca Dienvidu tilta rajonā) kā arī Bišumuižu.

Pirmskara Latvijas laikā, pēc Pirmā pasaules kara, pasažieru pārvadājumi ar tramvaju samazinājās. 1928. gadā darbojās 9 tramvaju līnijas un tika pārvadāti 48, 2 miljoni pasažieru. Pēc Otrā pasaules kara kopējais tramvaju līniju skaits un to garums būtiski nepalielinājās, bet notika kvalitātes uzlabošanas pārmaiņas. Divasu vagoni tika nomainīti pret četrasu vagoniem, kā arī pazeminājās braukšanas tarifi.

Attīstoties trolejbusu un autobusu satiksmei, 1950. un 1960. gados sāka dominēt uzskats, ka tramvajs ir vecmodīgs un atmirstošs satiksmes līdzeklis. Šajos gados tika likvidētas tramvaju līnijas Rīgas galvenajās maģistrālēs, izņemot Krišjāņa Barona ielu. 1980. gados sākās tramvaju satiksmes atdzimšana. Palielinājās pasažieru pārvadājumu apjoms, kā arī 1984. gadā tika izbūvēta jauna tramvaju līnija uz Imantu.

Tramvaju modeļi

Ekspluatācijā esošie tramvaju modeļi 
Ekspluatācijā esošie tramvaju modeļi.

Piebilde: visi nemodernizētie tramvaju Tatra T6B5 vagoni šobrīd ir izņemti no kustības, dažreiz kāds no tiem vēl brauc kāda cita tramvaja vietā, kuram ir radušās tehniskas problēmas vai kas cits. Arī Dziesmu svētku laikā Rīgas ielās kursēja daži tramvaju Tatra T6B5 sastāvi.

Ekspluatācijā bijušie tramvaju modeļi 

Ekspluatācijā bijušie tramvaju modeļi.

Tramvaju depo 

Rīgas tramvaju parku apkalpo trīs depo, kuros notiek profilaktiskā apskate un remonti. Trešais tramvaju depo atrodas Maskavas forštates rajonā, Fridriķa ielā 2a, ceturtais tramvaju depo atrodas Pārdaugavā, Tipogrāfijas ielā 1, bet piektais tramvaju depo (bijušais pirmais tramvaju depo) atrodas Brīvības ielā 191. Trešajā un piektajā tramvaju depo tika izvietoti Čehoslovākijā ražotie tramvaji, bet ceturtajā tramvaju depo tika izvietoti vecā tipa tramvaju vagoni (līdz brīdim, kad tos noņēma no līnijām).

Visi trīs tramvaju depo ir viena projekta sastāvdaļa. Tie ir dažādi pēc lieluma un ietilpības, bet līdzīgi dizaina ziņā, būvēti laika posmā no 1900. līdz 1901. gadam pēc arhitekta P. Mandelštama projekta. Ceturtajā tramvaju depo, pēc analoģiskiem palīgēku risinājuma principiem, 1909. gadā tika uzcelts remonta un strādnieku ģērbtuvju korpuss ar torņveida izbūvi ūdens rezervuāram. 1970. gados visi tramvaju depo tika rekonstruēti.

3. tramvaju depo 
 Adrese: Fridriķa iela 2a, Rīga (Maskavas forštate)
 Apkalpo maršrutus: 2, 3, 5, 7, 9 un 10.

4. tramvaju depo 
 Adrese: Tipogrāfijas iela 1, Rīga (Torņakalns)
 Apkalpoja maršrutus: 5, 10. (Depo slēgts 2010. gada 1. novembrī)

5. tramvaju depo 
 Adrese: Brīvības iela 191, Rīga
 Apkalpo maršrutus: 1. .

Tramvaju maršruti

Esošie tramvaju maršruti 
Kopš 2022. gada 18. jūlijā pasažieru pārvadājumi Rīgā tiks nodrošināti 5 tramvaju maršrutos.

Bijušie maršruti 

Naktī uz 1951. gada 1. janvāri notika tramvaju maršrutu reorganizācija.
Nr. 1. - pagarināts uz Iļģuciemu.
Nr. 2. - pagarināts uz Zasulauku, pievienojot maršrutu Nr. 8.
Nr. 3. - pagarināts līdz Kuzņecovam, pievienojot maršrutu Nr. 5.
Nr. 4. - pagarināts līdz Grīziņkalnam ?? (pirms tam kursēja no Pētersalas ielas līdz Radio ielai, sākotnējais maršruts kara laikā slēgts un vairs netika atjaunots).
Nr. 5. - izveidots, apvienojot maršrutus Nr. 6. un Nr. 7.
Nr. 12. - pārdēvēts par Nr. 6.
Nr. 13. - pārdēvēts par Nr. 7.
Nr. 15. - pārdēvēts par Nr. 8.
Nr. 9., 10., 11. un 14. palika bez izmaiņām.

Attēlu galerija

Skatīt arī 
 Rīgas tramvaju reģistrācijas numuri
 Autobusu satiksme Rīgā
 Trolejbusu satiksme Rīgā
 Sabiedriskais transports Rīgā
 Rīgas Satiksme
 Rīgas metropolitēns

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 
 www.rigassatiksme.lv 
 transphoto.ru - Informācija un attēli par Rīgas sabiedrisko transportu
 Informācija un attēli par tramvajiem Rīgā krieviski