joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Endrū Reikrofts

Endrū Reikrofts (; dzimis 1980. gada 4. maijā) ir kanādiešu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2014) Reikrofts spēlē HockeyAllsvenskan līgas kluba Björklöven IF sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Reikrofts uzsāka 2000.—01. gada sezonā, kad aizvadīja 15 spēles NHL kluba Bostonas "Bruins" sastāvā, pārējo sezonu spēlējot Amerikas hokeja līgā. 2001.—02. gada sezonā "Bruins" rindās Reikrofts laukumā izgāja vienā spēlē, bet nākamajā sezonā — piecās spēlēs.

2003.—04. gada sezona izvērtās par pirmo pilno Reikrofta sezonu Bostonas "Bruins" sastāvā, sezonas beigās kā līgas labākais debitants iegūstot arī Kaldera balvu. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā Reikrofts spēlēja SM līgas klubā Tamperes "Tappara", taču tad atgriezās Bostonā.

2006. gada vasarā Reikrofts tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs" vienību, tās sastāvā aizvadot nākamo sezonu, bet 2007.—08. gada sezonā Endrū izkonkurēja Vesa Toskala. 2008. gada vasarā Reikrofts pievienojās Kolorādo "Avalanche" rindām, būdams otrais vārtsargs aiz Petera Budaja muguras. 2009.—10. gada sezonu Reikrofts aizvadīja Vankūveras "Canucks" sastāvā.

2010. gadā Reikrofts noslēda divu gadu līgumu ar Dalasas "Stars" vienību, esot komandas otrais vārtsargs aiz Kari Lehtonena, taču 2012. gada vasarā pārcēlās uz Eiropu, pievienojoties Itālijas hokeja līgas vienībai Milānas "Rossoblu".

Ārējās saites 

1980. gadā dzimušie
Kanādas hokejisti
Bostonas "Bruins" spēlētāji
Toronto "Maple Leafs" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Vankūveras "Canucks" spēlētāji
Dalasas "Stars" spēlētāji
Ontārio dzimušie
Kari Lehtonens

Kari Lehtonens (; dzimis 1983. gada 16. novembrī) ir somu hokejists, vārtsargs, Somijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2014) Lehtonens spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Dalasas "Stars" sastāvā.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Lehtonens uzsāka 2000.—01. gada sezonā, kad debitēja SM līgas kluba Helsinku "Jokerit" rindās. 2002.—03. gada sezonā Lehtonens bija komandas pamatvārtsargs, taču vasarā pārcēlās uz Ziemeļameriku.

2003.—04. gada sezonā Lehtonens aizvadīja četras spēles NHL vienības Atlantas "Thrashers" sastāvā, pārējo sezonu aizvadot AHL komandā Čikāgas "Wolves". "Wolves" sastāvā Lehtonens spēlēja arī 2004.—05. gada sezonā, taču 2005.—06. gada sezonā Kari bija kļuvis jau par komandas pamatvārtsargu.

Laika posmā no 2005. līdz 2009. gadam Lehtonens gan diezgan lielu skaitu spēļu izlaida dažādu savainojumu dēļ. 2008.—09. gada sezonas otrajā pusē Lehtonens tika aizmainīts uz Dalasas "Stars" vienību.

Somijas hokeja izlases sastāvā izcīnījis bronzas medaļas 2014. gada olimpiskajās spēlēs, spēlējis arī četros Pasaules čempionātos, 2007. gadā kopā ar izlasi izcīnot sudraba medaļas.

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Somijas hokejisti
Helsinku "Jokerit" spēlētāji
Atlantas "Thrashers" spēlētāji
Dalasas "Stars" spēlētāji
Hokejisti 2014. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
Helsinkos dzimušie
Kerlija Reja Džepsena

Kerlija Reja Džepsena (; dzimusi ) ir kanādiešu dziedātāja un dziesmu autore.

2007. gadā ieguvusi trešo vietu TV šova Canadian Idol piektajā sezonā. Īsi pēc dalības konkursā mūziķe noslēdza līgumu ar ierakstu kompānijām Fontana un MapleMusic. 2008. gada septembrī izdevusi savu debijas studijas albumu Tug of War. Pēc trim gadiem izdevusi savu pirmo EP ierakstu — Curiosity. Singls Call Me Maybe guva labus panākumus, sasniedzot gan Billboard, gan Canadian Hot 100 topu pirmās vietas. 2012. gadā K. R. Džepsena parakstīja līgumu ar Interscope Records. 2012. gada septembrī tika izdots otrais studijas albums Kiss.

Diskogrāfija 
Studijas albumi

 Tug of War (2008)
 Kiss (2012)
 Emotion (2015)

EP ieraksti
 Curiosity (2012)

Singli

Ārējās saites 

 
 

1985. gadā dzimušie
Kanādiešu dziedātāji
Petra Marklunda

Petra Linnēa Paula Marklunda (; dzimusi ), agrāk pazīstama arī kā September, ir Zviedrijas dziedātāja un dziesmu autore. Viņas māte ir slovēniete, bet tēvs — zviedrs.

2003. gadā 18 gadu vecumā viņa izdeva savu debijas singlu La La La (Never Give It Up), kas guva labus panākumus Zviedrijā. 2004. gada februārī Zviedrijā tika izdots debijas studijas albums September. Vēlāk mūziķe panākumus guva ar singliem Satellites, Cry for You. Tāpat mūziķe ir izdevusi albumus In Orbit, Dancing Shoes un Love CPR. Dancing Shoes tika nominēts Grammis balvai kā labākais deju mūzikas/hiphopa/soulmūzikas albums.

Diskogrāfija 
Studijas albumi
 September (2004)
 In Orbit (2005)
 Dancing Shoes (2007)
 Love CPR (2011)

Ārējās saites 
 
 

1984. gadā dzimušie
Zviedru dziedātāji
Stokholmā dzimušie
Braslava

Braslava (, ) ir pilsēta ziemeļrietumu Baltkrievijā, Vitebskas apgabala Braslavas rajona administratīvais centrs. Pilsētā atrodas Braslavas ezeru nacionālā parka administrācija.

Ģeogrāfija 
Pilsēta izvietojas Drivjatu ezera ziemeļu piekrastē, kas ietilpst Braslavas ezeru sistēmā, 220 kilometrus no Vitebskas un 240 kilometrus no valsts galvaspilsētas Minskas. Pa autoceļiem saistīta ar Druju, Mjoriem, Šarkovščinu, Vidziem un Daugavpili.

Izglītība 
Pilsētā atrodas ģimnāzija, 2 vidusskolas, sporta skola, mākslas skola un 2 bibliotēkas.

Vēsture 

Braslava ir viena no senākajām Baltkrievijas pilsētām. 9. gadsimtā šajā vietā pastāvēja latgaļu un kriviču apdzīvotās vietas, kas kļuva par pamatu vēlākai pilsētas attīstībai. Saskaņā ar Maceja Strijkovska "Polijas, Lietuvas, Žemaitijas un Krievzemes vēsturi" Braslava pirmo reizi pieminēta 1065. gadā. Sākotnēji pilsētas nosaukums bija Brjačilsavļa, Brjačislava par godu Polockas kņazam Bračislavam Izjaslavičam, kas šajā vietā uzcelā pierobežas cietoksni. 14. gadsimtā Braslava tika iekļauta Lietuvas lielkņazistes sastāvā. 15. gadsimtā pilsēta kļuva par Braslavas pavalsts centru. Savukārt 1500. gada 8. oktobrī kņazs Aleksandrs deva pilsētai Magdeburgas tiesības, kuras 1514. gadā apstiprināja Sigismunds I.

17.-18.gs. Braslava karadarbības rezultātā smagi cieta un pat vairākas reizes bijusi pilnībā sagrauta, līdz trešās Polijas dalīšanas rezultātā 1795. gadā Braslavu ieņēma Krievijas impērija un 1796. gadā tā kļuva par Lietuvas guberņas, vēlāk Viļņas guberņas ujezda centru. 1812. gada kara laikā Braslavu bija ieņēmis Napoleona karaspēks. 1913. gadā Braslavā dzīvoja 1550 iedzīvotāju, darbojās vīna darītava, slimnīca, arodskola.

Pēc Pirmā pasaules kara 1922. gadā Braslavas apriņķis nokļuva Polijas Viļņas apgabala sastāvā, kur tā atradās līdz 1939. gadam.  1939. gadā pilsēta tika pievienota Baltkrievijas PSR, kopš 1940. gada - Braslavas rajona administratīvais centrs. 1941. gada 27. jūnijā pilsētu ieņēma nacistiskā Vācija. 1942. gada 3. jūnijā tika nošauti aptuveni 2000 ebreju. 1944. gada 6. jūnijā pilsētu atguva Sarkanā armija. 1990. gada 27. jūlijā Braslava kļuva par Baltkrievijas valsts daļu.

Atsauces

Ārējās saites 

Baltkrievijas pilsētas
Vitebskas apgabals
Františeks Kaberle

Františeks Kaberle (; dzimis 1973. gada 8. novembrī) ir bijušais čehu hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Savas karjeras laikā Kaberle kļuvs par pieckārtēju Pasaules čempionu, kā arī Stenlija kausa ieguvēju.

Viņa brālis Tomāšs arī ir profesionāls hokejists.

Spēlētāja karjera 
Profesionāļa karjeru Kaberle uzsāka 1991.—92. gada sezonā, kad spēlēja Čehoslovākijas hokeja līgas kluba HC Kladno sastāvā. Tajā hokejists spēlēja līdz pat 1994.—95. gada sezonas izskaņai, kad pievienojās Zviedrijas Elitsērijas klubam MODO. MODO rindās Františeks aizvadīja četras sezonas.

1999. gada vasarā Kaberle pārcēlās uz Ziemeļameriku, kur pievienojās NHL kluba Losandželosas "Kings" rindām. Tiesa, jau savas debijas sezonas gaitā hokejists tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers" rindām, tās sastāvā spēlējot līdz pat 2003.—04. gada sezonas noslēgumam.

2004.—05. gada NHL lokauta laikā Kaberle pamanījās uzspēlēt gan HC Kladno, gan MODO rindās, taču 2005. gada vasarā noslēdza līgumu ar Karolīnas "Hurricanes". "Hurricanes" rindās 2005.—06. gada sezonā Kaberle izcīnīja Stenlija kausu, gūstot arī sērijas izšķirošo vārtu guvumu. "Hurricanes" rindās aizsargs spēlēja līdz 2008.—09. gada sezonas noslēgumam.

2009.—10. gada sezonu hokejists aizvadīja Čehijas Ekstralīgas vienībā HC Kladno, tad sezonu nospēlēja HC Pardubice sastāvā, taču tad gadu aizvadīja arī HC Plzen rindās.

Čehijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļu 2006. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī kļuvis par pieckārtēju Pasaules čempionu.

Ārējās saites 

1973. gadā dzimušie
Čehijas hokejisti
Losandželosas "Kings" spēlētāji
Atlantas "Thrashers" spēlētāji
Karolīnas "Hurricanes" spēlētāji
Stenlija kausa ieguvēji
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Centrālčehijas apgabalā dzimušie
Mazuri

Mazuri var būt:
 Mazuri — savrupvieta Mežvidu pagastā
 Mazuri — apdzīvota vieta Nautrēnu pagastā

Skatīt arī 
 Mazie Mazuri
 Lielie Mazuri
Miglinīki

Miglinīki (arī Miglinieki) ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļu daļā. No 1945. līdz 1998. gadam pastāvēja Miglinieku pagasts, kura administratīvais centrs bija Dekteri.

Migliniekos dzimis ievērojamais latgaliešu inteliģences pārstāvis un cīnītājs drukas aizlieguma laikā, Pīters Miglinīks.

Atsauces
Mazuri (Nautrēnu pagasts)

Mazuri ir skrajciems Rēzeknes novada Nautrēnu pagasta ziemeļu daļā. 2012.gadā apdzīvotas bija trīs viensētas. Ciems atrodas septiņus kilometrus no pagasts centra Rogovkas.
Mazuru ciems atrodas līdzenā vietā. Dažviet redzamie reljefa pacēlumi ir nelieli. Tam par iemeslu bija biežie pļavu un aramzemju applūšanas gadījumi līdz teritorijas meliorācijai, kas tika iesākta 20. gs. 30. gados, bet pilnos apmēros veikta LPSR laikā - 20. gadsimta vidū. Tā rezultātā kādreiz cauri tekošais strautiņš padziļināts un izveidots par notekgrāvi. Informācijas avotos nav norādīts tā nosaukums, bet tautā tas ir saukts par "Kanavu". Šobrīd tā krasti ir apauguši lielākoties kārkliem, alkšņiem un mazākiem krūmiem.

Vēsture 
Līdz 19. gadsimta vidum gar šo vietu gāja ceļš, kas savienoja Zaļmuižas un Ruskulovas muižas.
Ciems veidojies no sādžas, kas pastāvējusi dzimtbūšanas laikā. 19. gadsimta otrajā pusē pēc Zaļmuižas muižas zemju atsavināšanas, zemnieki pārcēlās no sādžas uz viensētām, būvējot tās pilnīgi no jauna. Zemes iemērīšanu veica no Mazuru ciema Dekšņu mājām nākošais zemnieks un mērnieks - Vincents Laizāns.  
Līdz 20. gadsimta vidum Mazuri bija blīvi apdzīvoti ar vienpadsmit viensētām, no kurām līdz mūsdienām saglabājušās sešas.

Iedzīvotāji
Kādreiz biezi apdzīvotais ciems mūsdienās ir tikpat kā neapdzīvots. Saglabājušās viensētas ir tukšas vai periodiski apdzīvotas, daļai jau pašlaik draud sabrukšana.
Pēdējos gados ir rekonstruēts cauri skrajciemam ejošais zemes ceļš.

Atsauces
Darjus Kasparaitis

Darjus Kasparaitis (, ; dzimis ) ir bijušais lietuviešu hokejists, aizsargs, Krievijas un Lietuvas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 863 spēles dažādos Nacionālās hokeja līgas klubos.

Spēlētāja karjera 
D. Kasparaitis pametis Lietuvu 14 gadu vecumā, lai Krievijā attīstītos kā hokejists. Jau 1988.—1989. gada sezonā 16 gadu vecumā viņš aizvadīja pirmo spēli Maskavas "Dinamo" pieaugušo komandā PSRS čempionātā.

1992. gada NHL draftā viņu Ņujorkas "Islanders" izraudzījās ar kopējo 5. kārtas numuru. NHL karjeras laikā pārstāvējis vēl Pitsburgas "Penguins", Kolorādo "Avalanche" un Ņujorkas "Rangers". Individuāli veiksmīgākā regulārā sezona līgā viņam bija 1992.—1993. gada sezona, kad izdevās kopumā savākt 21 rezultativitātes punktu (4 vārti un 17 rezultatīvas piespēles). Pēc karjeras Ziemeļamerikā beigām sācis spēlēt Krievijā — Sanktpēterburgas SKA sastāvā vispirms Krievijas Superlīgā, pēc tam KHL. 2010. gada aprīlī beidzis karjeru.

Apvienotās komandas sastāvā izcīnījis zeltu , savukārt Krievijas izlases sastāvā — sudrabu . un bronzu . gadā. 2018. gada Pasaules čempionāta 1. divīzijas B grupas turnīram notiekot Lietuvā, Kasparaitis 45 gadu vecumā palīdzēja izlasei izcīnīt uzvaru turnīrā.

Ārējās saites 

1972. gadā dzimušie
PSRS hokejisti
Krievijas hokejisti
Lietuvas hokejisti
Ņujorkas "Islanders" spēlētāji
Pitsburgas "Penguins" spēlētāji
Kolorādo "Avalanche" spēlētāji
Ņujorkas "Rangers" spēlētāji
Maskavas "Dinamo" spēlētāji
Kazaņas "Ak Bars" spēlētāji
Sanktpēterburgas SKA spēlētāji
Hokejisti 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 1998. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Hokejisti 2006. gada ziemas olimpiskajās spēlēs
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
Olimpiskās sudraba medaļas ieguvēji
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
NHL drafta pirmās kārtas izvēles
PSRS Nopelniem bagātie sporta meistari
Guna Āboliņa

Guna Āboliņa (dzimusi , dzimtais uzvārds Ozola) ir latviešu futboliste, spēlē aizsardzes pozīcijā, Latvijas sieviešu futbola izlases dalībniece. Ir pārstāvējusi Latvijas klubu "Skonto/Cerība", "Liepājas metalurgu", vēlāk FK Liepāju. Spēlējusi arī klubā Saldus "FK Lutriņi".

2010. un 2012. gada sezonās kopā ar komandu SK Liepājas Metalurgs uzvarēja Latvijas sieviešu futbola čempionāta Virslīgā. 2012. gadā arī palīdz SK Liepājas Metalurgs sieviešu komandai debitēt UEFA čempionu līgā, kur tiek piedzīvots 12-0 zaudējums Ungārijas klubam "MTK Hungaria FC" un Āboliņai tiek parādīta sarkanā kartiņa atbildes spēlē.

G. Āboliņa 2006., 2007. un 2012. gadā tikusi atzīta par Latvijas gada labāko futbolisti.

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Saldū dzimušie
Latvijas futbolisti
Latvijas sieviešu izlases futbolistes
Labākā aktrise (Lielais Kristaps)

Labākā aktrise, jeb labākā aktrise galvenajā lomā ir balva, kas tiek piešķirta Latvijas Nacionālajā filmu festivālā "Lielais Kristaps". Balva tiek pasniegta kopš 1986. gada, kad to saņēma aktrise Zane Jančevska par lomu filmā "Bailes".

Balvas saņēmējas

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa
 Festivāla arhīvs
 Filmu festivāls “Lielais Kristaps” — ir.lv Dzīvie šķirkļi

Aktrise
Latvijas Universitātes Lielā aula

Latvijas Universitātes Lielā aula ir Latvijas Universitātes svinību zāle.

Vēsture 
1929. gadā tika uzsākta apjomīga pašreizējās LU galvenās ēkas pārbūve. Pēc arhitekta Ernesta Štālberga projekta tās iekšējā pagalmā vispirms tika izbūvēta studentu garderobe, studentu ēdnīca un citas palīgtelpas pagrabstāvā. Divus gadus vēlāk tika apstiprināts jauns projekts, kurā tika plānots virs garderobes izbūvēt jaunu svinību zāli – Lielo aulu.
Lielā aula (kas tolaik tika dēvēta par Jauno aulu) tika atklāta un iesvētīta 1935. gada 28. septembrī.

Interjers 
Zālei raksturīgi 1930. gadu funkcionālisma stila elementi. Iekštelpa veidota simetriski, gar malām novietojot kolonnas un balkonu. Var redzēt antīkās arhitektūras formu paraugus - dažādus ornamentālos motīvus un kapiteļus. Agrāk Lielās aulas centrā esošo apsīdu rotāja tēlnieka Kārļa Zemdegas daudzfigūru kompozīcija Jaunekļi, kas dodas uz zināšanu avotu, kurā atklājās antīkajā mākslā un latviešu tautas folkloras tradīcijās balstīti motīvi.

Pasākumi un tradīcijas 
Līdztekus universitātes pasākumiem šeit reizi piecos gados norisinās Dziesmu svētku koru kari un biežāk citi koncerti.
LU Lielajā aulā ir notikušas arī starptautiskas un valstiska līmeņa konferences, kurās ir uzstājušies ārvalstu vadītāji un diplomāti.

Latvijas Universitāte
Kolorādo (upe)

Kolorādo (, ) ir upe ASV dienvidrietumos un Meksikas ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas Klinšu kalnos un beidzas Kalifornijas līcī. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir Grīnrivera, Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem kanjoniem pasaulē — Lielo kanjonu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Colorado River Foundation 

ASV upes
Meksikas upes
Interpols

Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija () jeb Interpols (Interpol) ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta  kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 190 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

Organizācijas vadība atrodas Lionā, Francijā. Latvija Interpola sastāvā pirmoreiz bijusi no 1931. līdz 1940. gadam, atkārtoti pievienojusies . Latvijas nacionālā nodaļa ir Iekšlietu ministrijas Valsts policijas Galvenās kriminālpolicijas Starptautiskās sadarbības birojs.

2021. gadā par organizācijas prezidentu ar gandrīz 69% procentiem balsu uz četriem gadiem tika ievēlēts bijušais AAE Iekšlietu ministrijas ģenerālinspektors un Interpola izpildkomitejas loceklis Ahmeds Nasers Al Raisi, neraugoties uz to, ka pret viņu vairākās valstīs vērstas kriminālas apsūdzības kā pret cilvēku, kura pārraudzībā esošajos cietumos notikušas ieslodzīto spīdzināšanas.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Militārisms
Organizācijas
Havi Martiness

Havi Martiness (, ; dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē aizsarga un pussarga pozīcijās, bijušais Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Martiness pārstāv Kataras klubu Qatar SC.

Profesionāļa karjeru sācis Spānijas La Liga klubā Bilbao "Athletic" 2006.—2007. gada sezonā. Kluba sastāvā 2011.—2012. gada sezonā sasniedza Eiropas līgas finālu, divas reizes bija Spānijas Karaļa kausa finālists, kā arī vienu reizi sasniedza Spānijas Superkausa finālu. 2012. gada vasarā pārgāja uz Vācijas Bundeslīgas klubu Minhenes "Bayern". "Bayern" komandas sastāvā Martiness deviņas reizes uzvarēja Bundeslīgā, piecas reizes ieguvis Vācijas kausu, kā arī divas reizes uzvarējis UEFA Čempionu līgā. 2021. gada vasarā Martiness pameta "Bayer", lai pievienotos Kataras klubam Qatar SC.

Spānijas izlases sastāvā izcīnījis uzvaru . gada Pasaules kausā un . gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Bayern Munich

 Vācijas Bundeslīga: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21
 DFB Pokal: 2012–13, 2013–14, 2015–16, 2018–19, 2019–20
 DFL Supercup: 2016, 2017, 2018, 2020
 UEFA Čempionu līga: 2012–13, 2019–20
 UEFA Superkauss: 2013, 2020
 FIFA Klubu Pasaules kauss: 2013

Spānija

 FIFA Pasaules kauss: 2010
 Eiropas čempionāts futbolā: 2012

Atsauces

Ārējās saites 

1988. gadā dzimušie
Navarrā dzimušie
Spānijas futbolisti
Spānijas izlases futbolisti
2010. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2012. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Minhenes "Bayern" spēlētāji
Athletic Bilbao spēlētāji
Vensāns Kompanī

Vensāns Žans Mpojs Kompanī (; dzimis ) ir beļģu futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, Beļģijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Kompanī ir Anglijas kluba Burnley galvenais treneris.

Karjera 
Profesionāļa karjeru uzsāka dzimtās Beļģijas klubā Briseles "Anderlecht", kluba sastāvā kļūstot par divkārtēju valsts čempionu. Pēc tam viņš pārgāja uz Vācijas Bundeslīgas klubu Hamburger SV, kā sastāvā tika izcīnīts UEFA Intertoto kauss. 2008. gadā Kompanī pievienojās Anglijas Premjerlīgas klubam Manchester City. 2011.—2012. gada sezonā viņš kluba komandas kapteinis, šajā sezonā klubs izcīnīja uzvaru Premjerlīgā (pirmais līgas tituls 44 gados). Tāpat viņš tika nosaukts par līgas sezonas gada spēlētāju. Kopā ar Manchester City izcīnījis četrus Premjerlīgas titulus. 2019. gada jūnijā Kompanī ar komandu beidzās līgums, un viņš atgriezās Anderlecht komandā. Gadu vēlāk Kompanī paziņoja par savas spēlētāja karjeras beigām un kļuva par Anderlecht galveno treneri. 2022. gada jūnijā tika apstiprināts par Anglijas kluba Burnley galveno treneri.

Beļģijas izlases sastāvā izcīnījis 4. vietu .

Sasniegumi 
Anderlecht

 Beļģijas Pirmā divīzija: 2003–04, 2005–06

Manchester City

 Anglijas Premjerlīga: 2011–12, 2013–14, 2017–18, 2018–19
 FA kauss: 2010–11, 2018–19
 Anglijas Līgas kauss: 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19
 FA Community Shield: 2012, 2018

Individuālie sasniegumi

 Beļģijas Pirmās divīzijas labākais spēlētājs: 2004
 Beļģijas gada futbolists: 2004–05
 Anglijas Premjerlīgas sezonas labākais spēlētājs: 2011–12

Atsauces

Ārējās saites 

1986. gadā dzimušie
Beļģijas futbolisti
Beļģijas izlases futbolisti
Beļģijas futbola treneri
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2014. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Briseles "Anderlecht" spēlētāji
Hamburger SV spēlētāji
Manchester City F.C. spēlētāji
Briseles galvaspilsētas reģionā dzimušie
Kremona

Kremona () ir pilsēta Itālijas ziemeļos, Lombardijas reģionā. Tā atrodas Padānas līdzenumā, Po upes kreisajā krastā. 2008. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 72 tūkstoši iedzīvotāju.

218. gadā p.m.ē. romieši Kremonu dibināja gallu ciemata Cenomani vietā. Pēc Romas impērijas sabrukuma pilsētu iekaroja gan goti, gan huņņi. 7. gadsimtā to atjaunoja lombardieši. Kopš 9. gadsimtā Kremona ir arhibīskapijas centrs. 1098. gadā tā kļuva par neatkarīgu komūnu. 12. gadsimtā pilsētu kontrolēja Viskonti dzimta, 14. gadsimtā — Sforcu dzimta, 15./16. gadsimtu mijā īslaicīgi to kontrolēja venēcieši. 1535. gadā Kremonu pakļāva spāņi, 1707. gadā — austrieši. Vēlākā vēsture saskan ar Lombardijas vēsturi.

Pilsētā ir dzimis vijoļu un citu stīgu instrumentu meistars Antonio Stradivāri, operu komponists Klaudio Monteverdi un matemātiķis Eudženio Beltrami.

Lombardijas pilsētas
Kristīna Eplgeita

Kristīna Eplgeita (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Viņa vislabāk ir pazīstama ar Kellijas Bandijas lomu Fox seriālā "Precējies. Ir bērni" (Married... with Children). Pēc tam ir filmējusies tādās filmās kā Don't Tell Mom the Babysitter's Dead, "Lielais ķēriens" (The Big Hit), "Saldumiņš" (The Sweetest Thing), "Televīzijas dvēsele" (Anchorman), Farce of the Penguins, "Alvins un burunduki: Turpīkstinājums" (Alvin and the Chipmunks: The Squeakquel) un "Ārpuslaulības nedēļa" (Hall Pass). Ir tikusi nominēta Zelta globusa balvai, Emmy balvai, Ekrāna aktieru ģildes balvai, kā arī vairākām citām; ir saņēmusi Primetime Emmy balvu. Tāpat K. Eplgeita ir piedalījusies vairākos Brodvejas mūziklos.

Ārējās saites 

 

1971. gadā dzimušie
Kalifornijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Hills

Hills ( — ‘paugurs’; sieviešu dzimtē Hilla) ir populārs angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

Vīrieši
 Benijs Hills (Benny Hill; 1924—1992) — angļu komiķis;
 Deimons Hills (Damon Hill; 1960) — angļu autosportists;
 Deivids Hills (David Hill) — amerikāņu TV producents;
 Džona Hills (Jonah Hill; 1983) — amerikāņu aktieris;
 Ēriks Hills (Erik Hill) — latviešu izcelsmes ASV fotogrāfs, žurnālists;
 Feita Hilla (Faith Hill; 1967) — amerikāņu mūziķe un aktrise;
 Fils Hills (Phil Hill; 1927—2008) — ASV autosportists;
 Grants Hills (Grant Hill; 1972) — ASV basketbolists;
 Greiems Hills (Graham Hill; 1929—1975) — angļu autosportists;
 Napoleons Hills (Napoleon Hill; 1883—1970) — amerikāņu grāmatu autors;
 Volters Hills (Walter Hill; 1942) — amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents.

Sievietes
 Džesika Enisa-Hilla (Jessica Ennis-Hill; 1986) — britu vieglatlēte

Skatīt arī 
 Hilss
 Hiļs
 Embassy Hill

Uzvārdi
Bella Torna

Anabella Everija "Bella" Torna (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, dejotāja, dziedātāja, modele. Viņa vislabāk ir pazīstama ar Sisijas Džonsas lomu Disney Channel seriālā Shake It Up. B. Torna ir filmējusies vairāk nekā 20 dažādās filmās un TV seriālos, kā arī vairāk nekā 60 reklāmās. Saņēmusi 2011. gada Young Artist Awards balvu kā labākā vadošā jaunā aktrise.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1997. gadā dzimušie
Floridā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Popmūziķi
Kārols I Anžū

Kārols I Roberts (, , ; dzimis 1288. gadā, miris ) bija pirmais Anžū dinastijas Ungārijas un Horvātijas karalis no 1308. līdz 1342. gadam.

Vectēvs, Neapoles karalis Kārlis II atsūtīja Kārolu I uz Ungāriju 1300. gadā, kad uz troni bija vairāki pretendenti, bet dažādās valsts daļās faktiski valdīja vietējie oligarhi. Neskaidrās situācijas dēļ karalis tika kronēts trīs reizes. Kārolam tomēr izdevās konsolidēt varu valstī un viņš kļuva par vienu no veiksmīgākajiem karaļiem Ungārijas vēsturē. Veica valsts pārvaldes reformas. Noorganizēja augstvērtīgu zelta monētu kalšanu. Ārpolitikā kopā ar Bohēmiju un Poliju veiksmīgi darbojās pret Hābsburgu interesēm.

Ārējās saites 

 

1288. gadā dzimušie
1342. gadā mirušie
Kampānijā dzimušie
Anžū dinastija
Ungārijas valdnieki
Austerlicas kauja

Austerlicas kauja, pazīstama arī kā Trīs imperatoru kauja, notika Napoleona karu laikā  pie Austerlicas  (mūsdienās Slavkova pie Brno), aptuveni 10 km uz dienvidaustrumiem no Brno Morāvijā, kas tobrīd bija Austrijas impērijas teritorijā (pašlaik — Čehijas teritorijā). Presburgas miera līguma parakstīšana noslēdza Trešās koalīcijas karu.

Norise 
Kaujā Napoleona Bonaparta vadītā Francijas armija guva uzvaru pār Krievijas impērijas un Austrijas impērijas armijām, ko vadīja Aleksandrs I un Francis II. Pēc kaujas Austrija izstājās no kara.

Atsauces

Ārējās saites 

Napoleona kari
Kaujas ar Francijas piedalīšanos
Kaujas ar Austrijas piedalīšanos
Kaujas ar Krievijas piedalīšanos
1805. gads
Jēru klusēšana

"Jēru klusēšana" () ir 1991. gada amerikāņu trilleris, kura režisors ir Džonatans Demijs. Filmas sižets ir balstīts uz Tomasa Herisa 1988. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā FIB aģente Klerisa Sterlinga sērijveida slepkavas atrašanā lūdz palīdzību cietumā ieslodzītajam kanibālistiskajam sērijveida slepkavam un izcilajam psihiatram Hanibālam Lekteram. "Jēru klusēšanā" galvenās lomas attēlo Džodija Fostere, Entonijs Hopkinss, Skots Glenns un Teds Levains.

Filmas pirmizrāde notika . Tā kļuva par trešo filmu vēsturē, kura saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvas visās piecās par nozīmīgākajām uzskatītajās kategorijās: par gada labāko filmu, labāko režisoru, labāko aktieri, labāko aktrisi un labāko adaptēto scenāriju. 2011. gadā filmu iekļāva ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filmu".

Atsauces

Ārējās saites 

1991. gada filmas
ASV filmas
Kinoakadēmijas balvas ieguvējas filmas
Džonatana Demija filmas
Ķelnes "Haie"

Ķelnes "Haie" () ir hokeja komanda, kas bāzēta Ķelnē, Vācijā, un spēlē Vācijas hokeja līgā. Tā ir astoņkārtēja Vācijas čempione, pēdējo reizi titulu iegūstot 2002. gadā.

2009.—10. gada sezonā komandu trenēja Latvijas treneris Igors Pavlovs, kurš gan sezonas gaitā no amata tika atbrīvots.

Ārējās saites 
 Komandas oficiālā mājaslapa
 Eliteprospects.com komandas lapa

Vācijas hokeja klubi
Vācijas hokeja līgas klubi
Ķelnes "Haie"
1347. gads

1347. gads (CMLVIII) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

Notikumi 
 Dānija pārdod Ziemeļigauniju Livonijas ordenim.
 Anglijas karalis Edvards III ar armiju Simtgadu kara laikā ieņem Kalē.
 Jons VI kļūst par Bizantijas līdzimperatoru (līdz 1354. gadam).

Dzimuši

Miruši 
 11. oktobris — Ludviķis IV, Svētās Romas impērijas valdnieks.
Pēters Lorre

Pēters Lorre (, īstajā vārdā Lāslo Lēvenšteins (); dzimis , miris ) bija mūsdienu Slovākijā (tolaik Austroungārijā) dzimis ebreju izcelsmes austriešu/amerikāņu kinoaktieris. Parastais ampluā - bīstamu ārzemnieku tēli. Pasaules slavu ieguva ar sērijveida slepkavas lomu 1931. gada vācu režisora Friča Langa filmā "M". Spēlējis arī režisora Hičkoka 1934. gada filmā "Cilvēks, kurš pārāk daudz zināja", Hjūstona 1941. gada filmā "Maltas vanags" un Kertica 1942. gada "Kasablankā".

Dzimis grāmatveža ģimenē mūsdienu Slovākijā. Četru gadu vecumā zaudēja māti. 1913. gadā ģimene (tēvs apprecējās otrreiz) pārcēlās uz Vīni. 17 gadu vecumā Vīnē sāka aktiera karjeru. Vēlāk pārcēlās uz Breslavu, bet divdesmito gadu beigās - uz Berlīni, kur strādāja pie Brehta. Pēc nacistu nākšanas pie varas izceļoja vispirms uz Parīzi, vēlāk - uz Londonu, kur sadarbojās ar Hičkoku. 1935. gadā devās uz Holivudu, kur nodzīvoja līdz savai nāvei 1964. gadā. Dzīves nogalē cieta no morfīna atkarības.

Ārējās saites

1904. gadā dzimušie
1964. gadā mirušie
Amerikāņu kinoaktieri
Austriešu kinoaktieri
Vācijas kinoaktieri
Žilinas apgabalā dzimušie
Larošela

Larošela (, ) ir ostas pilsēta Francijas rietumos, Atlantijas okeāna piekrastē. Tā ir nozīmīga tirdzniecības, kara flotes, zvejniecības un jahtu osta. Larošela ir Piejūras Šarantas departamenta administratīvais centrs. Attīstīti naftas pārstrādes uzņēmumi, ķīmiskā rūpniecība un pārtikas rūpniecība. Viens no populārākajiem sporta veidiem ir regbijs.

Larošelā ir dzimuši tādi ievērojami cilvēki kā gleznotājs Ežēns Fromantēns, modes dizainers Gī Larošs un astronauts Žans Lū Kretjēns.

Pilsētā atrodas La Rochelle Business School biznesa skola.

Jaunakvitānijas pilsētas
Sports (žurnāls)

"Sports" ir Latvijā izdots preses izdevums par sportu. Pašlaik (2012) tas tiek izdots reizi divās nedēļās. To izdod "Sporta apgāda fonds", iepriekš to izdevuši Latvijas PSR Valsts fiziskās kultūras un sporta komiteja, kā arī SIA "Sports". Laikraksts iznāk kopš 1955. gada. Līdz 2006. gadam tas bija laikraksts, taču kopš 2006. gada — žurnāls. Laika gaitā ir mainījies žurnāla iznākšanas regularitāte.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Latvijā izdotie žurnāli
Sporta žurnāli
Kardisas miera līgums

Kardisas miera līgums (, ) bija starpvalstu līgums, kuru Otrā Ziemeļu kara beigās  Kardisas muižā (tagad Kerdes ciems pie Jegevas) Zviedru Vidzemes ziemeļos 1661. gada 1. jūlijā parakstīja Krievijas caristes pārstāvis Ivans Prozorovskis un Zviedrijas karalistes pārstāvis Bengts Horns.

Krievija atstāja kara laikā ieņemtās Vidzemes un Igaunijas austrumu daļas un tika atjaunota 1617. gada Stolbovas miera līgumā noteiktā Krievijas-Zviedrijas robeža.

Līguma saturs 
 
Krievija apņēmās atdot Zviedrijai pēc 1656. gada Zviedru Vidzemes un Igaunijas teritorijās iekarotās zemes ar Kokneses, Alūksnes, Antslas, Vastselīnas, Tērbatas, Vasknarvas un citiem cietokšņiem, kuros bija jāatstāj 10 tūkstošus mucu rudzu un 5 tūkstošus mucu miltu.

Krievijai bija jaiznīcina Kokneses ostā uzbūvētos karakuģus.

Zviedrijas (arī Vidzemes un Igaunijas) tirgotāji ieguva tiesības atjaunot savas tirdzniecības sētas Maskavā, Novgorodā, Pereslavļā un Pleskavā, bet Krievijas tirgotāji Narvā, Tallinā, Rīgā un Stokholmā. Tirgotāji tur drīkstēja veikt dievkalpojumus pēc sava rituāla, bet nedrīkstēja celt jaunas baznīcas. Abas puses apņēmās ņemt savā aizsardzībā kuģus, kas cietuši avāriju tās teritoriālajos ūdeņos.

Abu valstu sūtņi varēja brīvi pārvietoties pa to zemēm, ja vien devās uz draudzīgām valstīm.

Bija jāveic gūstekņu apmaiņa un jāizdod pārbēdzēji. Robežstrīdu risināšanai jāveido komisija no abu valstu pārstāvjiem, kas ierodas strīdus vietā

Sekas 
Krievija pārtrauca karu ar Zviedriju, bet turpināja karu ar Poliju-Lietuvu līdz Andrusovas pamiera noslēgšanai 1667. gadā.

Ārējās saites 

Latvijas vēsture
Līgumi ar Zviedriju
Līgumi ar Krieviju
Miera līgumi
1661. gads
Jegevas apriņķis
Rīgas ASK (1953—1991)

Rīgas ASK bija basketbola klubs, kas pastāvēja no 1953. līdz 1991. gadam.

ASK piedalījās PSRS čempionātā. Tajā tika gūtas trīs uzvaras (1955, 1957, 1958), kā arī trīs reizes tika uzvarēts Eiropas čempionvienību kausa izcīņā (1958, 1959, 1960).

Galvenie treneri 
No 1953. līdz 1991. gadam klubam bijuši 10 treneri, vairāki no tiem — vairākkārt:
 1953: Gunārs Baldzēns
 1954—1964: Aleksandrs Gomeļskis
 1964—1969: Maigonis Valdmanis
 1969—1970: Gunārs Baldzēns
 1971: Juris Kalniņš
 1971—1974: Jānis Zeltiņš
 1974—1981: Valentīns Meļņičuks
 1982—1986: Nikolajs Bolvačovs
 1987—1988: Jānis Zeltiņš
 1988: Nikolajs Bolvačovs
 1988: Aleksandrs Gostevs
 1989—1990: Armands Krauliņš
 1991: Pēteris Višņēvics

Atsauces 

Latvijas basketbola klubi
Sports Rīgā
Māsa (upe)

Māsa (, ) jeb Mēza (, ) ir upe, kas plūst caur Franciju, Beļģiju un Nīderlandi, un ietek Ziemeļjūrā. Tuvojoties ietekai jūrā, veido vairākas attekas. Kopēja delta ar Reinu un Šeldu. Upes izteka atrodas Francijas departamentā Augšmarnā 409 metrus virs jūras līmeņa, garums ir 925 km, baseina platība ir  km², no kuras aptuveni trešdaļa ir Valonijā. Alberta kanāls savieno Māsu pie Lježas ar Šeldu pie Antverpenes. Lielākās pilsētas upes krastos ir Nešato, Komersī, Senmijēla, Verdena, Sedāna, Šarlevilmezjēra, Živē (visas Francijā), Dināna, Namīra, Iī, Ljēža (Beļģijā), Māstrihta, Venlo, Dordrehta un Roterdama (Nīderlandē).

Ārējās saites

Nīderlandes upes
Beļģijas upes
Francijas upes
Māsa (upe)
Limburga (Beļģija)
Ljēžas province
Namīras province
Gelderlande
Limburga (Nīderlande)
Ziemeļbrabante
Starojums

Starojums, arī radiācija ( — ‘spīdēšana, starošana’), ir enerģijas starveida izplatīšanās, izstarošana telpā. Starojumu iedala elektromagnētiskajā starojumā, elementārdaļiņu starojumā (alfa starojums, bēta starojums), akustiskajā starojumā (ultraskaņa, seismiskie viļņi) un gravitācijas starojumā.

Skatīt arī 
 Jonizējošā radiācija

Atsauces 

Viļņi
Fiziskās parādības
Mašīnbūve

Mašīnbūve ir vidējās un smagās rūpniecības nozaru komplekss, kas sevī ietver tautas saimniecības darba līdzekļu, patēriņa priekšmetu, kā arī apbruņojuma ražošanu. Mašīnbūve ir sarežģītākā rūpniecības nozare, kas sastāv no daudzām apakšnozarēm un ir saistīta ar ķīmisko un enerģētisko rūpniecību.

Mašīnbūves nozare radusies 18. gadsimta beigās līdz ar rūpniecības attīstību. Mūsdienās tā ir viena no svarīgākajām nozarēm, kurā ražo vairāk nekā trešdaļu no rūpniecības kopprodukcijas, un kurā ir nodarbināti apmēram 30% rūpniecībā strādājošo.

Atsauces 

Mašīnbūve
Apvienotās Karalistes karogs

Apvienotās Karalistes karogs ir viens no Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes oficiālajiem valsts simboliem. Pašreizējā izskatā karogu pieņēma . Tas ir taisnstūra formas, malu attiecība ir 1:2. Karogs sastāv no svētā Jura sarkanā krusta, kas pārlikts pāri svētā Patrika krustam, kas pārlikts pāri svētā Andreja slīpajam krustam. Velsas patrona svētā Dāvida krusts netiek izmantots karogā, jo karoga dizaina izstrādes laikā Velsa atradās Anglijas karalistes sastāvā.

Ārējās saites 

 Flags of the World 

Nacionālie karogi
Apvienotās Karalistes nacionālie simboli
Tīna Feja

Elizabete Stamatīna "Tīna" Feja (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, komiķe, rakstniece, TV producente, mūziķe.

Pazīstama ar darbību NBC skeču komēdijšovā Saturday Night Live, NBC komēdijseriālā 30 Rock un ar lomām tādās filmās kā "Nekrietneles" (2004) un Baby Mama (2008). Karjeras laikā saņēmusi septiņas Emmy balvas, divas Zelta globusa balvas, četras Ekrāna aktieru ģildes balvas.

Atsauces

Ārējās saites 

1970. gadā dzimušie
Pensilvānijā dzimušie
Amerikāņu kinoaktrises
Mierinājuma kvants

"Mierinājuma kvants" () ir 2008. gada britu filma, kuras režisors ir Marks Forsters. Šī ir divdesmit otrā filma par Džeimsu Bondu. Filma ir tiešais turpinājums "Kazino Royale" filmai. "Mierinājuma kvants" ir otrā filma, kur Dž. Bondu attēlo Denjels Kreigs. Filmā Bonds cīnās pret bagātu uzņēmēju Dominiku Grīnu, Quantum organizācijas locekli, kas plāno veikt valsts apvērsumu Bolīvijā, lai pārņemtu kontroli valsts ūdens piegādē. Galvenās lomas tajā atveido D. Kreigs, Olga Kuriļenko, Metjū Amalriks, Džemma Artertone, Džūdija Denča, Džefrijs Raits, Džankarlo Džanīni. Filmas pirmizrāde notika  Londonā.

Atsauces

Ārējās saites 
 

2008. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Spraiga sižeta filmas
Džeimsa Bonda filmas
Ištvāns I

Svētais Ištvāns I jeb Svētais Stefans I (, piedzimis kā Vajks (); dzimis 967. vai 975. gadā, miris ) bija pirmais Ungārijas karalis (1000 - 1038), Ungārijas valsts pamatlicējs un kristietības ieviesējs Ungārijā. Konsolidēja valsti un ieviesa tajā kristietību. Pāvests Gregors VII Ištvānu I kanonizēja 1083. gada 20. augustā. Svētā Ištvāna piemiņas diena - 20. augusts, ir Ungārijas nacionālie svētki.

Ārējās saites 

960. gados dzimušie
970. gados dzimušie
1038. gadā mirušie
Komāromas-Estergomas meģē dzimušie
Ārpādu dinastija
Ungārijas valdnieki
Katoļu svētie
Pareizticīgo svētie
2014. gada Pasaules čempionāts basketbolā sievietēm

2014. gada Pasaules čempionāts basketbolā sievietēm bija 17. Pasaules čempionāts basketbolā sievietēm. Čempionāts norisinājās 2014. gadā, laikposmā no  līdz  Turcijā.

Čempionātā piedalījās 16 valstsvienības. Turnīrā uzvarēja ASV izlase, sudraba medaļu ieguva Spānijas izlase, savukārt bronzas medaļu — Austrālijas izlase.

Grupu turnīrs

A grupa

|}

B grupa

|}

C grupa

|}

D grupa

|}

Fināla kārta 

5.—8. vietas izcīņa

Fināls

Vietu sadalījums

Skatīt arī 
 2014. gada FIBA Pasaules kauss vīriešiem

Atsauces

Ārējās saites 
 FIBA oficiālā mājaslapa 

Pasaules čempionāts basketbolā sievietēm
2014. gads sportā
Krievu-Āzijas banka

Krievu-Āzijas banka () bija Krievijas komercbanka, kas darbojās no 1910. līdz 1917. gadam.

Komercbanka izveidota 1910. gadā apvienojot Krievu-Ķīnas banku (dibināta 1895. gadā) un Ziemeļu banku (dibināta 1901. gadā). Ierindojās pirmajā vietā starp akcionāru bankām Krievijā pēc bankas operāciju skaita. Komercbankai bija 175 filiāles Krievijā un ārzemēs.

Pēc Oktobra revolūcijas Padomju Krievijas teritorijā banka tika likvidēta. Ķīnas nodaļas tika reorganizētas un turpināja darbu zem vecā nosaukuma. Parīzes nodaļa tika reorganizēta par vadības sēdekli. 1926. gadā banka pārtrauca savu darbību.

Bankas
Kabarē

Kabarē, kabarejs (no  — 'krodziņš'), agrāk arī kabarets, ir izklaides veids, kas satur mūziku, komēdiju, dziedāšanu, dejošanu, deklamāciju vai drāmu. Tas notiek īpašās vietās, ko arī dēvē par kabarē, piemēram, restorānos, krogos vai naktsklubos, kuros ir skatuve, uz kuras uzstāties. Skatītāji pārsvarā sēž pie galdiem, ēdot vai dzerot. Kabarē programmas vadītāju sauc par konferansjē. Kabarē programmas pārsvarā tiek radītas pieaugušo auditorijai.

Vēsture 
Kabarē radās un izplatījās 19. gadsimta nogalē Parīzē kā bohēmiešu literāriskie krodziņi. Par pirmo šāda tipa krodziņu uzskata Monmartra "Melno kaķi" (Le Chat Noir), ko atvēra 1881. gadā. Sākotnēji priekšnesumus rīkoja pašdarbnieku ansambļi un tajās liela loma bija improvizācijai. Ar laiku gan improvizācijas raksturs zuda un kabarē priekšnesumus sāka sniegt profesionāli mākslinieki.

Latvijā kabarē kultūra uzplauka pēc Pirmā pasaules kara. Elizabetes un Brīvības ielas stūrī Rīgā 1928. gadā ēkā ierīkoja kabarē "Bonzo", bet ēkas otrā stāvā telpas nomāja “Modernais teātris”, saukts arī par “Intīmo teātri”. Rīgas kabarē un kafejnīcās šajā laikā uzstājās vēlāk slavenais vācu komiskais aktieris Heincs Erhards. Savukārt Rīgas restorānā un deju klubā "Alhambra" uzstājās Oskars Stroks, kas 1931. gadā atvēra deju kafejnīcu "Barberina" Brīvības ielā 15.

Atsauces 

Izklaide
Savelijs Tartakovers

Savelijs Tartakovers (, ; dzimis  Rostovā pie Donas, Krievijas impērija, miris  Parīzē, Francija) bija Polijas un Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (1950).

Jaunība 
Piedzimis Polijas ebreju ģimenē, kura XIX gadsimta nogalē pameta Krieviju un pārcēlās uz Vīni. Vīnes universitātē Tartakovers pabeidz juridisko fakultāti. Vienlaicīgi sākas viņa nopietna aizraušanās ar šahu, un jau 1906. gadā tiek izcīnīta pirmā balva un meistara tituls spēcīgā turnīrā Nirnbergā. Vēl pēc pusgada Tartakovers dala 3. vietu ar Gezu Maroci un Milanu Vidmaru Vīnes starptautiskajā šaha kongresā.

Šaha profesionālis 
Tomēr visas cerības, ko deva šie panākumi, Tartakoveram bija lemts attaisnot tikai pēc Pirmā pasaules kara, kad viņš kļuva par vienu no pasaules vadošajiem šahistiem. Tika izcīnītas: 2. vieta Hāgas turnīrā 1921. gadā, 2. vieta Vīnes turnīrā 1922. gadā, 1. vieta Šlehtera piemiņas turnīrā Vīnē, dalīta 1. vieta (kopā ar Āronu Nimcoviču) turnīrā Londonā 1927. gadā, 1. vieta turnīrā Lježā 1930. gadā.
Starp abiem pasaules kariem Tartakovers dzīvoja Parīzē, tomēr 1918. gadā pieņēma Polijas pilsonību. Divas reizes (1935, 1937) viņš kļuva par Polijas čempionu šahā un sešas reizes pārstāvēja Poliju pasaules šaha olimpiādēs, iegūstot 3 individuālās medaļas (zelts 1931. gadā un divas bronzas 1933. un 1935. gados), kā arī 5 komandu medaļas (zelts 1930. gadā, divi sudrabi 1931. un 1939. gados, divas bronzas 1935. un 1937. gados).

Otrais pasaules karš 
Lai gan Otrā pasaules kara sākums pārsteidza Tartakoveru Buenosairesā, viņš tomēr atgriezās Eiropā un piedalījās franču pretošanās kustībā ar pseidonīmu leitnants Kartjē (Cartier).

Pēckara periods 
Pēc kara kļuva par Francijas pilsoni un spēlēja pirmajā Saltšobādenes (Zviedrija) starpzonu turnīrā 1948. gadā. Tāpat viņš pārstāvēja Franciju 1950. gada šaha olimpiādē Dubrovņikā (Dienvidslāvija). Par panākumiem šaha turnīros 1950. gadā starptautiskā šaha federācija (FIDE) Tartakoveram kā vienam no pirmajiem piešķīra starptautiskā lielmeistara nosaukumu. 1953. gadā viņš izcīnīja savu pēdējo panākumu, uzvarot Francijas šaha čempionātā.

Mantojums 
Tartakovers bija ļoti daudzpusīgs cilvēks. Viņš bija ne tikai tiesību zinātņu doktors, šaha lielmeistars un ražīgs šaha literāts, bet arī daudzu kinoscenāriju, dzeju tulkojumu un aforismu autors.

Atsauces

Ārējās saites 

1887. gadā dzimušie
Rostovas apgabalā dzimušie
1956. gadā mirušie
Polijas šahisti
Francijas šahisti
Dursupe

Dursupe ir ciems Talsu novada Balgales pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Dursupes krastos pie autoceļa P128  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Dursupes muižas (Dursuppen, Groß-Dursuppen) centra. Izaugusi padomju gados kā Balgales ciema padomes un kolhoza «Dursupe» (vēlāk — «Vilis Lācis» un «Kurzeme») centrālais ciemats. Dursupē atrodas pagasta pārvalde, Balgales pamatskola, bērnudārzs, bibliotēka, doktorāts, pasts, vairāki veikali. Dursupes muižas komplekss (pils celta 1820. gadā) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

Atsauces 

Latvijas pagastu centri
Fordefransa

Fordefransa (, ) ir Francijas aizjūras reģiona un departamenta Martinikas administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Martinikas salas rietumos, ziemeļos no Fordefransas līča. Fordefransa ir izvietojusies šaurā līdzenumā starp jūru un kalniem. Tā ir Martinikas galvaspilsēta kopš 1660. gada. Savulaik tās nosaukums bija Fort-Royal.

1839. gadā pilsētu stipri nopostīja zemestrīce, bet 1890. gadā — ugunsgrēks. Mūsdienās tā ir nozīmīgākā Martinikas ostas pilsēta. Nozīmīgākās eksportpreces ir cukurniedres, kakao un rums. Netālu no pilsētas atrodas karstie avoti.

Ārējās saites 

Martinikas pilsētas
Pēskila (stacija)

Pēskila () ir stacija Tallinas - Keilas dzelzceļa līnijā Tallinas pilsētas Nemmes rajonā un atrodas 11 km attālumā no Tallinas centrālās dzelzceļa stacijas. Pēskilas stacijā pietur visi Keilas, Paldiski, Rīsiperes un Kloga-Rannas virzienā kursējošie elektrovilcieni, kā arī tā ir 1924. gadā atklātā piepilsētas elektrovilcienu maršruta Tallina — Pēskila — Tallina galapunkts.

Vēsture 
Dzelzceļa stacija līnijā Baltijas osta - Rēvele - Sanktpēterburga tika atklāts vien 45 gadus pēc līnijas izbūves, proti, 1915. gadā Pēskilas ciemā tika izveidots pieturas punkts Peetri aedlinn (). Tās izveide un uzturēšana tika nodrošināta ar ciema iedzīvotāju ziedojumiem. Tomēr gadu vēlāk stacijas infrastruktūra tika nodota dzelzceļa pārvaldes bilancē. 1919. gadā pieturas punkts tika pārdēvēts par Pēskilu. 
Jaunu lappusi stacijas attīstībā pavēra dzelzceļa līnijas elektrifikācija. 1924. gadā Pēskila kļuva par Igaunijas pirmā elektrificētā dzelzceļa iecirkņa Tallina - Pēskila gala staciju. 1962. gadā stacijas tuvumā tika uzbūvēts elektrovilcienu depo.
2012. gadā Pēskilas stacijas platformas tika pārbūvētas atbilstoši Eiropas standartiem ar augstuma atzīmi 550 mm.

Stacijas ēka 
1916. gadā Pēskilā tika izbūvēta historicisma stilā ieturēta vienstāva koka stacijas ēka, kas 1926. gadā tika papildināta ar otrā stāva mezonīna izbūvi. Stacijas ēkā tika izvietotas biļešu kases, uzgaidāmā telpa, kā arī dzelzceļa operatora dienesta telpas ar atsevišķu ieeju. Otrajā stāvā atradās stacijas priekšnieka birojs un dzīvoklis. Stacijas siluets ir samērā vienkāršs, tomēr ēkas fasādes ir papildinātas ar atsevišķiem izteiksmīgiem dekoratīvās apdares elementiem. 
1997. gadā stacijas ēka tika iekļauta valsts kultūras pieminekļu sarakstā  , bet 2004. gadā tā piedzīvoja vērienīgus restaurācijas darbus, atgūstot savu oriģinālo izskatu un krāsojumu. Pēskilas stacijas kultūrvēsturisko nozīmību pasvītro arī Igaunijas kultūras ministra Urmasa Paeta () piedalīšanās atjaunotās stacijas atklāšanas ceremonijā. Pašlaik atjaunotajā celtnē darbojas Nemmes senioru dienas centrs.

Satiksme 
Blakus Pēskilas stacijai atrodas autobusu pietura Pääsküla jaam, kur iespējams veikt pārsēšanos uz sekojošiem Tallinas pilsētas autobusu maršrutiem:

Foto galerija

Atsauces 

Dzelzceļa stacijas Igaunijā
Sabiedriskais transports Tallinā
Dūdeļi

Dūdeļi ir skrajciems Daugavpils novada Naujenes pagastā, netālu no pagasta centra un Daugavpils pilsētas. 2010. gadā ciemā bija 8 iedzīvotāji.

Atsauces
Dūmciems

Dūmciems (agrāk arī Dumciems; ) ir apdzīvota vieta Talsu novada Īves pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Maušupītes krastos pie autoceļa V1368  no pagasta centra Tiņģeres,  no novada centra Talsiem un  no Rīgas.

Dūmciems vēstures avotos pirmoreiz minēts 1582. gadā bīskapijas nodevu sarakstā. Apdzīvoto vietu sākotnēji veidojušas piecas no Īves muižas izpirktas vecsaimniecības: Nikuži, Leibas, Ērmaņi, Kāļnieki un Tobeji. Ciems pakāpeniski paplašinājās, apaugdams ar jaunsaimniecībām. Dūmciemā atrodas veikals, kapsēta. Kolhoza gados uzceltas vairākas kapitālas      celtnes veco ēku vietā: pagrabs, kalte, mehāniskās darbnīcas.

Atsauces
Gabriels Forē

Gabriels Forē (, izrunā: ; dzimis , miris ) bija franču romantisma mūzikas komponists, pianists, ērģelnieks un skolotājs. Viņš bija viens no sava laika izcilākajiem franču komponistiem un ir ietekmējis daudzus slavenus 20. gadsimta komponistus. Lai gan viņa vispazīstamākie darbi ir sacerēti agrīnajā periodā, Forē iespaidīgākie (gan harmoniski, gan melodiski sarežģītākie) darbi ir sacerēti vēlākajos gados.

Forē savas dzīves laikā darbojās kā baznīcas ērģelnieks un klavierskolotājs. 1871. gadā bija viens no Nacionālās mūzikas biedrības dibinātājiem. 1909. gadā Forē kļuva par Francijas institūta locekli.

Ievērojamākie skaņdarbi 
 Balāde klavierēm un orķestrim (Op. 19, 1881)
 "Elēģija čellam un klavierēm" (Op. 24, 1883)
 "Rekviēms" (Op. 48, 1888)
 La bonne chanson (dziesmu cikls, Op. 61, 1892—1894)
 Pelléas et Mélisande (Op. 80, 1898)
 "Prometejs" (opera, 1900)
 "Pēnelope" (opera, 1913)
 Fantāzija klavierēm un orķestrim (Op. 111, 1919)
 Masques et bergamasques (Op. 112, 1919)

Ārējās saites 

 profils AllMusic 
 notis IMSLP 

1845. gadā dzimušie
1924. gadā mirušie
Arjēžā dzimušie    
Franču komponisti
Romantisma komponisti
Operu komponisti
Haralds cur Hauzens

Haralds cur Hauzens () ir vācu medicīnas zinātnieks, virusologs. 2008. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju par pētījumiem par cilvēka papilomas vīrusa (HPV) infekcijas cēlonisko saistību ar dzemdes kakla vēzi.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1936. gada 11. martā Gelzenkirhenes (tolaik Gelsenkirchen-Buer) pilsētā Vācijā Eduarda cur Hauzena un viņa sievas Melānijas ģimenē. Viņa māte bija latviete, dzimusi un augusi Rīgā.   
1950. gadā viņa ģimene pārcēlās uz Fehtu (Vechta), kur viņš 1955. gadā pabeidza mācības Antonija ģimnāzijā (Gymnasium Antonianum).

Studēja bioloģiju un medicīnu Bonnas, Hamburgas un Diseldorfas universitātēs. 1960. gada viņš Diseldorfas universitātē aizstāvēja medicīnas doktora grādu un strādāja par zinātnisko asistentu šīs universitātes Medicīniskās mikrobioloģijas institūtā.  
1965. gadā viņš pārcēlās uz ASV, kur strādāja Filadelfijas Bērnu slimnīcas Vīrusu laboratorijās, kur piedalījās pētījumos par Epšteina-Barra vīrusa kancerogēno iedarbību uz limfocītiem. 
1969. gadā viņš atgriezās Vācijā un strādāja Vircburgas universitātes Virusoloģijas institūtā, pēc tam ieguva profesora vietu Erlangenes-Nirnbergas universitātes Klīniskās virusoloģijas katedrā (1972) un Freiburgas universitātes Virusoloģijas un higiēnas katedrā (1977). 
  
1983. gadā viņš publicēja savu pētījumu rezultātus par cilvēka papilomas vīrusa (HPV) 16. apakštipa klātbūtni dzemdes kakla vēža paraugos. Tai pašā gadā Haraldu cur Hauzenu ievēlēja par Vācu Vēža pētniecības centra (Deutsches Krebsforschungszentrum) fonda valdes priekšsēdētāju Heidelbergā. 1993. gadā viņš otro reizi apprecējās ar savu darba kolēģi Eteli Mišelu de Viljē (Ethel-Michele de Villiers). 2003. gadā viņš atstāja Vācu Vēža pētniecības centra vadītāja posteni. 2008. gada Nobela prēmijas komiteja medicīnā un fizioloģijā nolēma H. cur Hauzenam piešķirt prēmiju par saistības atklāšanu starp HPV infekciju un dzemdes kakla vēzi. Vienlaikus šo prēmiju par cilvēka imūndeficīta vīrusa (HIV) atklāšanu saņēma Liks Montaņjē (Luc Montagnier) un Fransuāza Barē-Sinusi (Françoise Barré-Sinoussi). Līdz 2010. gadam viņš bija vēža pētniecības žurnāla International Journal of Cancer galvenais redaktors.
 
2012. gada 7. septembrī Haralds cur Hauzens Starptautiskā medicīnas kongresa ietvaros uzstājās ar lekciju Latvijas Universitātes Lielajā aulā.

Galvenie darbi 
 Gegen Krebs – die Geschichte einer provokativen Idee. Rowohlt 2010. 
 Infections Causing Human Cancer. Weinheim: Wiley-VCH 2006. 
 Genom und Glaube. Der unsichtbare Käfig. Berlin: Springer 2001.
 Papillomviren und Krebserreger, Geburtshilfe und Frauenheilkunde 58 (1998) S.291–296

Atsauces

Ārējās saites 

Vācijas mediķi
Vācijas zinātnieki
Nobela prēmijas laureāti fizioloģijā vai medicīnā
Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie