joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Lil Boat 2

Lil Boat 2 ir amerikāņu repera Lil Yachty otrais studijas albums. To 2018. gada 9. martā izdeva Capitol Records, Motown un Quality Control Music. Albumā piedalās „Quality Control“ izdevniecības biedri Quavo, Offset, Lil Baby, kā arī 2 Chainz, Trippie Redd, Lil Pump, YoungBoy Never Broke Again un Tee Grizzley, un citi.

Neskatoties uz to, ka kritiķi saņēma dažādas atsauksmes, Lil Boat 2 komerciāli darbojās labi, debitējot ASV Billboard 200 otrajā vietā ar 64 000 albumiem līdzvērtīgu vienību.

2018. gada albumi
Lil Yachty albumi
Pi'erre Bourne producētie albumi
Kauja par Daugavpili (1944)

Kauja par Daugavpili bija 1944. gadā veiktās Rēzeknes-Daugavpils operācijas sastāvdaļa Otrā pasaules kara Austrumu frontē, kurā PSRS Sarkanā armija pārrāva piecas Vērmahta aizsardzības līnijas un trīs stundu laikā ieņēma Daugavpili, kas bija stratēģiski svarīgs dzelzceļa mezgls. Kaujās Daugavpils apkārtnē krita aptuveni 2500 Sarkanās armijas un 1500 Vērmahta karavīru.

Karadarbība 

10. — 13. jūlijā Sarkanā armija ieņēma Idricas un Drisas pilsētas Panteras pozīcijās, bet 14. jūlijā sākās kaujas pie otrās aizsardzības līnijas.  16. jūlijā notika smagas cīņas pie Latvijas-Krievijas robežas, kuru laikā kaujā pie Zilupes gandrīz pilnībā tika iznīcināts 15. divīzijas 32. pulks. 

No 21. līdz 23. jūlijam notika smagas kaujas gar Ludzas upes—Rundēnu—Dagdas—Krāslavas aizsardzības līniju.
Pēc tās pārvarēšanas Sarkanās armijas 2. Baltijas frontes vienības 23. jūlijā ieņēma Krāslavu, bet 27. jūlijā 4. triecienarmijas 14. strēlnieku korpuss (239. 311. un 378. divīzijas), 83. strēlnieku korpuss (119. un 360. divīzijas) un trīs artilērijas pulki ieņēma Daugavpili. Sauszemes spēku kaujas operācijas sedza 336. kaujas aviācijas divīzija, kā arī 188. bumbvedēju, 305. un 214. uzbrukuma aviācijas divīzija.

Piemiņa 
1944. gada 27. jūlijā Dubrovina parkā apbedīja Daugavpils apkārtnes kaujās kritušo majoru Pavelu Kimu, ģenerālmajorus Jakovu Laodjuku, Tihonu Jegošinu un Ivanu Činnovu.  
1968. gada 28. jūlijā atklāja pieminekli - tanku T-34 5. tanku korpusa tankistiem, kuri piedalījās kaujā par Daugavpili. 1973. gadā Daugavpils cietoksnī atklāja pieminekli - lidmašīnu МИГ-19С. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas 1992. gadā no postamenta noņēma tanku, bet 1993. gadā lidmašīnu.

Pēc Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā 30. oktobra vakarā nojauca divus padomju okupāciju cildinošus pieminekļus - pieminekli Slavas skvērā un pie 18. novembra un Vasarnīcu ielas krustojuma.

Atsauces 

Daugavpils
Kaujas Latvijas teritorijā
Kārļa Universitātes Humanitāro zinātņu fakultāte

Kārļa Universitātes Humanitāro zinātņu fakultāte (, ) ir Kārļa universitātes fakultāte Prāgā, Čehijā.

Tās galvenā uzmanība tiek pievērsta humanitārajām zinātnēm un sociālajai un kultūras antropoloģijai, tostarp etnomuzikoloģijai.

Fakultāte atrodas Libeņā, Prāgas 8, un tajā ir 240 mācībspēku un aptuveni 2500 studentu.

Atsauces 

Universitātes Čehijā
Prāga
Ulitau

Ulitau ( — ‘Lielie kalni’) ir kalnu sistēma Kazahstānas vidienē. Atrodas Sariarkas rietumos un ir viens no tās ģeoloģiski senākajiem kalnu masīviem. Veidots pārsvarā no granītiem. Nogāzes lielākoties klinšainas, tās saposmo upju ielejas. Ainavā dominē stepe. Augstākā virsotne ir Akmešits .

Kopš seniem laikiem Ulitau bijis kazahu stepes centrs. 8. gadsimtā šeit atradās Kangaru valsts centrs. Ulitau atrodas kazahu vadoņa Alašahana un Čingizhana dēla Dzuči mauzoleji, apglabāts Tohtamišs. Kopā Ulitau izpētīti ap 640 arheoloģisko pieminekļu, 282 no kuriem ir sevišķi aizsargāti.

Atsauces

Ārējās saites 

Kalnu sistēmas
Kazahstānas reljefa formas
Skat, kā viņi bēg

"Skat, kā viņi bēg" () ir 2022. gada Apvienotās Karalistes un ASV mistērijas kinokomēdija, kuras režisors ir Toms Džordžs. Filmā galvenās lomas atveido Sems Rokvels, Sērša Runena, Adriens Brodijs, Ruta Vilsone, Rīsa Šērsmita, Hariss Dikinsons un Deivids Ojelovo.

Filmas darbība norisinās 50. gadu Londonā un stāsta par kādu amerikāņu režisoru, kas vēlas uzņemt filmu, balstītu uz Agatas Kristi lugu The Mousetrap, bet tiek nogalināts.

Filmas "Skat, kā viņi bēg" pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē, bet  Latvijā. Filmu izplatīja Walt Disney Studios Motion Pictures. Filma saņēma pozitīvus kritiķu vērtējumus un nopelnīja vairāk nekā 21 miljonu ASV dolāru.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
Apvienotās Karalistes filmas
ASV filmas
Kinokomēdijas
Taisnās tiesas jātnieki

"Taisnās tiesas jātnieki" () ir 2020. gada Dānijas asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Andreass Tomass Jensens. Filmā galvenās lomas atveido Madss Mikelsens, Nikolajs Lī Kāss, Andrea Heike Gādeberga, Larss Brigmans un Nikolass Bro.

Markuss dodas mājās pie savas pusaugu meitas Matildes, kad viņa sieva iet bojā vilciena avārijā. Drīz pie viņa uzrodas kāds datu analītiķis, kas apgalvo, ka avārija nebija nejauša.

Filmas "Taisnās tiesas jātnieki" pirmizrāde notika . Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes tai ir 96% vērtējums.

Atsauces

Ārējās saites 

2020. gada filmas
Dānijas filmas
Kinokomēdijas
Mastodon (programmatūra)

Mastodon ir brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra pašmitināto sociālo tīklu pakalpojumu darbināšanai. Tam ir Twitter pakalpojumam līdzīgas mikroemuāru rakstīšanas funkcijas, kuras piedāvā liels skaits neatkarīgi uzturētu mezglu, kas pazīstami kā instances, un katram ir savs rīcības kodekss, pakalpojumu sniegšanas noteikumi, konfidencialitātes un moderēšanas politikas.

Katrs lietotājs ir noteiktas Mastodon instances dalībnieks (ko sauc arī par serveri), kas var sadarboties kā apvienots sociālais tīkls, ļaujot lietotājiem dažādās instancēs mijiedarboties savā starpā. Tas ir paredzēts, lai sniegtu lietotājiem elastību izvēlēties instanci, kuras politikām viņi dod priekšroku, bet saglabāt piekļuvi plašākam sociālajam tīklam. Mastodon ir arī daļa no Fediverse serveru platformu ansambļa, kas izmanto kopīgus protokolus, kas ļauj dalībniekiem mijiedarboties arī ar lietotājiem citās saderīgās platformās, piemēram, PeerTube un Friendica.

Mastodon talismans ir dzīvnieks ar snuķi, kas atgādina mastodonu vai mamutu un dažkārt tiek attēlots, lietojot planšetdatoru vai viedtālruni. Ziņojumi, kas publicēti, izmantojot programmatūru, tiek saukti par "taurējumiem". Mastodon sākotnējo versiju radīja Eigens Ročko un 2016. gada oktobrī par to paziņoja Hacker News vietnē.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Brīvā programmatūra
Tiešsaistes sociālie tīkli
Sociālie mediji
Purvāja ciesa

Purvāja ciesa () ir graudzāļu dzimtas suga, kura ir plaši sastopama Eirāzijā, galvenokārt Eiropas ziemeļu, centrālajā un austrumu daļā, kā arī Rietumsibīrijā. Suga ir bieži sastopama arī visā Latvijas teritorijā, kur grupas un audzes aug dažādos pārmitros biotopos: lapkoku mežos, pļavās, purvu apmalēs un gar ūdenstilpēm.

Apraksts 
Purvāja ciesa ir daudzgadīgs, 60-150 cm garš lakstaugs. Tam ir stāvs stiebrs stāvs, kurš zem ziedkopas ir raupjš. Lapas ir 0,3-0,6 cm šauras, ar īsiem matiņiem vai gandrīz kailas, plakanas. Lapas apakšpuse ir mazliet spīdīga, tās maksts ir gandrīz līdz pamatam šķelta, bez austiņām. Lapas mēlīte ir strupa, īsāka nekā lapas platums. Ziedi ir 8-20 cm garā, skrajā skarā. Skaras zari ir stāvi. Vārpiņas ir 0,5-0,7 cm garas, tām bieži ir violeta nokrāsa. Ārējā zieda plēksne ir puscaurspīdīga, plēvjaina, plati lancetiska. Akots ir īss, atrodas plēksnes augšējā trešdaļā. Kallusa matiņi ir gari, aptuveni ārējās zieda plēksnes garumā. Auglis ir sīks grauds. Zied no jūnija līdz augustam.

Atsauces 

Ciesas
Latvijas flora
Smalklapu auzene

Smalklapu auzene () ir graudzāļu dzimtas lakstaugs. Tā dabiskās izplatības areāls ir Eiropā, uz DDR no Latvijas, aug smiltājos un sausos priežu mežos. Latvijā šī suga ir ļoti rets (varbūt arī nepietiekami izpētīts) taksons. Suga līdzīga aitu auzenei (Festuca ovina).

Atsauces 
Auzenes
Bernhards Zutis

Bernhards Aleksandrs Zutis (dzimis Valkā  (pēc vecā stila 6. oktobrī), miris Ņujorkā ) bija sabiedriskais darbinieks, farmaceits un mecenāts.

Dzīvesgājums 
Bernhards Zutis dzimis Valkā Lugažu draudzē 1893. gadā, viņš bija septītais bērns ģimenē. Beidzis Mārtiņa Alkšņa četrklasīgo tirdzniecības skolu Valkā (tā atradās pilsētas daļā, kas ir tagadējā Igaunijas Valga).

Studējis farmāciju Kazaņas Universitātē, kur 1916. gadā ieguva aptiekāra palīga kvalifikāciju. Atgriezies Valkā, sāka strādāt pilsētas aptiekā, pildot aptiekāra palīga pienākumus.

Sākoties Latvijas brīvības cīņām, kā feldšeris brīvprātīgi iestājās Ziemeļlatvijas armijā 1. (4.) Valmieras kājnieku pulkā, kur bija Valmieras kājnieku pulka aptiekas pārzinis, vēlāk tika ieskaitīts Vidzemes Artilērijas pulka 1. divīzijā. Demobilizējies 1920. gada 10. septembrī.

Sakarā ar to, ka 1920. gadā starp Latviju un Igauniju stājās spēkā līgums par robežu noteikšanu, Valkas aptieka bija palikusi Igaunijas pusē. Valkas pilsētas valde 1920. gada jūlijā atvēra jaunu aptieku, tā atradās Semināra ielā 4. Aptiekas iekārtošanā piedalījās arī Bernhards Zutis un viņa brālis Jānis.

1924. gadā B. Zutis aptieku ieguva savā īpašumā. 1926. gadā viņš aptieku pārcēla uz savu namu, kas atradās Rīgas ielā 13. Pamazām B. Zutis aptieku izveidoja par vienu no modernākajām provinces aptiekām Latvijā. 1922.-1939. gadā viņš bija īpašnieks arī aptiekai Valkas apriņķa Ērģemes pagastā.

1929. gadā Valkā nodibinājis minerālūdens un augļūdens tirgotavu.

Aktīvi iesaistījās sabiedriskajā darbā. Bija 7. Valkas aizsargu pulka farmaceits, kā arī Latvijas brīvības cīnītāju biedrības “Ziemeļnieki” priekšnieks, aktīvs biedrs un valdes loceklis vairākās Valkas kultūras un saimnieciskajās biedrībās.

Bija mecenāts, ieguldījis līdzekļus Valkas "sporta dārza" (tagad Valkas stadions) izbūvēšanā, kā arī pilsētas labiekārtošanā.

No 1924. līdz 1938. gadam viņš bija Valkas Sporta biedrības priekšnieks, aktivizējis tās darbību, popularizējis sportu valcēniešu vidū, rīkojot sporta svētkus, kuros piedalījušies gan vietējo jaunatnes organizāciju un skolu sportisti, gan sportisti no Rīgas.

Saņēmis valsts apbalvojumus par nopelniem Latvijas labā:

 1923. gadā - Latvijas atbrīvošanas kara piemiņas medaļu;
 1931. gadā - Triju zvaigžņu ordeņa V šķiru;
 1939. gadā -  Atzinības krusta V šķiru, Nopelnu krustu par nopelniem Aizsargu organizācijas labā.

1931. gadā par nopelniem futbola veicināšanā Latvijas Futbola savienība viņu apbalvojusi ar zelta medaļu.

Pēc Otrā pasaules kara emigrējis uz Vāciju, vēlāk (1951. gadā) devies uz ASV.
Miris 75 gadu vecumā 1968. gada 16. janvārī Ņujorkā (ASV).

Atsauces 

1893. gadā dzimušie
1968. gadā mirušie
Pink Heartz

Pink Heartz ir amerikāņu repera SoFaygo debijas studijas albums. Tas tika izdots 2022. gada 11. novembrī, izmantojot Cactus Jack Records. Albumā viesizrādās Ken Carson, Lil Uzi Vert, Don Toliver, Gunna un DJ Khaled.

Pink Heartz atbalsta četri singli, kas visi tika izdoti 2022. gada 17. oktobrī, lai sakristu ar albuma izdošanas datumu. Singli ir "Hell Yeah" (piedalās Ken Carson), "Blitz V2", "Another One" un "Fasho".

Dziesmu sarakts 
SoFaygo albumi
2022. gada albumi
Pegasus (albums)

Pegasus ir trešais amerikāņu repera Trippie Redd studijas albums, kas izdots 2020. gada 30. oktobrī. Albumā ir viesizrādēs no Myiah Lynnae, Yung LB, PARTYNEXTDOOR, Chris Brown, Rich The Kid, Young Thug, Future, Lil Mosey, Quavo, Busta Rhymes, Šons Kingstons, Doe Boy, Lil Wayne, HoodyBaby un Swae Lee. Luksusa versija ar nosaukumu Neon Shark vs Pegasus, kas tapusi sadarbībā ar Trevisu Bārkeru, tika izlaista 2021. gada 19. februārī, un tajā ir iekļauti ložmetējs Kellijs, melnlācis, Chino Moreno, Scarlxrd un ZillaKami.
2020. gada albumi
Trippie Redd albumi
Plāteres muiža

Plāteres muiža ( — "Muižciems") jeb Lātres muiža () bija Rūjienas draudzes novada muiža, kas tagad atrodas Igaunijas Mulgi pagastā.

Vēsture  
1504. gadā Livonijas ordeņa mestrs Volters fon Pletenbergs izlēņoja Hartvigam Plātelim (Hartwig Platele) trīs ciemus Karkuses pils novadā. 1518. gadā viņš Plātelim iznomāja vēl vienu zemes gabalu Rūjienas pils novadā. Plāteļu muiža, kas pirmo reizi minēta 1542. gadā, pēc Zviedru Vidzemes izveides 1631. gadā piederēja Hermanim Plātelim, 1646. gadā viņa dēlam leitnantam Johanam Albrehtam Plātelim, 1682. gadā Kārlim Detlofam Plātem. Pēc Lielā Ziemeļu kara 1730. gadā muižu iegādājās Morics Posse (1699-1734), kura mantinieks bija brīvkungs Eberhards Gustavs Posse (1729−1791), tad Georgs Posse (1758−1801) un viņa meita Marija Pose (1789−1850), kura apprecējās ar Pleskavas vicegubernatoru Kristeru fon Rennenkampfu (Christer von Rennenkampff). Pēc viņa nāves īpašumi nonāca Ungernu-Šternbergu dzimtas, bet 1855. gadā Štriku dzimtas īpašumā.
Georgs Konstantīns fon Štriks (1797-1886) muižu atstāja mantojumā savam dēlam  Paulam Andrejam Leonhardam fon Štrikam (1835−1874), 1892. gadā muižas īpašnieks bija Edgars Johans Frīdrihs fon Štriks (1848−1894), tad Hugo Ferdinands Bernhards fon Štriks (1860−1941), kura īpašumā tā lapika līdz 1920. gada zemes reformai.

Pēc Latvijas—Igaunijas robežas nospraušanas agrākās Plāteres muižas pagasta zemes iekļāva Igaunijas teritorijā.

Viljandi apriņķis
Grigorijs Lučanskis

Grigorijs Emanuilovičs Lučanskis (krievu: Григорий Эммануилович Лучанский) (dzimis 1945. gada 8. februārī Uzbekijas PSR, Taškentā ) ir plaši zināms, starptautiskas nozīmes uzņēmējs, dzīvojis arī Latvijā. Dibinājis ietekmīgo enerģētikas uzņēmumu grupu "Nordex". Ieņemti arī vadošie amati Starptautiskajā rūpnieku un uzņēmēju kongresā, kā arī Krievijas Investīciju projektu un programmu centrā. Krievijas Ebreju kongresa Prezidija biroja loceklis.

Dzīvesgājums

Izglītība 
1968. gadā absolvēja Maskavas Tērauda un sakausējumu institūtu, iegūstot inženiera - metalurga specialitāti.

1973. gadā absolvēja Sergo Ordžonikidzes Maskavas Aviācijas institūtu, iegūstot ekonomista specialitāti celtniecībā.

Profesionālā darbība 
1969. gadā sāka vadīt Latvijas PSR celtniecības vienību, bijis nodaļas vadītājs. Darbojās arī kā Latvijas PSR komjaunatnes Centrālkomitejas revīzijas komisijas priekšsēdētājs.

1974. gadā tika iecelts par Latvijas Valsts universitātes prorektoru administratīvajā - finanšu jomā.

1983. gadā tika atzīts par vainīgu sociālistiskā īpašuma piesavināšanās gadījumā 2 564 rubļu apmērā, kā arī dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, tiekot sodīts ar 7 gadiem cietumā.

1985. gadā, pēc 2 cietumā pavadītiem gadiem, tika atbrīvots ar piespiedu darbu tautsaimniecības būvēs. Šajā laikā izveidoja un vadīja PSRS pirmo aptverošo celtnieku brigādi. Tāpat arī tika uzaicināts agrofirmas "Ādaži" direktora vietnieka amatā.

1989. gadā, pēc agrofirmas apmeklējuma, PSRS komunistiskās partijas Centrālās Komitejas ģenerālsekretārs Mihails Gorbačovs tai piešķīra atļauju ekonomiskajai darbībai ārzemēs. Līdz ar to, Lučanskis izveidoja PSRS pirmo nevalstisko ārējās tirdzniecības uzņēmumu - Ādaži Impex.

1990. gadā Lučanskis Austrijā nodibināja uzņēmumu Nordex, kas kļuva par pirmo uzņēmumu Rietumos ar kapitāla līdzdalību no PSRS.

Privātā dzīve 
Dzīvo Krievijā un Austrijā. Precējies, ir trīs meitas un dēls.

Atsauces 

Latvijas uzņēmēji
Krievijas uzņēmēji
1945. gadā dzimušie
Uzbeku uzņēmēji
Ūdens avotene

Ūdens avotene () ir mainīga izskata graudzāļu dzimtas suga, kuras ietvaros nodala vairākus zemākus taksonus. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, Ziemeļāfrikā un dažviet Āzijā, Latvijā sastopama retumis, galvenokārt jūras piekrastē, ļoti reti valsts centrālajā un austrumu daļā.

Skrajas grupas aug miklos upju piekrastes un jūrmalas smiltājos.

Apraksts 
Ūdens avotene ir daudzgadīgs, 10-70 cm garš lakstaugs, kurš veido garus, ložņājošus sakneņus. Augam ir kails un pacils stiebrs, kurš nereti apakšdaļā sakņojas. Lapas ir kailas, plakanas, 0,4-0,9 cm platas, līdz 8 cm garas, ar kailu, līdz pusei slēgtu maksti. Mēlīte ir vidēji smaila. Skara ir 10-30 cm gara un skraja, piramidāla apveida, zari vairāk vai mazāk horizontāli, mīksti, pušķos pa 3-5. Vārpiņas ir plakanas, 0,2-0,4 cm garas, ar violetu nokrāsu, ko piešķir strupās un garumā nevienādās vārpiņas plēksnes. Vārpiņas plēksnes ir manāmi īsākas nekā vārpiņa. Vārpiņā ir 2 ziedi. Zieda plēksnes strupas, akota nav. Auglis ir sīks grauds. Zied jūnija beigās un jūlijā.

Atsauces 

Latvijas flora
Graudzāļu dzimta
Johans fon dem Brēle

Johans fon dem Brēle, saukts Plāters (; ap 1460–1529) bija Livonijas ordeņa landmaršals (1502—1529) un viens no ievērojamākajiem tālaika Livonijas politiķiem un karavadoņiem.

Dzīvesgājums 
Dzimis aptuveni 1460. gadā Brēles Plāteru dzimtā no Vestfālenes, viņa uzņemšanu Vācu ordenī varēja sekmēt viņa radnieciskie sakari, proti, 1306. gadā Alberts Plāters bija Cēsu komturs. 1430. gadā bruņinieks Venemārs Plāters bija Grobiņas fogts, vēlāk Livonijas ordeņa landmaršals. Uzskata, ka ap 1475. gadu viņš ieradās Livonijā, bet tikai 1495. gadā kļuva par Karkuzes pils fogtu, kopš tā laika bija arī ordeņa mestra Pletenberga tuvāko līdzgaitnieku iekšējā lokā jeb ordeņa padomē. 

Pēc tam, kad Livonijas landtāgā Valmierā 1501. gada janvārī noslēdza aizsardzības un uzbrukšanas savienības līgumu ar Lietuvas dižkunigaitiju, viņu ievēlēja par ordeņa landmaršalu (karaspēka pavēlnieku un mestra padomnieku) ar rezidenci Siguldas pilī.

1502. gada septembrī viņš komandēja Livonijas ordeņa kavalēriju kaujā pie Smoļinas ezera netālu no Latgales ziemeļaustrumu robežas, kad apvienotais Livonijas Konfederācijas karaspēks mestra Pletenberga un Rīgas arbibīskapa Hildebranda vadībā uzvarēja Maskavijas karaspēku.

Reformācijas laikā viņš palika uzticīga katolicismam. Pēc tam kad 1525. gadā Vācu ordenis Prūsijā tika pārveidots par mantojamu Prūsijas hercogisti ar pēdējo lielmestru luterticīgo Albrehtu Hoencollernu kā hercogu, Plāters pildīja ordeņa mestra pienākumus, pieņemot Tallinas, Harijas un Viruzemes bruņinieku uzticības zvērestu pēc atdalīšanās no Vācu ordeņa Prūsijā.

Literatūra 
 Leonīds Arbuzovs. Johann von dem Broele gen. Plater im Deutschen Orden in Livland (ca. 1475–1529). In: Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik 1905 und 1906. Mitau, 1908. Lk-d 182–209.
 Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 667 (lk 506).

Ārējās saites

Skatīt arī 
 Livonijas ordeņa landmaršali

15. gadsimtā dzimušie
1529. gadā mirušie

Ziemeļreinā-Vestfālenē dzimušie
Kapteiņa Arasenas sala

Kapteiņa Arasenas sala () ir neapdzīvota Čīlei piederoša sala Ugunszemes arhipelāgā Dienvidamerikas pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst Magaljanesas reģiona Magaljanesas provinces Puntaarenasas komūnā.

Ģeogrāfija 
Sala uzvietojusies Ugunszemes arhipelāga rietumos. Magelāna šaurums ziemeļaustrumos to atdala no kontinenta Bransvikas pussalas, Magdalenas un Kokbērna šaurumi austrumos un dienvidos — no Lielās Ugunszemes, bet Akvalisnana šaurums rietumos — no Klerensa salas. Sala kalnaina, augstākais punkts  vjl. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Piekrastē daudz mazāku saliņu, lielākā no kurām ir Djego sala dienvidu piekrastē. Salā valda vēss piejūras klimats, biežs lietus un stiprs rietumu vējš. Virsotnēs saglabājušies nelieli ledāji. Sala ietilpst Alberto de Agostini nacionālā parka teritorijā.

Vēsture 
Salas kalnainības un resursu trūkuma dēļ tā bijusi neapdzīvota un tikai epizodiski to apmeklējuši kaveskari un jamani, kuri tur ieguva dzelzs pirītu — minerālu, kas nepieciešams uguns ieguvei. Pirmie no eiropiešiem salas krastus apsekoja britu ekspedīcija Filipa Pārkera Kinga vadībā ar kuģiem Hope un Beagle, kas atklāja jūrasšaurumus, kas atdala salu no pārējām Ugunszemes salām. Nodēvēta par godu čīliešu kara lidotājam Djego Arasenam.

Atsauces

Ārējās saites 

Ugunszeme
Čīles salas
Remko Pasvērs

Remko Pasvērs (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Pasvērs pārstāv Eredivisie komandu Ajax.

Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandās Twente, Heracles Almelo, Go Ahead Eagles, PSV Eindhoven un SBV Vitesse.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2022. gadā, 38 gadu vecumā kļūstot par vēsturē otru vecāku izlases debitantu.

Sasniegumi 
PSV

 Eredivisie: 2014–15, 2015–16
 Johan Cruijff Schaal: 2016, 2017

Ajax

 Eredivisie: 2021–22

Atsauces

Ārējās saites 

1983. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
PSV Eindhoven spēlētāji
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Futbola vārtsargi
Overeiselā dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Juriens Timbers

Juriens Davids Normans Timbers (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Pārsvarā spēlē centra aizsarga pozīcijā, bet var spēlēt arī labajā malā. Kopš 2019. gada Timbers pārstāv Eredivisie komandu Ajax.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
Ajax

 Eredivisie: 2020–21, 2021–22
 Nīderlandes kauss: 2020–21

Atsauces

Ārējās saites 

2001. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Utrehtas provincē dzimušie
Tairels Malasija

Tairels Malasija (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Malasija pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Manchester United.

Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandā Feyenoord, kur 2018. gadā izcīnījis Nīderlandes kausu.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.

Sasniegumi 
Feyenoord

 Nīderlandes kauss: 2017–18
 Johan Cruijff Schaal: 2018

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Roterdamas "Feyenoord" spēlētāji
Manchester United F.C. spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Dienvidholandē dzimušie
Havi Simonss

Havjērs Kventins Sajs Simonss (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Simonss pārstāv Eredivisie komandu PSV Eindhoven.

Iepriekš spēlējis Francijas komandā Paris Saint-Germain.

Sasniegumi 
Paris Saint-Germain

 Francijas 1. līga: 2021–22
 Francijas kauss: 2020–21

PSV Eindhoven

 Johan Cruijff Schaal: 2022

Ārējās saites 

2003. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Parīzes "Saint-Germain" spēlētāji
PSV Eindhoven spēlētāji
Ziemeļholandē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Vinsents Jansens

Vinsents Petruss Anna Sebastiāns Jansens (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Jansens pārstāv Beļģijas A divīzijas komandu Royal Antwerp.

Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandās Almere City un AZ Alkmaar, Anglijas Premjerlīgas komandā Tottenham Hotspur, Turcijas Superlīgas komandā Fenerbahçe un Meksikas komandā Monterrey.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2016. gadā.

Sasniegumi 
Monterrey

 Liga MX: Apertura 2019
 Copa MX: 2019–20
 CONCACAF Čempionu līga: 2021

Individuālie sasniegumi

 Eredivisie labākais vārtu guvējs: 2015–16

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
AZ Alkmaar spēlētāji
Tottenham Hotspur F.C. spēlētāji
Stambulas "Fenerbahçe" spēlētāji
Ziemeļbrabantē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Osvalds Zvejsalnieks

Osvalds Zvejsalnieks (1944–2022) bija latviešu gleznotājs, Latvijas Mākslas akadēmijas mācībspēks, ilggadējs Rēzeknes Mākslas un dizaina vidusskolas direktors.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1944. gada 21. martā Varakļānos, bērnībā dzīvoja Nagļu pagasta “Zvejsalās”. Mācījās Nagļu septiņgadīgajā skolā, vēlāk – Viļānu vidusskolā. Studēja Latvijas Mākslas akadēmijā, no 1970. gada strādāja Rēzeknes lietišķās mākslas vidusskolā. 1976. gadā viņu uzņēma Latvijas Mākslinieku savienībā. 

1991. gadā bija filmas “Cilvēka bērns” galvenais mākslinieks, panāca Latvijas Mākslas akadēmijas Latgales filiāles atvēršanu Rēzeknē, rosināja pieminekļa “Vienoti Latvijai“ atjaunošanu 1992. gadā. 1993. gadā kļuva par Rēzeknes Mākslas vidusskolas direktoru, vēlāk par 7. Saeimas deputātu (1998-2002) un Rēzeknes domes deputātu. 

Miris 2022. gada 7. novembrī, apglabāts Nagļu kapsētā.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis (1997), 
 Rēzeknes Goda pilsonis,
 latgaliešu kultūras gada balva “Boņuks” par ieguldījumu Latgales kultūras attīstībā.

Daiļrade 
Osvalds Zvejsalnieks piedalījās vairāk nekā 70 novada, valsts un starptautiskās mākslas izstādēs, sarīkoja ap 30 personālizstādēm, regulāri līdzdarbojās plenēros un grupu izstādēs gan Latvijā, gan ārvalstīs. Zvejsalnieka darbi atrodas vairākos valsts un ārzemju muzejos, kā arī privātkolekcijās.

Atsauces

Ārējās saites 

1944. gadā dzimušie
Rēzeknes novadā dzimušie
2022. gadā mirušie
Latvijas Mākslas akadēmijas absolventi
Latvijas Mākslas akadēmijas darbinieki
Latvijas mākslinieki
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Kodijs Gakpo

Kodijs Matess Gakpo (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Gakpo pārstāv Eredivisie komandu PSV Eindhoven.

PSV Eindhoven komandas rindās debitējis 2018. gadā. 2021–22. gada sezonā viņš tika atzīts par Nīderlandes gada futbolistu, visos turnīros kopumā gūstot 21 vārtus 47 mačos.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

Sasniegumi 
PSV

 Eredivisie: 2017–18
 Nīderlandes kauss: 2021–22
 Johan Cruijff Schaal: 2021, 2022

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
PSV Eindhoven spēlētāji
Ziemeļbrabantē dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Noa Langs

Noa Noels Langs (, dzimis ) ir nīderlandiešu futbolists, spēle uzbrucēja pozīcijā, Nīderlandes futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Langs pārstāv Beļģijas A divīzijas komandu Club Brugge.

Iepriekš spēlējis Nīderlandes komandās Ajax un Twente.

Nīderlandes futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.

Sasniegumi 
Jong Ajax

 Eerste Divisie: 2017–18

Ajax

 Eredivisie: 2018–19
 Nīderlandes kauss: 2018–19
 Johan Cruijff Schaal: 2019

Club Brugge

 Beļģijas A divīzija: 2020–21, 2021–22
 Beļģijas Superkauss: 2021, 2022

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Nīderlandes futbolisti
Nīderlandes izlases futbolisti
Amsterdamas "Ajax" spēlētāji
Club Brugge KV spēlētāji
Dienvidholandē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Hasans el Haidoss

Hasans Hālids Hasans el Haidoss (, dzimis ) ir Kataras futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Kataras futbola izlases dalībnieks. Kopš 2007. gada pārstāv Kataras Zvaigžņu līgas komandu Al Sadd.

Kataras futbola izlases sastāvā debitējis 2008. gadā. Viņš ir izlases kapteinis un visvairāk spēļu aizvadījušais futbolists.

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Kataras futbolisti
Kataras izlases futbolisti
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Alfrēds Gomiss

Alfrēds Gomiss (, dzimis ) ir Senegālas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Gomiss pārstāv Francijas 1. līgas komandu Rennes.

Senegālas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Piedalījies 2018. gada FIFA Pasaules kausā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā.

Sasniegumi 
Senegāla

 Āfrikas Nāciju kauss: 2021

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Senegālas futbolisti
Senegālas izlases futbolisti
Torino F.C. spēlētāji
F.C. Crotone spēlētāji
Bologna F.C. 1909 spēlētāji
S.P.A.L. spēlētāji
Dijon FCO spēlētāji
Stade Rennais F.C. spēlētāji
2018. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Fodē Balo-Turē

Fodē Balo-Turē (, dzimis ) ir Senegālas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Senegālas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Balo-Turē pārstāv Itālijas A sērijas komandu AC Milan.

Iepriekš spēlējis Francijas komandās Lille un AS Monaco. 2022. gadā ar AC Milan komandu kļuvis par Itālijas čempionu.

Senegālas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Āfrikas Nāciju kausā.

Sasniegumi 
Milan

 Itālijas A sērija: 2021–22

Senegāla

 Āfrikas Nāciju kauss: 2021

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Senegālas futbolisti
Senegālas izlases futbolisti
LOSC Lille spēlētāji
AS Monaco FC spēlētāji
AC Milan spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Konors Galahers

Konors Džons Galahers (, dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Anglijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Galahers pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Chelsea.

Iepriekš Galahers no Chelsea komandas tika izīrēts Charlton Athletic, Swansea City, West Bromwich Albion un Crystal Palace.

Anglijas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā.

Sasniegumi 
Chelsea

 UEFA Eiropas līga: 2018–19

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Anglijas futbolisti
Anglijas izlases futbolisti
Chelsea F.C. spēlētāji
Swansea City A.F.C. spēlētāji
West Bromwich Albion F.C. spēlētāji
Crystal Palace F.C. spēlētāji
Sarejā dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Mets Tērners

Metjū Čārlzs Tērners (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada Tērners pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Arsenal.

ASV futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. 2021. gadā ar izlasi izcīnījis CONCACAF Zelta kausu.

Sasniegumi 
New England Revolution

 Supporters' Shield: 2021

ASV

 CONCACAF Zelta kauss: 2021

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
ASV futbolisti
ASV izlases futbolisti
Arsenal FC spēlētāji
Ņūdžersijā dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Tims Rīms

Timotijs Maikls Rīms (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2015. gada Rīms pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Fulham.

Iepriekš spēlējis ASV komandā Ņujorkas "Red Bulls" un Anglijas komandā Bolton Wanderers.

ASV futbola izlases sastāvā debitējis 2010. gadā.

Sasniegumi 
Fulham

 Anglijas čempionāts: 2021–22

ASV

 CONCACAF Nāciju līga: 2020–21

Ārējās saites 

1987. gadā dzimušie
ASV futbolisti
ASV izlases futbolisti
Fulham FC spēlētāji
Misūri dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Jānis Ķīsis

Jānis Ķīsis (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu dermatologs un Rīgas Stradiņa universitātes  asociētais profesors.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Rīgā. Studēja Rīgas Medicīnas institūtā (1975–1981), 1982. gadā sāka strādāt par medicīnas skolas pasniedzēju, kopš 1988. gada strādāja par Rīgas Medicīnas institūta  (RMI) asistentu. 1990. gadā kļuva par Latvijas makšķernieku kluba “SALMO” prezidentu, bija "Kluba-21" biedrs un savienības "Latvijas ceļš" biedrs un dibinātājs 1993. gada jūnijā. 1996. gadā aizstāvēja zinātņu doktora grādu medicīnā.

2002. gadā Ķīsis kļuva par Rīgas Stradiņa universitātes (RSU) Dermatoloģijas un veneroloģijas katedras docentu, 2006. gadā viņu ievēlēja par šīs katedras asociēto profesoru.

Miris 2022.gada 12.novembrī

Profesionālā karjera 
2006. gadā Jānis Ķīsis izveidoja savu privāto dermatoloģijas klīniku, dibināja Latvijas Dermatovenerologu biedrību un bija Latvijas Estētiskās medicīnas asociācijas valdes loceklis, bija gan Eiropas Dermatoloģijas un veneroloģijas akadēmijas, gan Amerikas Dermatoloģijas akadēmijas biedrs. Viņa vadībā aizstāvēti četri promocijas darbi.

Atsauces 

1956. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
2022. gadā mirušie
Rīgas Stradiņa universitātes darbinieki
Latvijas PSR VDK kartotēkā minētās personas
Klerensa sala

Klerensa sala () ir mazapdzīvota Čīlei piederoša sala Ugunszemes arhipelāgā Dienvidamerikas pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst Magaljanesas reģiona Magaljanesas provinces Puntaarenasas komūnā.

Ģeogrāfija 
Sala uzvietojusies Ugunszemes arhipelāga rietumos. Magelāna šaurums ziemeļaustrumos to atdala no kontinenta Bransvikas pussalas, Akvalisnana šaurums austrumos — no Kapteiņa Arasenas salas, Barbaras šaurums rietumos — no Santainesas salas. Sala kalnaina, augstākais punkts  vjl. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Piekrastē daudz mazāku saliņu, lielākā no kurām ir Kajetano sala ziemeļrietumu piekrastē. Salā valda vēss piejūras klimats, biežs lietus un stiprs rietumu vējš. Sala ietilpst Kaveskaru nacionālā parka teritorijā.

Vēsture 
Salas kalnainības un resursu trūkuma dēļ tā bijusi neapdzīvota un tikai epizodiski to apmeklējuši kaveskari un jamani. Pirmie no eiropiešiem salas krastus apsekoja britu ekspedīcija Filipa Pārkera Kinga vadībā ar kuģiem Hope un Beagle, kas atklāja jūrasšaurumus, kas atdala salu no pārējām Ugunszemes salām.

Atsauces

Ārējās saites 

Ugunszeme
Čīles salas
Gustavs Brā-Millers

Kārlis Frīdrihs Gustavs Brā-Millers (; dzimis  Kšečinā, Lejassilēzijā, miris  Berlīnē) bija vācu komponists un mūzikas skolotājs.

Viņš mācījās Bidgoščā, kur publicēja savus pirmos darbus; kādu laiku bijis mūzikas skolotājs Pleševā, vēlāk Berlīnē un kopš 1867. gada Vandelta mūzikas institūtā; komponējis darbus klavierēm, dziesmas (tai skaitā ar Rūdolfa Lēvenšteina un Heinriha Heines tekstiem) un dažas operetes (ieskaitot Ein Matrose von der Nymphe); viens no viņa kvartetiem tika apbalvots 1875. gadā Milānā.

Pseidonīms Brā (Brah) cēlies no Brdas upes (), kas tek caur Bidgošču (tolaik Brombergu).

Atsauces

Ārējās saites
 

 Gustava Brā-Millera dziesmu saraksts

Vācijas komponisti
Romantisma komponisti
Vācu komponisti
Skaidrīte Ābrama

Skaidrīte Ābrama (dzimusi ) ir Latvijas ekonomiste un politiķe, konkurences tiesību eksperte. Bijusi Konkurences padomes priekšsēdētāja (2012—2020). Šobrīd 14. Saeimas deputāte, ievēlēta no partijas "Progresīvie".

Dzīvesgājums 
S. Ābrama 1981. gadā ir ieguvusi diplomu par vācu valodas un literatūras pasniedzēja, filologa, tulka kvalifikāciju Latvijas Valsts universitātē. Vēlāk papildinājusi izglītību Šveices Institūtā Sanktgallenē (1994. gadā iegūta specialitāte biznesa menedžments), kā arī 2003. gadā ieguvusi Latvijas Universitātes sociālo zinātņu maģistra grādu vadībzinātnē, starptautiskā biznesa un ekonomikas specialitātē.

No 2012. līdz 2020. gadam S. Ābrama bija Konkurences padomes priekšsēdētāja.

2022. gada rudenī Saeimas vēlēšanās S. Ābrama kandidēja no partijas "Progresīvie", neesot tās biedre, un tika ievēlēta 14. Saeimā. Pēc ievēlēšanas par deputāti oktobrī kļuvusi par partijas biedri.

Atsauces 

1956. gadā dzimušie
Latvijas ekonomisti
"Progresīvie" politiķi
14. Saeimas deputāti
Atis Švinka

Atis Švinka (dzimis 1973. gadā) ir Latvijas uzņēmējs, jaunatnes mentors un politiķis.

Kopš 2021. gada kopā ar Antoņinu Ņenaševu – partijas Progresīvie līdzpriekšsēdētājs. 2022. gada 1. oktobrī ievēlēts 14.Saiemā.

Atsauces 

1973. gadā dzimušie
Latvijas politiķi
14. Saeimas deputāti
"Progresīvie" politiķi
Latvijas uzņēmēji
Jana Simanovska

Jana Simanovska (dzimusi 1971. gadā) ir Latvijas zinātniece, augstskolu pasniedzēja, aktīviste un politiķe. 2022. gadā ievēlēta 14.Saeimā no partijas Progresīvie.

Iepriekš bijusi zināma kā pilsoniskā aktīviste dažādās sabiedriskajās organizācijās – ir Biedrības "Ekodizaina kompetences centrs" valdes priekšsēdētāja, kā arī aktīvi darbojusies Sabiedrība par atklātību Delna, "Latvijas Vecāku forums", "Brīvības un solidaritātes fonds" un citās organizācijās.

Ieguvusi vides inženierzinātņu doktora grādu un pasniedz Vidzemes Augstskolā.

Atsauces 

1971. gadā dzimušie
Latvijas politiķi
14. Saeimas deputāti
"Progresīvie" politiķi
Lēmums aiziet

"Lēmums aiziet" (; Heojil gyeolsim) ir 2022. gada Dienvidkorejas neo-noir romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Paks Čanvuks. Filmā galvenās lomas atveido Tanga Vei un Paks Heils.

Filma stāsta par detektīvu, kurš, izmeklējot alpīnista nāvi, iepazīstas ar viņa noslēpumaino atraitni.

Filmas "Lēmums aiziet" pirmizrāde notika  75. Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta palmas zaru. Čanvuks saņēma festivāla labākā režisora balvu. Filma saņēma lielu kritiķu atzinību, īpaši novērtējot aktierspēli, sižeta pavērsienus un operatora darbu. "Lēmums aiziet" ir izvēlēta kā Dienvidkorejas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 95. Kinoakadēmijas balvai.

Atsauces

Ārējās saites 

2022. gada filmas
Dienvidkorejas filmas
Romantikas filmas
Gilda

"Gilda" () ir 1946. gada ASV film noir filma, kuras režisors ir Čārlzs Vidors. Filmā galvenās lomas atveido Rita Heivorta un Glenns Fords.

Filma vēsta par amerikāņu spēlmani, kurš tiek nolīgts darbam Buenosairesas kazino, kur viņš atklāj, ka viņa priekšnieka sieva ir viņa bijusī mīļākā.

Filmas "Gilda" pirmizrāde notika . Filmu izrādīja pirmajā Kannu kinofestivālā, kur tā sacentās par festivāla galveno balvu. Filma pazīstama ar savu kinematogrāfiju, tērpiem, deju ainām un dziesmām Put the Blame on Mame un Amado Mio. Laika gaitā filma ieguvusi kulta statusu. Tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes filmai ir 90% vērtējums. 2013. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

Filmas galvenās varones Gildas vārdā, ko attēlo Heivorta, nosauca atombumbu, ko  nometa Bikini atolā.

Atsauces

Ārējās saites 

1946. gada filmas
ASV filmas
Film noir
Romantikas filmas
Drāmas
Columbia Pictures filmas
Junuss Musā

Junuss Dimoara Musā (, dzimis ) ir ASV futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada Musā pārstāv Spānijas La Liga komandu Valencia.

Dzimis ASV, Ganas vecākiem. Lielāko daļu bērnības pavadījis Itālijā un Anglijā, kuras dažādu vecumu jauniešu izlases viņš pārstāvēja. 2020. gadā debitējis ASV futbola izlases sastāvā.

Sasniegumi 
ASV

 CONCACAF Nāciju līga: 2019–20

Ārējās saites 

2002. gadā dzimušie
ASV futbolisti
ASV izlases futbolisti
Valencia CF spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Ņujorkā dzimušie
Kriss Mefams

Kristofers Džeimss Mefams (, dzimis ) ir Velsas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Velsas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Mefams pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu Bournemouth.

Iepriekš spēlējis Anglijas komandā Brentford.

Velsas futbola izlases sastāvā debitējis 2018. gada. Piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Velsas futbolisti
Velsas izlases futbolisti
A.F.C. Bournemouth spēlētāji
Londonā dzimušie
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Džonijs Viljamss

Džonatans Pīters Viljamss (, dzimis ) ir Velsas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Velsas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Viljamss pārstāv Anglijas League Two komandu Swindon Town.

Viljamss savu karjeru uzsāka 2013. gadā, kur viņš ilgu laiku tika izīrēts vairākiem klubiem, kā Ipswich Town, Nottingham Forest, Milton Keynes Dons un Sunderland. 2019. gadā pievienojies Charlton Athletic, bet 2021. gadā Cardiff City.

Velsas futbola izlases sastāvā debitējis 2013. gadā. Piedalījies 2016. un 2020. gada Eiropas čempionātā.

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Velsas futbolisti
Velsas izlases futbolisti
Crystal Palace F.C. spēlētāji
Nottingham Forest F.C. spēlētāji
Sunderland A.F.C. spēlētāji
Cardiff City F.C. spēlētāji
2016. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2020. gada Eiropas čempionāta futbolā spēlētāji
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Kentā dzimušie
Koncertzāle ''Finlandia''

Koncertzāle Finlandia () ir koncertzāle Somijas galvaspilsētā Helsinkos. Koncertzāle atrodas Tēlenlīča (Töölönlahti) krastā Hespērijas parka (Hesperian puisto) vidū. 

Ēka tika celta no 1967. līdz 1975. gadam un tās projekta autors ir Alvars Ālto. Kompleksā atrodas koncertu, konferenču un izstāžu zāles. Šeit notiek Helsinku simfoniskā orķestra koncerti un mēģinājumi. 1975. gadā koncertzālē notika Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas konference, kurā tika noslēgtas Helsinku vienošanās. Kopš 2022. gada notiek koncertzāles rekonstrukcija.

Attēlu galerija

Ārējās saites 

Celtnes un būves Somijā
Helsinki
Eduardo Rīdels

Eduardo Rīdels (, dzimis ) ir uzņēmējs un ieņem Matugrosu du Sula gubernatora amatu, kas tika ievēlēts 2022. gada 30. oktobrī Brazīlijas vēlēšanās 2022. gadā.

1994. gadā viņš apprecējās ar Moniku Moraisu, ar kuru viņam ir divi bērni: Marsela un Rafaels. 1995. gadā viņš pārņēma ģimenes lauku īpašuma apsaimniekošanu Marakaju pilsētā, iegūstot pieredzi apsaimniekošanā. Kopš tā laika viņš ieņēma saistītos amatus administrācijā. 2015. gadā Rīdels atstāja Mato Grosso do Sul Lauksaimnieku federācijas direktora amatu (2012-2014), lai pievienotos Valdības un stratēģiskās vadības valsts sekretariātam Reinaldo Azambudžas valdībā, amatā, kurā viņš palika līdz 2021. gadam.

Viņš pieteica sevi kā kandidāts štata vēlēšanās Mato Grosso do Sul 2022. gadā, kandidējot uz gubernatora amatu, kopā ar Barbosinju par gubernatora vietnieku. Pirmajā kārtā, kas notika 2022. gada 2. oktobrī, viņš ieguva 361 981 balsi (25,16%), būdams otrais visvairāk balsojušais kandidāts. Otrajā kārtā 20. oktobrī viņš pārspēja kapteini Renanu Kontāru  no PSL . Viņš ieguva 56,90% balsu, atceļot Azambudža 2023. gadā par jauno Sulmatogrosense gubernatoru .

Atsauces 

Lapas ar nepārskatītiem tulkojumiem
1969. gadā dzimušie
Spānija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

Spānija (Burbonu restaurācija Spānijā) bija pārstāvēta 1900. vasaras olimpiskajās spēlēs, kas norisinājās Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Šīs bija pirmās modernās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā bija pārstāvēta.

Šajās olimpiskajās spēlēs Spānija bija pārstāvēta ar 9 sportistiem (visi vīrieši), kuri startēja 4 olimpiskajos sporta veidos ― airēšanā, basku pelotā, jāšanā un paukošanā. Visvairāk sportistu, 5 sportisti, bija pārstāvēti airēšanā. Visos šajos sporta veidos tā bija pārstāvēta pirmo reizi.

Spānija šajā olimpiskajās spēlēs izcīnīja savu pirmo olimpisko zelta medaļu Olimpiskajās spēlēs. Šo medaļu ieguva basku pelotas pārstāvji Hosē de Amesola un Fransisko Viljota. Tā bija arī pirmā un vienīgā olimpisko medaļa, ko varēja izcīnīt šajā sporta veidā olimpisko spēļu vēsturē.

Sportisti

Sportistu sadalījums pa sporta veidiem 
  — Pirmoreiz valsts pārstāvēta šajā sporta veidā.

Medaļu ieguvēji

Medaļnieki

Medaļu sadalījums pa sporta veidiem 

  — Pirmās izcīnītās olimpiskās medaļas šajā sporta veidā;
  — Pirmās izcīnītā zelta medaļas šajā sporta veidā;
  — Pirmās izcīnītā sudraba medaļas šajā sporta veidā;
  — Pirmās izcīnītā bronzas medaļas šajā sporta veidā.

Rezultāti

Airēšana

Basku pelota

Jāšana

Paukošana

Skatīt arī 
 Spānija olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 Spānija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Sports Reference) 
 Spānija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (Olympedia) 

Valstis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
1900
Nauels Molina

Nauels Molina Lusero (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Molina pārstāv Spānijas La Liga komandu Atlético Madrid.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandās Boca Juniors, Defensa y Justicia un Rosario Central, kā arī Itālijas komandā Udinese.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2021. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América.

Sasniegumi 
Argentīna

 Copa América: 2021
 Finalissima: 2022

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Udinese Calcio spēlētāji
Madrides "Atletico" spēlētāji
Kordovas provincē (Argentīna) dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Gonsalo Montjels

Gonsalo Arjels Montjels (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē labās malas aizsarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Montjels pārstāv Spānijas La Liga komandu Sevilla.

Iepriekš spēlējis Argentīnas komandā River Plate, kuras rindās 2021. gadā kļuvis par Argentīnas čempionu, bet 2018. gadā ieguvis Copa Libertadores.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2019. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América.

Sasniegumi 
River Plate

 Argentīnas pirmā divīzija: 2021
 Copa Argentina: 2015–16, 2016–17, 2018–19
 Supercopa Argentina: 2017, 2019
 Copa Libertadores: 2018
 Recopa Sudamericana: 2016, 2019

Argentīna

 Copa América: 2021
 Finalissima: 2022

Ārējās saites 

1997. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Sevilla FC spēlētāji
Buenosairesas provincē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Gido Rodrigess

Gido Rodrigess (, dzimis ) ir Argentīnas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Argentīnas futbola izlasi. Kopš 2021. gada Rodrigess pārstāv Spānijas La Liga komandu Real Betis.

Argentīnas futbola izlases sastāvā debitējis 2017. gadā. Ar izlasi uzvarējis 2021. gada Copa América.

Sasniegumi 
River Plate

 Copa Sudamericana: 2014

América

 Liga MX: Apertura 2018
 Copa MX: Clausura 2019

Betis

 Spānijas Karaļa kauss: 2021–22

Argentīna

 Copa América: 2021
 Finalissima: 2022

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Argentīnas futbolisti
Argentīnas izlases futbolisti
Real Betis spēlētāji
Buenosairesas provincē dzimušie
2022. gada FIFA Pasaules kausa spēlētāji
Havis Amanda

Havis Amanda () ir strūklaka un skulptūra, kas atrodas Somijas galvaspilsētas Helsinku Tirgus laukumā pie Esplanādes parka.

Skulptūru 1906. gadā Parīzē izgatavoja somu tēlnieks Ville Valgrēns (Ville Vallgren, 1855 – 1940). 1908. gadā izveidoja strūklaku. Centrālā strūklakas figūra veidota no bronzas un ir 1,94 metrus augsta. Visas strūklakas augstums ir 5 metri. Ville Valgrāns strūklakas centrālo figūru nosauca par merenneito (nāru), tomēr drīz pēc uzstādīšanas sabiedrībā ieviesās Havis Amanda nosaukums. Pārējā strūklaka (to skaitā četras zivis pie Havis Amanda kājām un četras jūraslauvas) veidoti no granīta. 

Havis Amanda ir centrālā vieta tradicionālajos somu studentu svētku Vapu, kurus svin 1. maijā. Svētku iesākas ar rituālu, kurā Havis Amanda skulptūrai tiek uzlikta studentu cepure.

Attēlu galerija

Ārējās saites

Skulptūras
Strūklakas
Helsinki
Platlapu cinna

Platlapu cinna () ir graudzāļu dzimtas suga ar cirkumpolāru izplatības areālu ziemeļaustrumu Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā.

Suga Latvijā ir sastopama reti, galvenokārt nelielā apvidū valsts ZA daļā, kur savrupas punktveida atradnes sasniedz Jēkabpils rajona ziemeļdaļu. Suga Latvijā sasniedz izplatības DR robežu. Ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 3. kategorijā.

Apraksts 
Platlapu cinna ir daudzgadīgs, 70-160 cm garš lakstaugs, kuram piemīt patīkama smarža. Augs veido skraju ceru un tam ir garš, ložņājošs saknenis. Stiebrs ir kails, stāvs, skarā lokveidīgi nokarens. Lapas (arī maksts) bez matiņiem, raupjas, 0,8-1,8 cm platas. Mēlīte diezgan gara (līdz 1 cm) un strupa. Ziedi ir izvietoti garā skarā ar nokareniem zariem (zaru garums var sasniegt līdz 30 cm). Skara ir mīksta, zaru pušķi blīvi, vārpojums bagātīgs. Katrā pušķī parasti ir 4-9 zari. Katrā vārpiņā ir 1 divdzimumu zieds. Ziedā ir tikai 1 putekšņlapa. Vārpiņas 0,2-0,4 cm garas, to plēksnes ar īsiem matiņiem un 1 dzīslu. Ārējā zieda plēksne ar šķautni, 3 dzīslām, galā divzobaina un ar īsu, taisnu akotu, kas ārpusē nav redzams. Ārējās zieda plēksnes saaugums pie pamata ar vārpiņas ass posma pamatdaļu - kalluss - īss un kails. Auglis ir sīks (ap 0,2 cm garš) grauds. Zied jūlija beigās un augustā.

Atsauces 

Graudzāļu dzimta
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Kenya Airways

Kenya Airways Ltd., pazīstama kā Kenya Airways, ir Kenijas nacionālā lidsabiedrība. Dibināta 1977. gadā pēc lidsabiedrības East African Airways izformēšanas. 

Uzņēmuma galvenā mītne atrodas Kenijas galvaspilsētā Nairobi, bet galvenā bāze - Džomo Keniatas starptautiskajā lidostā. Līdz 1995. gadam aviokompānija piederēja Kenijas valstij. 1996. gadā tā tika privatizēta. 2022. gadā tā pieder Kenijas valstij (48,9 %), banku konsorcijam (38,1 %), lidsabiedrībai KLM (7,8 %), bet pārējās uzņēmuma daļas - citiem privātiem investoriem. Uzņēmuma akcijas tiek tirgotas Nairobi, Dāresalāmas un Ugandas biržās.

Ārējās saites 
 
 
 

Kenijas uzņēmumi
Kenijas lidsabiedrības
Kvando

Kvando () ir 731 kilometrus gara Zambezi upes pieteka Āfrikas dienvidos. 

Sākas Bijes plakankalnē Angolā. Pamatā tek dienvidaustrumu virzienā. Vidustecē veido Angolas - Zambijas, bet lejtecē, Kaprivi joslā, veido Namībijas - Botsvanas robežu. Upei ievērojamas ūdens svārstības atkarībā no sezonas. Lejtecē Kvando upes ūdeņi baro Liņati purvus un lielākā daļa no ūdens Zambezi nemaz nesasniedz. Upes tecējumā izveidoti seši nacionālie parki.

Ārējās saites 

Angolas upes
Botsvanas upes
Namībijas upes
Zambijas upes
Lūseilas stadions

Lūseilas stadions () ir futbola stadions Lūseilā, Katarā. Stadionā ietilpība ir 80 000 skatītāji. Stadionā tiks aizvadīti 2022. gada FIFA Pasaules kausa seši grupu turnīra mači, viens astotdaļfināls, ceturtdaļfināls un pusfināls, kā arī finālmačs.

Stadiona īpašnieki ir Kataras futbola asociācija. Tas ir lielākais stadions Katarā un viens no astoņiem stadioniem, kas tika uzbūvēts 2022. gada FIFA Pasaules kausam. Stadions atrodas 23 km no valsts galvaspilsētas Dohas.

Atsauces

Ārējās saites 

Futbola stadioni Katarā
2022. gada FIFA Pasaules kausa stadioni
Katara