Tartu Universitāte

Tartu Universitāte (, , ; agrāk latviski: Tērbatas Universitāte, Jurjevas Universitāte ()) ir Igaunijas lielākā un prestižākā universitāte un viena no vecākajām universitātēm Ziemeļeiropā.

QS pasaules universitāšu reitingā Tartu Universitāte ir novērtēta visaugstāk no Baltijas valstu augstskolām, tā ierindojas augstajā 347. vietā, kas ir starp 2% vislabāko pasaules universitāšu.

Pašlaik universitātē ir apmēram 13 750 studentu, starp tiem 1300 starptautisko studentu no vairāk nekā 80 valstīm, tostarp no Latvijas.

Studijas 
Studijas Tartu Universitātē notiek igauņu un angļu valodā. Pilna laika studijas igauņu valodā ir bezmaksas; angļu valodas programmās pieejamas budžeta vietas. Universitāte piedāvā pilnu akadēmisko izglītību dažādās nozarēs.

Bakalaura līmeņa studijas 
Tartu Universitāte piedāvā 75 dažādas pirmā līmeņa augstākās jeb bakalaura līmeņa programmas t. sk. arī tālmācības programmas, no kurām lielākā daļa tiek pasniegtas igauņu valodā, taču trīs — angļu valodā:
 Biznesa vadība
 Medicīna
 Dabaszinātnes un tehnoloģijas

Maģistra līmeņa studijas 
Tartu Universitāte šobrīd piedāvā 90 dažādas maģistra līmeņa studiju programmas, no kurām 20 ir angļu valodā:

Struktūra 
Kopš 2016. gada 1. janvāra Tartu Universitāte, apvienojot vairākas fakultātes un koledžas, pārgāja uz četru fakultāšu sistēmu, kuras mērķis ir veicināt starpdisciplinaritāti. Fakultāšu struktūru veido pētniecības skolas, zinātņu institūti un koledžas. Tartu Universitātes struktūrā ietilpst, piemēram, arī Tartu Universitātes bibliotēka, Tartu Universitātes muzejs, Tartu Universitātes dabas muzejs un botāniskais dārzs, Igaunijas Genoma krātuve un citas iestādes.

Vēsture 

Tartu Universitāte ir dibināta 1632. gadā pēc karaļa Gustava II Ādolfa rīkojuma kā tolaik Zviedrijai piederošo Vidzemes un Igaunijas provinču augstskola ar nosaukumu Academia Gustaviana. Par teoloģijas profesoru kļuva kurzemnieks Georgs Mancelis, viņš 1636.—1637. gadā bija arī akadēmijas rektors. Sakarā ar Otrā Ziemeļu kara darbību akadēmija 1656. gadā tika pārcelta uz Tallinu un 1665. gadā uz laiku slēgta.

1690. gadā pēc Zviedrijas karaļa Kārļa XI rīkojuma augstskola Tērbatā atjaunoja darbību kā Academia Gustavo-Carolina, tomēr bada gadu dēļ to pārcēla uz Pērnavu 1695. gadā, kur tā ar pārtraukumu 1697. — 1699. gadā darbojās arī Lielā Ziemeļu kara laikā. Akadēmija tika slēgta tikai pēc tam, kad krievu karaspēks 1710. gada 12. augustā ieņēma Pērnavu.

Universitāte 1802. gadā tika atjaunota pēc Krievijas ķeizara Aleksandra I rīkojuma kā Ķeizariskā Universitāte Tērbatā (Kaiserliche Universität zu Dorpat). Atjaunošanas iniciatīva nāca no Vidzemes bruņniecības, no 1802. līdz 1893. gadam mācību valoda universitātē bija vācu. 19. gadsimta vidu uzskata par universitātes zelta laikmetu, un šajā periodā universitātē mācījās daudzi latviešu kultūras, ekonomikas un politiskie darbinieki, tostarp Krišjānis Valdemārs, Krišjānis Barons, Juris Alunāns un Kronvaldu Atis, kuri 1855. gadā izveidoja Tērbatas Universitātes latviešu studentu pulciņu un iestājās par latviešu nacionālās identitātes apzināšanu un saglabāšanu. Kustība atpazīstama ar nosaukumu jaunlatvieši.

Vēlāk pārkrievošanas politikas dēļ Tērbatas Universitāti 1893. gadā pārdēvēja par Jurjevas Universitāti. To pameta lielākā daļa tās vācu izcelsmes pasniedzēju, un universitāte palēnām sāka zaudēt savu starptautisko prestižu. Pirmā pasaules kara laikā Vācijas okupācijas iestādes to pārdēvēja par Provinces Universitāti Tērbatā (Landesuniversität Dorpat). 1919. gadā uz universitātes bāzes tika izveidota igauniskā Tartu Universitāte. Padomju okupācijas periodā tā tika pārdēvēta par Tartu Valsts Universitāti, tā kļuva par nozīmīgu socioloģisko datu apstrādes centru PSRS. 1989. gadā universitāte atguva savu iepriekšējo nosaukumu.

Ar Tartu Universitāti saistītie cilvēki 

 Ludvigs Adamovičs — latviešu teologs (studējis teoloģiju)
 Juris Alunāns — literāts (studēja filoloģiju, valsts un tautsaimniecības zinātnes)
 Kārlis Ernsts fon Bērs — biologs (studējis medicīnu)

 Francis Balodis, latviešu arheologs (studējis teoloģiju, vēsturi, mākslas vēsturi un arheoloģiju)
 Jānis Balodis — Latvijas Senāta senators (studējis tiesību zinātnes)
 Krišjānis Barons — folklorists (studējis matemātiku un astronomiju)
 Ernests Bergmanis — ķirurgs, medicīnas profesors
 Ludis Bērziņš — latviešu teologs (studējis teoloģiju)
 Augusts Bīlenšteins — vācbaltu teologs, valodnieks (studējis teoloģiju)
 Jānis Dzirne — latviešu ārsts, ķirurgs un urologs (studējis medicīnu)
 Jānis Endzelīns — latviešu valodnieks (studējis klasisko filoloģiju, privātdocents)
 Valts Ernštreits — valodnieks, tulkotājs, lībiešu valodas pētnieks (studējis somugristiku)
 Ernests Felsbergs — latviešu mākslas vēsturnieks, LU rektors (1922—1923) (Tartu Universitāte mākslas muzeja direktors 1911—1918)
 Johans Fišers — pirmais Vidzemes ģenerālsuperintendents, teoloģijas profesors
 Nikolajs Hartmanis — vācbaltu filozofs (studējis medicīnu)
 Konstantīns Grēvinks — vācbaltiešu ģeologs un arheologs, ģeoloģijas profesors
 Dāvids Hieronīms Grindelis — nosacīti pirmais latviešu zinātnieks (ķīmijas un farmācijas profesors, rektors)
 Maima Grīnberga — tulkotāja, tulko no igauņu un somu valodas (studējusi filoloģiju)
 Teodors Grīnbergs — latviešu teologs (studējis teoloģiju)
 Aleksandrs Grīns — latviešu rakstnieks, virsnieks (studējis medicīnu)
 Jēkabs Grots — Latvijas Senāta senators (studējis tiesību zinātnes)
 Kristaps Helmanis — latviešu veterinārārsts, mikrobiologs un epizootologs
 Jākobs fon Ikskils — biologs un filozofs
 Kārlis Irbe — latviešu teologs (studējis teoloģiju)
 Kersti Kaljulaida — Bijusī Igaunijas Republikas prezidente (studējusi bioloģiju un biznesa vadību)
 Aleksandrs fon Keizerlings — ģeologs, universitātes kurators (1862—1869)
 Hermanis fon Keizerlings — filozofs
 Voldemārs Kernigs — vācbaltu neirologs (studējis medicīnu)
 Augusts Kirhenšteins — latviešu mikrobiologs un politiķis (studējis veterināriju)
 Kārlis Vilhelms Kupfers — vācbaltu anatoms, histologs un embriologs (studējis medicīnu)
 Janīna Kursīte-Pakule — latviešu literatūrzinātniece, valodniece, publiciste, rakstniece, politiķe (studējusi filoloģiju)
 Emīls Krēpelins — vācu psihiatrs, universitātes medicīnas profesors (1886—1891)
 Kronvaldu Atis — publicists, valodnieks, pedagogs (studējis Tērbatas Universitātes pedagoģiskajos kursos)
 Alberts Kviesis — jurists, Latvijas Valsts 3. prezidents (studējis tiesību zinātnes)
 Jēkabs Lautenbahs — latviešu dzejnieks un filologs (latviešu valodas lektors, profesors)
 Augusts Lēbers — Latvijas Senāta senators (studējis tiesību zinātnes)
 Emīls Lencs — vācbaltu fiziķis (studējis ķīmiju un fiziku)
 Jurijs Lotmans — semiotiķis
 Voldemārs Maldonis — teologs, filozofs (studējis teoloģiju)
 Georgs Mancelis — vācbaltu teologs un latviešu valodnieks, universitātes profesors un rektors (1636)
 Kārlis Mīlenbahs — valodnieks, pedagogs (studējis klasisko filoloģiju)
 Jēkabs Osis — filozofs (profesors, Tērbatas Universitātes rektors)
 Vilhelms Ostvalds — vācbaltu ķīmiķis, Nobela prēmijas laureāts (studējis ķīmiju un fiziku)
 Jānis Reiters — latviešu luterāņu mācītājs un teologs (studēja teoloģiju)
 Augusts Rumpēteris — Latvijas Senāta senators (studējis tiesību zinātnes)
 Jānis Sanders — latviešu teologs (studējis teoloģiju, profesors)
 Veiko Spolītis — igauņu un latviešu izcelsmes Latvijas izglītības darbinieks un politiķis (studējis politiku)
 Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve — astronoms, ģeodēziskā loka izveidotājs
 Eduards Svirlovskis — viens no augstākās farmācijas izglītības ieviesējiem Latvijā (studēja farmāciju)
 Krišjānis Valdemārs — latviešu ekonomikas un kultūras aktīvists, jaunlatviešu kustības izveidotājs (studēja valsts un tautsaimniecības zinātnes)
 Eduards Veidenbaums — dzejnieks (studējis tiesību zinātnes)
 Frīdrihs Vesmanis — Latvijas Senāta senators (studējis tiesību zinātnes)
 Voldemārs Zāmuēls — Latvijas Senāta senators (studējis tiesību zinātnes)
 Mārtiņš Zīle — latviešu ārsts, medicīnas sintēzes filozofijas izveidotājs

Attēlu galerija

Atsauces

Bibliogrāfija 
 Mountain of muses : University of Tartu Museum on Toome Hill, Tartu: Tartu Ülikooli muuseum, 2014
 "200 aastat Tartu Ülikooli Kunstimuuseumi: valikkataloog = 200 years of the Art Museum of the University of Tartu: selected catalogue, Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2006
 Dorpat - Yuryev - Tartu and Voronezh : the fate of the University collection : catalogue. I = Dorpat - Jurjev - Tartu ja Voronež : ülikooli kollektsiooni saatus : kataloog. I = Дерпт - Юрьев - Тарту и Воронеж : история; Tartu: Tartu Ülikool, 2006
 Tartu tähetorn = Tartu Old Observatory / koostaja Lea Leppik ; [tõlge inglise keelde: Tiina Kirss ; toimetaja Mart Orav ; eessõna: Alar Karis ; kujundaja Kalle Toompere] Tallinn : Aasta Raamat, 2011

Ārējās saites 
 Universitātes mājaslapa
 timeshighereducation.com
 Tērbatas universitāte Latvijas zinātnes un kultūras kontekstā  Prof. Jānis Stradiņš, Latvijas Vēstnesis, Nr. 26 (2791), 18.02.2003

 
Universitātes Igaunijā
Tartu
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie