Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs

Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs ir botāniskais dārzs Kandavas ielā 2, Rīgā, Latvijā. Vecākais botāniskais dārzs Latvijā, platība 14,8 ha.

Vēsture 
Dibināts 1922. gadā, sākumā atradās pagaidu vietā Dreiliņos un bija Latvijas Universitātes Augu morfoloģijas un sistemātikas institūta pārziņā. Tā direktors visus pirmskara gadus bija Nikolajs Malta. 1926. gadā LU izdevās iegūt piemērotu zemes gabalu Rīgā agrākās Volfšmita muižiņas vietā. 1927. un 1928. gadā uz Kandavas ielu 2 pārcēlās Augu fizioloģijas un anatomijas institūts. Tajā pašā gadā iegūti līdzekļi katlumājas, palmu mājas un daļas siltumnīcu būvei. Līdz 1939. gadam bija uzceltas 8 augu mājas. Ik gadus tika izdots sēklu katalogs Index seminum sēklu apmaiņai ar apm. 250 ārzemju botāniskajiem dārziem un 11 Latvijas iestādēm.

1923. gadā Pauls Galenieks tika komandēts uz Vāciju, Austriju un Šveici, lai iepazītos ar botānisko dārzu organizēšanu un pārvaldīšanu Viduseiropā. Sava ceļojuma laikā viņš iepazina 11 botāniskos dārzus. Pēc pāriešanas darbā uz Lauksaimniecības fakultāti P. Galenieks atstāja botānisko dārzu, bet atgriezās tajā kā direktors pēc Otrā pasaules kara. Daudz laika un enerģijas veltīja tā atjaunošanai.
 
Dārza attīstības sekmēšanai 1932. gadā bija nodibināta LU Botāniskā dārza draugu biedrība. Kopš 1926. gada tika izdoti LU Botāniskā dārza raksti Acta horti botanici Universitatis Latviensis. 1939. gadā Botāniskajā dārzā strādāja doc. Aleksandrs Zāmelis, jaun. asist. Aleksandrs Melderis, laborants E. Melderis un dārznieki M. Pālens, V. Irbe, K. Mednītis.

Struktūra 
LU Botāniskajam dārzam ir vairākas nodaļas, kas tālāk iedalītas sektoros, laboratorijās. Tajā nodarbojas ar dekoratīvās dārzkopības un apzaļumošanas zināšanu pamatu izstrādi, augu introducēšanu un eksperimentālajiem pētījumiem. Botāniskā dārza teritorijā atrodas Latvijas Universitātes Astronomijas institūta Zemes mākslīgo pavadoņu novērošanas stacija un Latvijas trigonometriskā tīkla ģeodēziskais sākumpunkts.

Botāniskā dārza augu kolekcija sastāda apmēram 8300 taksoni, no kuriem apmēram 2000 ir tropu un subtropu augi. Apmēram 750 taksonu atrodami dendrārijā, tāpat te atrodama krāšņumaugu un ārstniecisko augu kolekcija, palmu oranžērija.

Kopš 2012. gada Latvijas Universitātes Botāniskā dārza teritorijā atrodas Tropu tauriņu māja, kas ir mājvieta tauriņiem no Dienvidamerikas, Āzijas un Āfrikas tropiskajiem džungļiem.

Izglītība 
Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs piedāvā ekskursijas gida pavadībā, kas dod iespēju izzināt augu kolekcijā apskatāmo augu izcelsmi, svarīgākās īpašības un interesantākos faktus. Skolēniem Latvijas Universitātes Botāniskā dārzs piedāvā apmeklēt tematiskās nodarbības par dažādām botānikas tēmām.

Latvijas Universitātes Botāniskajā dārzā notiek dažāda veida kultūras pasākumi — koncerti, lekcijas, dejas performances, brīvdabas kino seansi, gadskārtu svinības, saulgriežu tirdziņi un citi pasākumi, kas ļauj ne vien baudīt dabas krāšņumu, bet arī vienlaikus uzzināt ko jaunu un atpūsties.

Attīstība 
2013. gadā mecenāti Boriss un Ināra Teterevi un LU rektors Mārcis Auziņš parakstīja nodomu protokolu par sadarbību un atbalstu projektiem Latvijas Universitātes Botāniskā dārza attīstībai, kultūras mantojuma saglabāšanai, kā arī Eiropas humānās tradīcijās balstītu zināšanu un prasmju izplatīšanai. Projekta īstenošana noritēja līdz 2017. gada nogalei. Četru gadu laikā atjaunoja dārza centrālo daļu, kā arī daļu rododendru, ziemciešu un paparžu stādījumu. Veica vecā koka dēļu žoga nomaiņu uz mūsdienīgu un izturīgu metāla žogu, izveidoja arī Latvijas savvaļas augu kolekciju un alpināriju. 2017. gadā atjaunoja ābeļdārzu.

Direktori 

 1922—1944: Nikolajs Malta
 1945—1949: Pauls Galenieks
 1949—1953: Emīlija Ozoliņa
 1953—1955: Aldonis Vēriņš
 1955—1965: Rihards Kondratovičs
 1965—2002: Ādolfs Zorgevics
 2007—2016: Anta Sparinska
 2016—2018: Toms Andersons
 2018— šim brīdim: Uldis Kondratovičs

Atsauces

Ārējās saites 
 

Latvijas Universitāte
Botāniskie dārzi