joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Roņupīte

Roņupīte ir upe Jēkabpils novada austrumos.

Izteka uz ziemeļiem no Supes purva. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Viesītes ezerā no dienvidiem.

Upi šķērso valsts autoceļi V803 (Sala–Zilkalne) un P76 (Aizkraukle—Jēkabpils), kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils. Apdzīvotas vietas upes krastos: Kleberkalns, Sēlpils.

Atsauces 

Jēkabpils novada upes
Lielupes baseina upes
Viesītes novada upes
Vikipēdija lietuviešu valodā

Vikipēdija lietuviešu valodā () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas versija lietuviešu valodā. Tā darbojas kopš 2003. gada. 2020. gada jūnijā rakstu skaits tajā pārsniedza .

Rakstu skaita pieaugums

Ārējās saites 
 

Lietuviešu valoda
Lietuviešu
Sutenāre

Sutenāre ir Zalvītes labā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Līkumojot tek dienvidu virzienā. Ietek Zalvītē tās augštecē. Upi nešķērso valsts autoceļi un tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Jēkabpils novada upes
Lielupes baseina upes
Zalvītes pietekas
Viesītes novada upes
Sūpes ezers

Sūpes ezers ir noteces ezers Jēkabpils novada Viesītes pagasta dienvidaustrumos, Sūpes purva centrālajā daļā.

Iztek Klauce uz Saukas ezeru. Dibens — kūdrains, siekstains, dūņains. Krasti - zemi. Dabas liegums.

Ezerā dzīvo asari un līdakas.

Atsauces 

Jēkabpils novada ezeri
Viesītes novada ezeri
Viesītes pagasts
Vasarāja ezers

Vasarāja ezers (arī Vasarāja ezeriņš, Vasarāju ezers, Vosarāja azars) ir caurteces ezers Jēkabpils novada Viesītes pagastā uz ziemeļiem no Viesītes ezeru, ar kuru savienots ar grāvi.

Iztek grāvis uz Viesītes ezeru. Dibens — dūņains, vietām - avotains. Krasti - zemi. 20. gadsimta trīsdesmitajos gados ezera līmenis pazemināts par 1,0 metru. Dažkārt ezerā bargās ziemās novērojama zivju slāpšana.

Ezerā dzīvo līdakas (60%), asari (35%), raudas (5%).

Ezers kopā ar Slapjo salu purvu ietilpst dabas ligumā.

Atsauces 

Jēkabpils novada ezeri
Rites pagasts
Viesītes novada ezeri
West Kredit

AS West Kredit ir Latvijas Republikā reģistrēta ārpus banku hipotekārās kreditēšanas kompānija, kura nodarbojas ar hipotekāro kredītu izsniegšanu privātpersonām un uzņēmējiem.

Vēsture 
 Akciju sabiedrība West Kredit dibināta 1994. gada jūlijā, dibinātāji Sergejs Maļikovs un Armīns Barkovskis.
 1994. gadā uzņēmums dibināts ar nosaukumu SIA MATEKS.
 1995. gadā uzņēmumu reorganizē par akciju sabiedrību.
 No 1994. gada līdz 2000. gadam uzņēmuma pamatdarbības veids ir privatizācijas sertifikātu tirdzniecība, vērtspapīri, finanšu ieguldījumi un konsultācijas.
 No 2000. gada uzņēmuma galvenais darbības veids ir pilna servisa pakalpojumu sniegšana kredītu saņemšanā.
 2004. gadā AS MATEKS maina nosaukumu uz AS MATEKS CREDIT, atspoguļojot specializāciju un pamatdarbību.
 2011. gadā piesaistot ārvalstu investoru uzņēmums tiek reorganizēts un tiek izveidoti divi specializēti uzņēmumi — AS WEST KREDIT, kura pamatdarbības veids ir kredītu noformēšana un izsniegšana un SIA MATEKS, kurš nodarbojas ar kredītinformācijas un saistību izpildes menedžmenta nodrošināšanu.
 Laika periodā no 2013.gada 1.oktobra līdz 2014.gada 30.jūnijam akciju sabiedrība ir Latvijas vispārējās iniciatīvas „Godīgs eiro ieviesējs” dalībniece.
 2015. gadā AS West Kredit jau piekto reizi saņem Patērētāju tiesību centra izsniegto licenci pakalpojumu sniegšanai kreditēšanas jomā Latvijas Republikas teritorijā.
 Viena no lielākajām ārpus banku hipotekārās kreditēšanas kompānija Latvijā.
 2022. gada jūnijā Itālijā pēc Krievijas pieprasījuma ar apsūdzību dzīvokļu izkrāpšanā arestēja kompānijas valdes priekšsēdētāju, Latvijas pilsoni Sergeju Maļikovu.

Finanšu rādītāji 
2015. gada finanšu rādītāji:
 Kredītportfelis — 29 915 867 EUR
 Apgrozījums — 4 133 608 EUR
 Peļņa — 2 355 820 EUR
 Pamatkapitāls — 5 254 497 EUR

Darbības virzieni 
 Privātpersonu kreditēšana
 Juridisko personu kreditēšana
 Attīstības projektu finansēšana
 Uzņēmējdarbības attīstības projektu finansēšana

Sponsorēšana 
 Latvijas Boksa federācija
 Latvijas Automobiļu Federācija
 Rīgas aktīvo senioru alianse
 Latvijas Riteņbraukšanas federācija
 STOP drugs biedrība
 Gulbenes novada invalīdu biedrība
 Alūksnes invalīdu biedrība
 Latvijas cilvēku ar īpašām vajadzībām organizācija
 Nodibinājums Floorball addict

Atsauces 

Latvijas uzņēmumi
Finanšu pakalpojumu uzņēmumi
Mants Armalis

Mants Armalis (, dzimis ) ir lietuviešu hokejists, vārtsargs, Lietuvas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2022) Armalis spēlē Zviedrijas hokeja līgas vienībā Leksands IF.

Spēlētāja karjera 
Armalis hokejista gaitas uzsāka Zviedrijā, kurā kopā ar vecākiem dzīvoja jau kopš 4 mēnešu vecuma. Profesionāļa karjeru sāka 2012.—13. gada sezonā Zviedrijas 1. divīzijas komandā Tranås AIF. Jau nākamajā sezonā viņš bija HockeyAllsvenskan komandas Mora IK pamatvārtsargs, bet tad pievienojās Zviedrijas hokeja līgas klubam Djurgårdens IF. 2014.—15. gada sezonā viņš bija komandas otrais vārtsargs aiz Mikaela Telkvista, taču 2015.—16. gada sezonā kļuva par komandas pamatvārtsargu.

2016. gada 11. aprīlī noslēdza viena gadu līgumu ar NHL klubu Sanhosē "Sharks" un rudenī pārcēlās uz Ziemeļameriku, pievienojoties AHL komandai Sanhosē "Barracuda". Vasarā līgums ar hokejistu netika pagarināts, un oktobrī viņš pievienojās Rīgas "Dinamo" sastāvam. Gadu vēlāk noslēdza līgumu ar Šellefteo AIK.

Ārējās saites 

1992. gadā dzimušie
Lietuvas hokejisti
Rīgas "Dinamo" spēlētāji
Dzērves skola

Dzērves skola, agrāk Dzērves muiža (), ir ciems Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 3 km no pagasta centra Cīravas, 36 km no novada centra Grobiņas un 195 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1192. Ciemā atrodas Dzērves pamatskola, kas iekārtota bijušajā Georga fon Manteifeļa muižā (sākotnēji ēkas viena gala dažās istabās), darbību uzsākusi 1833. gada jūnijā.

Kungu māja celta 19. gs. sākumā. 1905. gada revolūcijā tā nodedzināta, bet vēlāk, no 1906. līdz 1912. gadam, rekonstruēta saskaņā ar arhitekta G. Berči projektu neoklacisisma stilā. No agrākajiem laikiem labi saglabājies liels baltu podiņu kamīns, saglabājušās kāpnes ar margām un 20. gs. interjera dekoratīvā apdare. Muižas kompleksam pieder arī 6,7 ha liels ainavisks parks Kurzemes angļu stilā. Parka vēsturisko kompozīciju gan ietekmējis arī padomju laikā izbūvēts vieglatlētikas stadions. Muižas augļudārzā atrodami vēsturiski augļu koki, tostarp ķirši.

Atsauces

Ārējās saites 
 Dzērves pamatskola
SK Babīte

SK Babīte ir Latvijas sporta klubs no Babītes novada, vairāk pazīstams ar futbola komandu, kas 2017. gada sezonā līdz komandas izslēgšanai piedalījās Virslīgā. Komandas bāzes vieta ir Piņķu stadions, bet tā kā tas neatbilst Virslīgas prasībām, mājas spēles paredzēts aizvadīt Skonto stadionā, Rīgā. Kopš 2016. gada komandas galvenais treneris ir Mihails Miholaps.

Latvijas futbola čempionātā piedalās kopš 2015. gada, kad sāka spēlēt 2. līgas Kurzemes čempionātā un ieguva 1. vietu. 2015.—2016. gada Latvijas kausa izcīņā iekļuva ceturtdaļfinālā, kas pagaidām ir kluba lielākais panākums kausā. 2016. gada 1. līgas sezonā izcīnīja 1. vietu un kvalificējās Virslīgai. 2017. gada 30. janvāra LFF Klubu licencēšanas komisijas sēdē klubam tika piešķirta arī licence dalībai Virslīgā. Lai izpildītu prasības par akadēmijas statusu, klubs ir noslēdzis sadarbības līgumu ar FK Dinamo Rīga, tāpēc 2017. gada sezonā startē ar nosaukumu SK Babīte/Dinamo.

2017. gada 16. jūlijā LFF Disciplinārlietu komisija par aizdomīgām darbībām, kas vērstas uz spēļu rezultāta ietekmēšanu, izslēdza SK "Babīte/Dinamo" no dalības Virslīgā.

Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā 
 2015/16 — ceturtdaļfināls
 2016/17 — astotdaļfināls

Komandas sastāvs 
.

Komandas personāls

Komandas galvenie treneri 
  Aļiks Kārkliņš (2005 — 2015)
  Mihails Miholaps (2016 — pašlaik)

Atsauces

Ārējās saites 
 Kluba oficiālais konts vietnē "Twitter"
 Oficiālais profils vietnē "Facebook"
 Latvijas Futbola federācija

Latvijas futbola klubi
Mazmežotnes muiža

Mazmežotnes muiža ir atpūtas ēku komplekss Lielupes senlejas krastā, vietā, kur atradusies Mazmežotnes vēsturiskā muiža.

Muižas vēsture 
Mazmežotne () rakstiskos dokumentos pirmo reizi minēta 18. gadsimta otrajā pusē, Mežotnes muižas inventarizācijā. Šajā laikā Mazmežotnes teritorijā esošās ēkas bija sliktā stāvoklī. Muižā kopumā uzskaitītas 14 celtnes, līdz mūsdienām neviena no šīm ēkām nav saglabājusies. 1795. gadā par muižas īpašnieci kļuva Šarlote Līvena, kura saņēma Mežotni un tās apkārtni kā dāvanu no Krievijas Impērijas ķeizarienes Katrīnas II.

19. gs. Mazmežotnes pusmuižā notika plaši celtniecības darbi. 1915. gada Vācijas karaspēka Kurzemes ofensīvas laikā muižas ēkas daļēji iznīcināja. Pēc Pirmā pasaules kara muižā dzīvoja Latvijas brīvības cīņu dalībnieks, bijušais Mežotnes muižas īpašnieks Anatols Līvens. Viņš aktīvi pievērsās lauksaimniecībai un dārzkopībai.

Pēc Otrā pasaules kara Mazmežotnes ēkās izmitināja lopkopēju un laukstrādnieku ģimenes, vēlāk teritorijā esošās ēkas un zemi iznomāja. 2007. gadā Mazmežotnes muižu un 15 ha zemes iegādājās Iveta un Āris Burkāni un uzsāka atjaunošanas darbus.

Muiža mūsdienās 
No vēsturiskās Mazmežotnes muižas saglabājušās tikai pāris relikvijas, kas atradās kungu mājā, no kurām dažas atrodas Rundāles pils muzejā, Līvenu pēcnācēju arhīvā Kanādā un privātkolekcijā.
2007.-2015. gadam muižā veikta rekonstrukcija. Tika atjaunota Kungu māja, siernīca, pirts, labības sķūnis, mazā kūts. Pēc īpašuma iegādes secināts, ka ne sīklopu kūti, ne klēti vairs nevarēs atjaunot, jo ēkas bija kritiskā stāvoklī, bet no lielā laidara ar rampu vairs palikušas tikai drupas.
No 2007. līdz 2010. gadam notika apkārtnes sakopšanas darbi 15 ha platībā. Piedaloties un gūstot atbalstu LAD projektā „Viesu nama rekonstrukcija un labiekārtošana”, Mazmežotnes Kungu mājā no 2011. gada līdz 2014. gadam norisa rekonstrukcijas darbi.

Tūrisms 
Mazmežotnes muižā un tās teritorijā var atpūsties un svinēt dzīvē nozīmīgus notikumus. Kungu mājā ir svinību zāle un bāra telpa. Ēkas pagrabstāvā ir virtuve un ēdamzāle, bet pārējos stāvos ir vienotā stilā ieturētas guļamistabas. Lielajā šķūnī (šobrīd koncertzāle) notiek mūzikas festivāli, koncerti un kāzas, un citas svinības.
Muižas teritorijā izveidots arī rožu dārzs, helikopteru nolaišanās vieta, pirtiņa, kurai blakus ir aka un ‘’Siernīca’’, kura šobrīd pilda viesu mājiņas lomu. Pirmajā stāvā ir maza pirtiņa un atpūtas telpa, otrajā stāvā - iespējams izklāt matračus gulēšanai un maziem bērniem ir iespēja pagulēt 3 senlaicīgās gultās. Blakus Siernīcai ir dabīgā grava un mazs tiltiņš.

Arhitektūra 
Mazmežotnes muižas dzīvojamā ēka raksturīga eklektisma stila Šveices jeb vasarnīcu stilam, to raksturo koka konstrukcijās būvētas ēkas ar lielām jumta pārkarēm, rotātiem spāru galiem un saišķiem, verandām, terasēm, lodžijām, retāk galerijām, kas papildinātas ar dekoratīvi veidotām margām. Dekorā izmantotas t.s. koka mežģīnes — ornamentāli siluetveida izzāģējumi koka dēļos.

Atsauces 

Muižas Latvijā
Rundāles pagasts
AFA Olaine

Apvienotā futbola akadēmija "Olaine" ir Latvijas futbola klubs no Olaines, kas pašlaik spēlē Latvijas 2. līgas čempionātā. Tika dibināts 2013. gada decembrī, apvienojot trīs futbola klubus — FK Olaine, SK Super Nova un FK Baltika. Mājas spēles aizvada Olaines stadionā. 2016. gada sezonā startēja ar nosaukumu AFA Olaine/SK Super Nova, bet 2017. gada sezonā startēja kopā ar FK Progress kā FK Progress/AFA Olaine. Pēc 2017. gada sezonas FK Progress pievienojās Daugavpils komandai BFC Daugavpils, bet AFA Olaine startēja 2. līgā, Kurzemes/Zemgales čempionātā.

Iegūtās vietas Latvijas čempionātā

Sasniegumi Latvijas kausa izcīņā 
 2015/16 — trešā kārta
 2014/15 — trešā kārta

Komandas sastāvs 

.

Komandas personāls

Komandas galvenie treneri 
  Oļegs Blagonadeždins (2014)
  Sergejs Golubevs (2014 — 2015)
  Viktors Ņesterenko (2016 — 2017)
  Aleksejs Gromovs (2018 — pašlaik)

Atsauces

Ārējās saites 
 Kluba oficiālā vietne
  Kluba oficiālais profils vietnē "Facebook"
 Latvijas Futbola federācija

Olaine, AFA
Olaine
Bērzvalks (Raķupes pieteka)

Bērzvalks ir Raķupes kreisā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka - Dundagas pagasta dienvidrietumos. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Raķupē. .

Bērzvalku šķērso valsts autoceļs V1318 (Virpe–Pāce), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.

Atsauces 

Talsu novada upes
Ventspils novada upes
Dundagas novada upes
Irbes baseina upes
Raķupes pietekas
Ances pagasts
Bēržezers

Bēržezers (arī Bērzezers, Bērzu ezers) ir beznoteces ezers Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

Atrodas starpkāpu ieplakā. Ūdens krāsa - brūnūdens. Nokrastes slīkšņā aug parastā purvmirte. Ezerā sastopama vienkāršās ežgalvītes forma ar peldošām lapām Sparganium emersum f. fluitans.

Latvijas PSR laikā ezers ietilpa Padomju kara bāzes teritorijā. Mūsdienās iekļauts dabas liegumā "Ances purvi un meži".

Atsauces 

Ventspils novada ezeri
Ances pagasts
Brandgrāvis

Brandgrāvis ir Rindas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā uz ziemeļiem no Vēdes.

Izteka - Popes pagasta ziemeļos. Tek austrumu virzienā. Ietek Rindā. .

Upi šķērso valsts autoceļs P77 (Ventspils—Dundaga), netālu no upes - Vēdes ciems.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Irbes baseina upes
Rindas pietekas
Ances pagasts
Grāpste

Grāpste, arī Grabste, Grapste, Grābste, Ilmade, ir upe Latvijā, Tebras kreisā krasta pieteka. Tek pa Dienvidkurzemes novada Lažas, Aizputes un Cīravas pagastu. Ietek Mālvalks. Pie Grāpstes ietekas Tebrā izvietojies Dzintares pilskalns.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Aizputes novada upes
Aizputes pagasts
Čikste

Čikste var būt:

Arturs Čikste - Jelgavas rajona kolhoza-miljonāra "Nākotne" priekšsēdētājs,  PSRS Sociālistiskā Darba varonis.

Čikste - Ostupes pieteka
Čikste - Āģēres pieteka
Āģēres cits nosaukums

Skatīt arī 
Čikstes purvs
Čikstes strauts
Mendess

Mendess var būt:

 Sems Mendess (Sam Mendes; 1965) — angļu teātra un kino režisors un kinoproducents;
 Šons Mendess (Shawn Mendes; 1998) — kanādiešu dziedātājs un mūzikas autors.

Uzvārdi
LBTU Vides un būvzinātņu fakultāte

LBTU Vides un būvzinātņu fakultāte (LBTU VBF; iepriekš no 1993. gadam līdz 2016. gada 1. martam — LLU Lauku inženieru fakultāte (LLU LIF)) ir 1947. gadā izveidota Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitātes fakultāte. Vides un būvzinātņu fakultāte piedāvā profesionālās ievirzes kursus bērniem un jauniešiem vides tehnoloģijās, ekociemata modelēšanā, „Jaunā būvdarbu vadītāju, būvuzraugu un projektētāju skola”, „Jaunā zemes ierīkotāju un mērnieku skola”, profesionālo studiju programmu pēc vidējās izglītības būvniecībā, 1.līmeņa profesionālo studiju programmu būvniecībā, profesionālās bakalaura studijas vides un ūdenssaimniecībā, būvzinātnē, zemes ierīcībā un mērniecībā un ainavu arhitektūrā un plānošanā, maģistra studijas lauksaimniecības inženierzinātnē, vides inženierzinātnē, ainavu arhitektūrā, zemes ierīcībā un hidroinženierzinātnē, profesionālā maģistra studijas būvniecībā, kā arī doktora studijas vides inženierzinātnē, ainavu arhitektūrā un hidroinženierzinātnē.

Struktūrvienības 
Fakultāti veido šādas struktūrvienības:
Arhitektūras un būvniecības katedra (ARBU);
Būvkonstrukciju katedra (BUVK);
Vides un ūdenssaimniecības katedra (VIDE);
Zemes pārvaldības un ģeodēzijas katedra (ZIGE);
Ainavu arhitektūras un plānošanas katedra (AINA).

Vēsture 

1947. gadā tolaik vēl Rīgā esošajā Latvijas Lauksaimniecības akadēmijā nodibināja Zemes ierīcības fakultāti (ZIF), bet 1948. gadā — Hidromeliorācijas fakultāti (HMF). 1950. gadā abām fakultātēm izveidoja kopēju dekanātu, pirmais fakultātes dekāns bija Jānis Biķis. 1957. gadā abas fakultātes tika pārceltas uz Svētes ielu 18 Jelgavā, kur tās darbojās līdz 1983. gadam.

1970. gadā Jelgavas vispārējās celtniecības trests uzsāka jaunās tolaik Hidromeliorācijas fakultātes ēkas celtniecību, kuras pamatakmens tika iemūrēts 1976. gada 9. jūnijā. 1984. gadā tika izveidota Lauksaimniecības celtniecības fakultāte (LCF), ko 1991. gadā pārdēvēja par Lauku būvniecības fakultāti (LBF). 1993. gadā visas fakultātes tika apvienotas, izveidojot Lauku inženieru fakultāti (LIF).

2014. gadā, piesaistot Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) līdzekļus, tika atjaunota 17. gadsimtā celtā Valdekas pils, uz kuru tika pārcelta fakultātes Ainavu arhitektūras un plānošanas katedra. 2016. gada 1. martā fakultāte mainīja nosaukumu uz Vides un būvzinātņu fakultāte.

Dekāni 
Jānis Biķis (1948—1954; ZIF; HMF/ZIF)
Bernhards Sarma (1954—1958; HMF/ZIF)
Alberts Krastiņš (1958—1961; HMF/ZIF)
Olafs Sauka (1961—1962; HMF/ZIF)
Viktors Timofejevs (1962—1963; HMF/ZIF)
Kārlis Kalniņš (1963—1964; HMF/ZIF)
Meikuls Locmers (1964—1971; HMF/ZIF)
Jānis Barbars (1971—1984; HMF/ZIF)
Pēteris Bušmanis (1984—1990; HMF/ZIF)
Guntis Andersons (1984—1987; LCF)
Uldis Kļaviņš (1990—1993; UZF/ZIF)
Juris Skujāns (1987—2002; LCF/LBF/LIF)
Ritvars Sudārs (2002—2013; LIF)
Daiga Zigmunde (2013—2020; LIF/VBF)
Armands Celms (2020 — pašlaik)

Atsauces

Ārējās saites 
  

Vides un būvzinātņu fakultāte
Drollupe

Drollupe ir Ostupes labā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka - uz dienvidiem no Nevejas, pie autoceļa P125 (Talsi–Dundaga–Mazirbe). Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Ostupē Ances pagasta austrumos. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1382 (Meļķi–Ostes–Neveja–Tierķi), tās krastos atrodas Ostes ciems.

Atsauces 

Talsu novada upes
Ventspils novada upes
Dundagas novada upes
Irbes baseina upes
Ostupes pietekas
Ances pagasts
Dzērves valks

Dzērves valks ir Raķupes labā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka - Dundagas pagasta rietumos. Tek rietumu virzienā. Ietek Raķupē starp Bērzvalka un Vecbelzējvalka ietecēm. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Talsu novada upes
Ventspils novada upes
Dundagas novada upes
Irbes baseina upes
Raķupes pietekas
Ances pagasts
Jorniņi

Jorniņi ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4,2 km no pagasta centra Ances, 42,8 km no novada centra Ventspils un 175,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P77 (Ventspils—Dundaga), V1340 (Virpe–Jorniņi) un V1341 (Mieži–Bruši) krustojumiem.

Atsauces
Mīli mani mūžam

Mīli mani mūžam ir latviešu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā LNT 2009. gadā.

Sižets 
Seriāls stāsta par Vīksnu un Grosvaldu ģimenēm, kuru starpā valda naidīgas attiecības. Piejūras ciematā ģimenes māju iekārto pulkvedis Pauls Grosvalds. Pabeigusi vidusskolu pilsētā, vecākiem un abiem brāļiem pievienojas arī Grosvaldu jaunākā meita Elīza. Viņa atklāj, ka valdonīgais tēvs jau paspējis sastrīdēties ar tuvāko kaimiņu — agronomu Fēliksu Vīksnu. Nenojaušot, ka strīdnieku starpā valda sens naids, Elīza mēģina viņus samierināt. Vīksnu siltumnīcā meitene sastop Gustavu — jaunekli, kurš viņai uzreiz iepatīkas. Arī Gustavam iepatīkas Elīza, bet viņi vēl nenojauš, ka abiem par savu mīlestību nāksies smagi cīnīties.

Latvijas televīzijas seriāli
Kārklvalks

Kārklvalks (arī Kārklu valks) ir Pāces kreisā krasta pieteka Dundagas un Ventspils novados.

Izteka - Dundagas pagasta rietumos. Tek rietumu virzienā. Ietek Pācē uz austrumiem no Lonastes. 

Upi šķērso valsts autoceļš V1318 (Virpe–Pāce), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Irbes baseina upes
Pāces pietekas
Ances pagasts
Luknas ezers

Luknas ezers ezers var būt:

Luknas ezers - ezers Daugavpils novada Višķu pagastā
Daugavpils novada Salienas pagasta Kirjanišku ezera cits nosaukums
Daugavpils novada Višķu pagasta Kurlā ezera cits nosaukums
Ventspils novada Ances pagasta Lukņezera cits nosaukums
Dagdas novada Andzeļu pagasta Luknoja cits nosaukums
Brocēnu novada Cieceres pagasta Lukņa cits nosaukums
Makšķerezers

Makšķerezers (arī Makšķeru ezers) ir beznoteces ezers Ventspils novada Ances pagasta ziemeļos.

Ezers atrodas starpkāpu ieplakā. Ūdens krāsa - brūnūdens. Agrāk viengabalainais ezers mūsdienās aizaugšanas rezultātā sadalījies divās daļās - Rietumu Makšķerezerā (2,5 ha) un Austrumu Makšķerezerā (2,5 ha).

Nokrastes slīkšņā aug parastā purvmirte, rūsganā melncere. Ezerā sastopama vienkāršās ežgalvītes forma ar peldošām lapām (Sparganium emersum f. fluitans). Smilšainā un aizaugošā ezera palienē aug dižlapu dumbrene.

Latvijas PSR laikā ezers atradās Padomju armijas karabāzes teritorijā. Mūsdienās iekļauts dabas liegumā "Ances purvi un meži".

Atsauces 

Ventspils novada ezeri
Ances pagasts
LBTU Tehniskā fakultāte

LBTU Tehniskā fakultāte (LBTU TF) ir 1944. gadā izveidota Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitātes fakultāte. Tehniskā fakultāte piedāvā profesionālās ievirzes kursus bērniem un jauniešiem „Inženieru labirints” un „Karjeras kompass”, 1. līmeņa profesionālo studiju programmas „Profesionālās izglītības skolotājs” un „Tehniskais eksperts”, bakalaura studiju programmu lauksaimniecības inženierzinātnē, profesionālās bakalaura studijas lietišķajā enerģētikā, dizainā un amatniecībā, mājas vidē izglītībā un mašīnu projektēšanā un ražošanā, maģistra studiju programmu pedagoģijā, profesionālo maģistra studiju programmu „Karjeras konsultants”, kā arī doktora studijas lauksaimniecības inženierzinātnē un pedagoģijā.

Struktūrvienības 
1997. gada 1. septembrī fakultāte pārgāja uz institūtu sistēmu, bet 1998. gada 1. janvārī fakultātes īpašumā pārgāja bijušais Latvijas Valsts lauksaimniecības mehanizācijas un enerģētikas zinātniskās pētniecības institūts, kura pašreizējais nosaukums ir Ulbrokas zinātnes centrs. Fakultāti patlaban veido šādas struktūrvienības:
 Izglītības un mājsaimniecības institūts (IMI);
 Enerģētikas institūts (EI);
 Lauksaimniecības tehnikas institūts (LTI);
 Mehānikas institūts (MI);
 Spēkratu institūts (SI);
 Ulbrokas zinātnes centrs.

Dekāni 
 Jānis Balsars (1944—1947)
 Dmitrijs Vološčiks (1947—1950)
 Pāvils Zariņš (1951)
 Nikolajs Ķipļuks (1952—1953)
 Oļģerts Ozols (1953—1955)
 Eduards Kļučņiks (1955—1961)
 Arturs Valdmanis (1961—1962)
 Alberts Lagzdons (1962—1968)
 Olafs Brinkmanis (1968—1979)
 Valdis Dzelde (1979—1985)
 Māris Ķirsis (1985—1991; 2007—2012)
 Kaspars Vārtukapteinis (1991—2007; 2012—2014)
 Ilmārs Dukulis (2014—pašlaik)

Atsauces

Ārējās saites 
  

Tehniskā
Mīzalvalks

Mīzalvalks ir Ķikana labā krasta pieteka Talsu novadā.

Izteka - uz dienvidiem no Jaunmuižas. Tek rietumu virzienā. Ietek Ķikanā pie Ances pagasta robežas. 

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.

Atsauces 

Talsu novada upes
Dundagas novada upes
Ķikana pietekas
Ventspils novada upes
Ances pagasts
Ostupe (Lonastes pieteka)

Ostupe ir Lonastes labā krasta pieteka Talsu un Ventspils novados.

Izteka — uz rietumiem no Muņu ciema. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Lonastē pie pašas Lonastes ietekas Stendē.

Upi šķērso valsts autoceļi V1382 (Meļķi—Ostes—Neveja—Tierķi, šķērso divreiz), P125 (Talsi—Dundaga—Mazirbe) un V1341 (Mieži—Bruši), tās krastos atrodas Ostes ciems.

Atsauces 

Talsu novada upes
Ventspils novada upes
Dundagas novada upes
Irbes baseina upes
Lonastes pietekas
Ostupe
Ances pagasts
Pāce

Pāce var būt:

Pāce - Lonastes pieteka
Pāce - vidējciems Bauskas novada Gailīšu pagastā
Pāce - vidējciems Dundagas novada Dundagas pagastā
Pāce (upe)

Pāce (vidustecē Kazeņupe, Kaziņupe) ir Lonastes labā krasta satekupe Talsu un Ventspils novados.

Izveidojas satekot Alakstei un Štēburgupei Dundagas teritorijā. Tek rietumu virzienā. Satekot ar Raķupi izveido Lonastes upi. Tek cauri Dundagas dīķim un Baložezeram. 

Upi šķērso valsts autoceļš P125 (Talsi—Dundaga—Mazirbe) un P77 (Ventspils—Dundaga), tās krastos atrodas Dundaga, Anstrupe, Pāce.

Atsauces 

Talsu novada upes
Ventspils novada upes
Dundagas novada upes
Irbes baseina upes
Lonastes pietekas
Pāce (upe)
Ances pagasts
Rinda (ciems)

Rinda ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 9,7 km no pagasta centra Ances, 29,7 km no novada centra Ventspils un 187 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P77 (Ventspils—Dundaga) un V1338 (Rinda–Prieži–Kalni) krustojuma, Rindas upes krastā. Ciemā atrodas Rindas baznīca, bet netālu - Angermindes pils drupas.

Iedzīvotāji

Ievērojamas personības 

 Georgs Heinrihs Loskīls  (1740—1814) — Brāļu draudzes mācītājs, rakstnieks un garīgo dziesmu autors.

Atsauces 

Rinda
Konstantīns Ludvigs Plāters

Konstantīns Ludvigs Plāters (, }; dzimis 1722. gadā, miris ) bija Polijas-Lietuvas kopvalsts politiķis. Inflantijas vaivadijas un Daugavpils stārasts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1722. gadā Indricas muižnieka Jana Ludviga Plātera ģimenē, kas 1729. gadā savā īpašumā ieguva arī Krāslavas muižu un 1735.-1736. gadā bija Inflantijas vaivads. 1744. gada 16. augustā Konstantīns Plāters apprecējās ar kņazi Augusti Ogiņsku.

Jau kopš jaunības ieņēma dažādus amatus Polijas-Lietuvas kopvalstī, bija Lietuvas Lielrakstvedis (1746—1754) un Lietuvas Tribunāla maršals (1754), pēc tam Polockas kastelāns (1754—1758), Mscislavas vaivads (1758—1770), Traķu kastelāns (1770).

Ap 1750. gadu Daugavas ielejas malā netālu no Teātra kalnā esošajām Krāslavas ordeņa pils drupām uzsāka celt Krāslavas pili, ko 1791. gadā pabeidza viņa jaunākais dēls Augusts Hiacints Plāters.

Miris 1778. gada 31. martā Krāslavā.

Ārējās saites 
 Konstantīns Ludvigs Plāters Internetowy Polski Słownik Biograficzny 

1722. gadā dzimušie
1778. gadā mirušie
Lietuvas vēsture
Vācbaltieši
Latvijas poļi
Plāteri
Krāslava
Virpe

Virpe (arī Vierpe) ir ciems Ventspils novada Ances pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 4,6 km no pagasta centra Ances, 44 km no novada centra Ventspils un 175,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļiem V1311 (Ugāle–Blāzma–Ance), V1313 (Virpe–Pope), V1317 (Pāpe–Virpe), V1318 (Virpe–Pāce) un V1340 (Virpe–Jorniņi) un pie Kalējvalka ietekas Stendē.

Atsauces
Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs

Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs (, dzimis , miris ) bija prūšu arhitekts karaļa Fridriha Lielā laikā. No 1740. gada bija karaļa dārzu un parku pārzinis. Radīja darbus vēlīnā baroka laikā, izkopjot t.s. Frīdriha rokoko stilu.

Pazīstamākie darbi:

Berlīnes Valsts opera (Staatsoper Unter den Linden)
Potsdamas Pilsētas pils (Potsdamer Stadtschloss)
Sansusī pils (Sanssouci)
Sv. Jadvigas katedrāle Berlīnē (St.-Hedwigs-Kathedrale)
Šarlotenburgas pils (Schloss Charlottenburg) korpuss

Ārējās saites 

1699. gadā dzimušie
1753. gadā mirušie
Vācijas arhitekti
Lubušas vojevodistē dzimušie
Vlodzimežs Šmits

Vlodzimežs Šmits (; dzimis , Pozenē) ir Polijas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).

Biogrāfija 
Šahu iemācījies spēlēt deviņu gadu vecumā. Vienpadsmit gadu vecumā sācis trenēties Poznaņas šaha klubā Ogniwo. No 1957. līdz 1960. gadam četras reizes piedalījies Polijas junioru šaha čempionātā, no kurām divas reizes kļuvis par uzvarētāju, bet vienu reizi ieguvis sudraba medaļu. 1962. gadā veiksmīgi debitējis Polijas šaha čempionātā, kurā ieņēmis 3. vietu. Pēc tam daudz laika veltījis mācībām Poznaņas Tehnoloģiju universitātē. Kopš 1966. gada regulāri piedalījies Polijas šaha čempionātos, kuros 28 reizes iekļuvis turnīrā finālā, kas ir savdabīgs rekords. Polijas šaha čempionātos izcīnījis 15 medaļas; 7 zelta (1971, 1974, 1975, 1981, 1988, 1990, 1994), 2 sudraba (1977, 1980) un 6 bronzas (1962, 1967, 1968, 1970, 1976, 1978). Tāpat izcīnījis 7 zelta medaļas Polijas komandu šaha čempionātos (1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1979, 1981). 16 reizes ir uzvarējis Polijas ātrspēles šaha čempionātos. Izcēlies ar rūpīgu teorētisko sagatavotību un labu tehniku.

Vairākkārt pārstāvējis Polijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 14 reizes (1962-1964, 1968-1974, 1978-1990, 1994);
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1973, 1989-1992);
 Pasaules studentu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1962-1964);
 Ziemeļu šaha kausa izcīņā piedalījies 1989. gadā un komandas sastāvā izcīnījis bronzas medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1968. gadā Šmitam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1973. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Bijis pirmais poļu izcelsmes šaha lielmeistars pēc 1950. gada nosaukuma laureātiem Akibas Rubinšteina, Savelija Tartakovera un Migela Naidorfa.

Vēlākajos gados pievērsies jauno šahistu apmācībai. 2004. gadā kļuvis par FIDE vecāko treneri. No 1999. līdz 2004. gadam bijis Polijas šaha federācijas viceprezidents. Kopš 2009. gada atkārtoti ievēlēts šajā amatā.

Atsauces

Ārējās saites 

1943. gadā dzimušie
Lielpolijas vojevodistē dzimušie
Polijas šahisti
Zilupes ielu uzskaitījums

Zilupes pilsētas ielu uzskaitījums iekļauj sevī 44 ielas, kuras atrodas Zilupē.

Ielu uzskaitījums 

 Amatnieku iela
 Baznīcas iela
 Bērzu iela
 Brīvības iela
 Dārza iela
 Domes iela
 Dzelzceļa iela
 Dzelzceļnieku iela
 Istras iela
 Kalna iela
 Kangaru iela
 Klusā iela
 Latgales iela
 Lauku iela
 Lauku šķērsiela
 Lāčplēša iela
 Liepu iela
 Ludzas iela
 Mednieku iela
 Meža iela
 Mērnieku iela
 Muitas iela
 Parka iela
 Partizāņu iela
 Pārupes iela
 Peldu iela
 Pļavu iela
 Policijas iela
 Priežu iela
 Pumpuru iela
 Purvu iela
 Raiņa iela
 Robežas iela
 Saules iela
 Sila iela
 Skaistā iela
 Skolas iela
 Smilšu iela
 Sporta iela
 Stacijas iela
 Šaurā iela
 Tautas iela
 Tirgus laukums
 Upes iela

Skatīt arī 
 Zilupe

Atsauces 

 
Ielas
Darvdedžgrāvis

Darvdedžgrāvis ir Baltijas jūrā ietekoša upīte Ventspils novada Jūrkalnes pagastā apmēram puseceļā starp Jūrkalni un Ošvalkiem.

Iztece - pie Līvu mājām. Caur gravu tek rietumu virzienā. Ietek Baltijas jūrā.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Baltijas jūras piekrastes upes
Dīķgrāvis

Dīķgrāvis ir Baltijas jūrā ietekoša upīte Ventspils novada Jūrkalnes pagastā pie Ošvalkiem.

Iztece — pie Ošvalkiem. Caur gravu tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Baltijas jūrā.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Baltijas jūras piekrastes upes
Labrags

Labrags ir ciems Ventspils novada Jūrkalnes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidrietumos 5 km no pagasta centra Jūrkalnes, 53,7 km no novada centra Ventspils un 196,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļu P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa) un V1186 (Labrags–Rīva–Sarkanvalks) krustojumā, Rīvas upes krastā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Labraga (Labraggen) un Pilsberģu (Felixberg) muižu centriem. Daļa vēsturiskā ciema dienvidrietumos ietilpst Sakas pagasta Ulmales ciema sastāvā.

Atsauces
Pāžupīte

Pāžupīte (arī Pāžupe) ir Baltijas jūrā ietekoša upe Kuldīgas un Ventspils novados.

Iztece - Alsungas novada rietumos, netālu no autoceļa P119 (Kuldīga—Alsunga—Jūrkalne). Tek ziemeļu virzienā, pie Sārnates purva sagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Baltijas jūrā pie Ošvalkiem.

Upi šķērso valsts autoceļš P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa).

Atsauces 

Kuldīgas novada upes
Ventspils novada upes
Alsungas novada upes
Baltijas jūras piekrastes upes
Šarūns Sauka

Šarūns Sauka (; dzimis  Viļņā) ir lietuviešu postmodernisma gleznotājs. 1989. gadā saņēmis Lietuvas kultūras un mākslas balvu. Viņa tēvs ir lietuviešu filologs Donāts Sauka.

Dzīve un darbs  		 
Šarūns Sauka dzimis 1958. gadā Viļņā. No 1976. līdz 1983. gadam studējis Lietuvas Nacionālajā institūtā, Viļņas Mākslas akadēmijā. 1989. gadā ticis nominēts Lietuvas kultūras un mākslas balvai par diptihu "Žalgiras kauja" (). Lietuvas Prezidenta pilī atrodas viņa monumentālais darbs "Lietuvas tūkstošgade" (2008-2012). Sauka šobrīd dzīvo Dusetās, nelielā pilsētā Lietuvas ziemeļaustrumos.

Saukam ir divi bērni: gleznotāja Monika Saukaite un tēlnieks un rakstnieks Mikols Sauka.

Šarūna darbs gan kritiķu, gan nespeciālistu skatījumā tiek vērtēts kā "atšķirīgs"; šī atšķirība Saukas darbos ir pastāvīga. Darbos bieži parādās reliģisks simbolisms, asi krāsu kontrasti, tēli un objekti sadalīšanā stāvoklī. Bieži atrodamas asinis, iekšējie orgāni, atdalītas ķermeņa daļas un slaktiņu attēlojums. Daudzās gleznās viņš izmanto savu seju, reizēm savu radinieku sejas; upurim un agresoram bieži vien ir tā pati seja. Pilnai viņa darbu novērtēšanai nepieciešams izprast komunistiskā terora apjomu un nežēlību Lietuvā un citās Austrumeiropas valstīs un izpratne par dažām  pamata metafiziskajām un arhetipiskajām idejām, kas ir viņa pasaules uzskatu un izjušanas pamatā.

Personība 
Š. Sauka pazīstams ar savu izolēto dzīves veidu, nevēlēšanos runāt par savu darbu vai sniegt intervijas. Kā mākslinieks ļoti ražīgs, radījis vairākus simtus gleznu.

Atsauces 

1958. gadā dzimušie
Lietuvas gleznotāji
Lietuviešu mākslinieki
Viļņā dzimušie
Politropisks process

Politropisks process ir viens no termodinamiskajiem procesiem, kura laikā gāzes īpatnējā siltumietilpība nemainās.

Termodinamika
Nepārtrauktas vides mehānika
Krišjānis Zeļģis

Krišjānis Zeļģis (dzimis 1985. gada 22. jūlijā Talsos) ir latviešu dzejnieks.

Biogrāfija 
Pēc skolas beigšanas bijis bibliotekārs Latvijas Kultūras akadēmijā un gaismotājs Nacionālajā teātrī, kā arī piepelnījies ar dažādiem citiem darbiem — vācis vīnogas Francijā, klājis stadionu Meksikā, strādājis par maiznieku un atslēdznieku Talsos. Studējis Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultātē, kur ieguvis bakalaura grādu dabaszinātnē. Strādā par aldari alus darītavā "Malduguns".

Dzejas publikācijas kopš 2003. gada. Debijas dzejoļu krājums "Visas tās lietas" (2010) bijis nominēts laikraksta "Diena" gada balvai kultūrā. Atdzejojis Aleksandra Meņšikova krājumu "17 dzejoļi" (2014, kopā ar Ivaru Šteinbergu). 2015. gadā 25 eksemplāru tirāžā izdota neliela Zeļģa dzejas burtnīca "Mīļākie". Zeļģa dzeju krievu valodā atdzejojis Semjons Haņins un Jeļena Glazova. Raksta arī prozu. 2016. gadā saņēmis Prozas lasījumu veicināšanas balvu par stāstu "Vectēvs". Dzeja iekļauta divos dzejas diskos — "Dzejas piegrieztne" (2011) un "Robežstūmējs" (2013).

Zeļģa grāmata "Zvēri" ir iztulkota angļu valodā un tika izdota izdevniecībā Parthian books 2018. gada aprīlī ar nosaukumu "Beasts". Tajā pašā gadā "Zvēri" tika tulkoti un izdoti katalāņu valodā ar nosaukumu "Bèsties". Izdevējs Curbet Edicions.

Darbojies arī kā vizuālais mākslinieks, 2016. gadā piedalījies grupas izstādē "Omega 3", Igaunijā, Mostē.

2018. gadā Latvijas Nacionālajā teātrī iestudēta dejas izrāde "Visas manas vājības ir tavas lūpas" pēc A. Vigula, K. Zeļģa un J. Tomaša dzejas motīviem.

2020. gadā izdots dzejoļu krājums "Skaistuma klātbūtne", savukārt 2021. gada novembrī nāk klajā grāmata "Pieaugušie" ar parafrāzēm par Kārļa Vērdiņa tāda paša nosaukuma krājumu.

Bibliogrāfija

Dzeja 
 Visas tās lietas. Rīga: Mansards, 2010.
 Mīļākie. Rīga: Ļoti, 2015.
 Zvēri. Rīga: Neputns, 2016.
 Skaistuma klātbūtne. Rīga: Neputns, 2020.
Pieaugušie. Rīga: Valters Dakša, 2021.

Dzeja citās valodās 
 Grāmatas:
 Я такими глупостями больше не занимаюсь ("Es ar tādām muļķībām vairs nenodarbojos", krievu val.). Atdz. Aleksandrs Zapoļs. Maskava: AGRO-RISK, 2016.
 Beasts ("Zvēri", angļu val.). Atdz. Džeids Vils. Swansea: Parthian Books, 2018.
 Bèsties ("Zvēri", katalāņu val.). Atdz. Xevi Pujol Molist. Barcelona: Curbet Edicions, 2019.
 Wilde Tiere ("Zvēri", vācu val.). Atdz. Adrian Kasnitz. Köln: Parasitenpresse, 2020.

 Antoloģijas:
 Europoe - An anthology of 21st century innovative European poetry. London: Kingston University press, 2019.
 Ανθολογία Νέων Λετονών Ποιητών / Jauno Latviešu Dzejnieku Antoloģija Athens: Vakxikon Publications, 2019.
 Nemeses: Selected collaborations of SJ Fowler, Volume 2. London: HVTN Press, 2019.
 Mind Túl Vagyunk A Határon: Baltic Poetry festival anthology. Budapest: Szépírók Társasága, 2019.

Atsauces 

Latvijas dzejnieki
Talsos dzimušie
Cērsupe

Cērsupe (arī Cērsupes strauts, Cērsupīte) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Iztece - Piltenes pagasta rietumos. Līkumojot tek rietumu virzienā. Ietek Ventā augšpus Piltenes. Lielākā pieteka - Aungrāvis.

Upi šķērso valsts autoceļš V1309 (Piltene–Zlēkas). Cērsupes krastos atrodas Karaļciems.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Cērsupe
Ventas pietekas
Dziļģi

Dziļģi ir ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 12,6 km no pagasta centra Piltenes, 14,7 km no novada centra Ventspils un 191 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies nomaļus no valsts autoceļiem.

Atsauces
Gārzde

Gārzde ir ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 11 km no pagasta centra Piltenes, 18,9 km no novada centra Ventspils un 189,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1330 (Kamārce–Gārzde–Zūru dzirnavas). Veidojusies ap vēsturisko Gārzdes muižu (Gut Garsden).

Atsauces
Karaļciems

Karaļciems ir ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 5 km no pagasta centra Piltenes, 28,7 km no novada centra Ventspils un 186,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies netālu no valsts autoceļa V1309 (Piltene–Zlēkas), Cērsupes krastā.

Atsauces
Landze

Landze ir valsts adresu reģistrā neiekļauts ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 4,4 km no pagasta centra Piltenes, 23 km no novada centra Ventspils un 179,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1352 (Piltenes pansionāta ceļš), Ventas upes labajā krastā, iepretim Ventavai. Līdz 2010. gadam Landzē atradās pansionāts "Piltene".

Landzē atrodas valsts nozīmes arhitektūras piemineklis — Landzes luterāņu baznīca, kā arī valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis - Landzes baznīcas senkapi.

Atsauces
Edgars Putra

Edgars Putra (dzimis ) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Latvijas Zemnieku savienības biedrs. Bijis 12. Saeimas deputāts, ievēlēts no Zaļo un Zemnieku savienības (mandāts apstiprināts uz laiku). Šobrīd ievēlēts Dienvidkurzemes novada domē. Pārstāvējis Latvijas Zemnieku savienību, no kuras izstājies 2022. gadā.

Biogrāfija 
Dzimis 1983. gada 11. februārī Priekulē. Dzīvo Latvijas mazākajā pilsētā Durbē. 2006. gadā beidzis Liepājas Universitātes Ekonomikas un vadības fakultāti ar bakalaura grādu (specialitāte — uzņēmuma un iestādes vadītājs). Iepriekš strādājis par kredītprojektu vadītāju VAS "Latvijas hipotēku un zemes banka", kā arī par projektu vadītāju investīciju piesaistes uzņēmumā.

Šobrīd veiksmīgi darbojas uzņēmējdarbībā, kas saistīta ar lauksaimniecību. Ir ietekmīgākās lauksaimnieku nevalstiskās organizācijas — biedrības "Zemnieku saeima" valdes loceklis.

Politiskā darbība 
E. Putra 2013. gadā iestājās Latvijas Zemnieku savienībā un tika ievēlēts Durbes novada domē no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta. Kļuva par novada domes priekšsēdētāja Jāņa Ruško vietnieku.

2014. gadā kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās un, lai gan sākotnēji netika ievēlēts, uzreiz pēc valdības apstiprināšanas kļuva par 12. Saeimas deputātu Danas Reiznieces-Ozolas vietā, kas kļuva par Ekonomikas ministri. Sākotnēji darbojās arī kā Ekonomikas ministrijas parlamentārais sekretārs, bet 2016. gadā sekoja D. Reizniecei-Ozolai, kas nomainīja ministra amatu, kļūstot par Finanšu ministrijas parlamentāro sekretāru. Saeimā darbojas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā un Ilgspējīgas attīstības komisijā.

2018. gada rudenī kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no Zaļo un Zemnieku savienības, taču netika ievēlēts.

2021. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Dienvidkurzemes novada domē no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta. Novada domē darbojas Attīstības un tautsaimniecības komitejā, kā arī Finanšu komitejā.

2022. gadā Edgars Putra paziņoja par izstāšanos no Latvijas Zemnieku savienības. "Mani foršie draugi un atbalstītāji, zemsavieši! Esmu pieņēmis lēmumu izstāties no Latvijas Zemnieku savienības! Partijā esmu pieaudzis kā politiķis, un daudzus līdz šim izvirzītos mērķus man ir palīdzējusi sasniegt tieši LZS," tā Putra sociālajos tīklos paziņojis par aiziešanu no partijas pēc deviņiem tajā pavadītajiem gadiem. "Lēmums nebija viegls, bet ir jāvirzās tālāk! Uz jaunām virsotnēm," vēstīja Edgars Putra. Viņš gatavojas turpināt savu politisko darbību. 2022. gada rudenī kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās no "Apvienotā saraksta", taču netika ievēlēts.

Atsauces 

1983. gadā dzimušie
Priekulē dzimušie
Latvijas Zemnieku savienības politiķi
12. Saeimas deputāti
Latvijas Universitātes absolventi
Putra

Putra ir šķidrs vai daļēji šķidrs ēdiens, kas pagatavots no parasti ūdenī, pienā, vai ūdens un piena maisījumā vārītiem putraimiem vai miltiem. Ja putra ir padevusies pabiezas masas veidā, to parasti sauc par biezputru. Ja vēlas putru, piemēram, mannā biezputru, auzu pārslu putru, padarīt saldāku, tai liek klāt medu, cukuru, kakao vai kādu citu saldvielu. Atsevišķām putrām, piemēram, kartupeļu biezputrai, parasti neliek klāt saldvielas, bet gan garšvielas un dārzeņus. Ir arī skābputras, kuru pagatavošanā izmanto miežu putraimus un rūgušpienu.

Pārtika
Kastrānes pilskalns

Kastrānes pilskalns atrodas Suntažu pagasta austrumu daļā uz paugura starp Mazo Juglu un vecupi, apmēram 1 km lejup pa Mazo Juglu no ciema Ķieģeļceplis pie "Grunduļiem". Pilskalnu no divām pusēm norobežo Mazā Jugla, tā galos vaļņi. Te var apskatīt dižozolu ar stumbra apkārtmēru 5,4 m un dižvīksnu ar stumbra apkārtmēru 6,5 m.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 www.latvijas-pilskalni.lv

Pilskalni Vidzemē
Suntažu pagasts
Vecventas ezers

Vecventas ezers ir Ventas vecupe Ventspils novada Piltenes pagasta ziemeļrietumos. Vecupe atrodas Ventas labājā krastā iepretim Lečiem. Noteka uz Ventu.

Atsauces 

Ventspils novada ezeri
Piltenes pagasts
Vēždūka

Vēždūka (arī Varždūka, Vežupe, Vēždūkupe, Vēžupe, Zūrupe, lejtecē - Varžupe) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Upe izveidojas satekot Modes grāvim un Māteru grāvim. Augštecē tek rietumu-dienvidrietumu virzienā, vidustecē - uz ziemeļiem, lejtecē - rietumu virzienā. Ietek Ventā upē iepretim Zūrām. 

Upes pietekas - Gārzdes strauts, Kāršmežupe, Krēziņģe, Sirgumupe, Varžupe, Vārzava.

Upi šķērso valsts autoceļi V1310 (Piltene–Silakrogs), V1345 (Ugāle–Zūru dzirnavas), V1330 (Kamārce–Gārzde–Zūru dzirnavas) un P122 (Ventspils–Piltene). Upes krastos atrodas Sirgumi, Krievciems, Vecmuižciems.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Ventas baseina upes
Ventas pietekas
Vēždūka
Ūdrande

Ūdrande ir ciems Ventspils novada Piltenes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos 7,9 km no pagasta centra Piltenes, 16,4 km no novada centra Ventspils un 177,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P122 (Ventspils–Piltene), uz austrumiem no vēsturiskās Ūdrandes (Udrennen) muižas.

Atsauces
Mazais ezers (Viesīte)

Mazais ezers (arī Mazais Viesītes ezers, Viesītes pilsētas ezers) ir aizaugošs ezers Jēkabpils novada Viesītes pilsētā. Dibens - dūņains. Ezera vārdā nosaukta viena no Viesītes ielām Mazezera iela.

Atsauces 

Jēkabpils novada ezeri
Viesīte
Viesītes novada ezeri
Frīdrihs Dāvids Lencs

Frīdrihs Dāvids Lencs (, dzimis pirms , miris ) bija Latvijā dzimis vācbaltiešu izcelmes mācītājs un literāts, Tartu universitātes igauņu un somu valodas pasniedzējs.

Dzimis mācītāja ģimenē. No 1762. līdz 1764. gadam studēja teoloģiju Kēnigsbergas universitātā. 1764. gadā - mājskolotājs Tallinā. Ordinēts 1767. gadā. No 1767. līdz 1769. gadam - mācītājs Tarvastu. No 1779. gada virsmācītājs Jēkaba draudzē Tartu. No 1780. līdz 1802. gadam bija valsts skolu inspektors. No 1803. gada - Tartu universitātes igauņu un somu valodas pasniedzējs, kā arī igauņu valodas cenzors.

Frīdriha Dāvida Lenca brālis Jakobs Mihaels Reinholds Lencs  bija ievērojams dzejnieks, bet mazdēls Emīls Lencs - ievērojams fiziķis. Viens no Frīdriha Dāvida Lenca skolniekiem bija Johans Heinrihs Rozenplenters.

Avoti 
 Frīdrihs Dāvids Lencs Baltisches Biographisches Lexikon digital 
 Frīdrihs Dāvids Lencs Erik-Amburger-Datenbank 

Cēsu novadā dzimušie
Vācbaltieši
Jaunmuiža (Popes pagasts)

Jaunmuiža ir ciems Ventspils novada Popes pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu daļā 3,8 km no pagasta centra Popes, 24,4 km no novada centra Ventspils un 173,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa V1315 (Pope–Rēdnieki), netālu no Rindas upes. Veidojusies ap Jaunmuižas (Neuhof) pusmuižu.

Atsauces
Kūrmājas prospekts

Kūrmājas prospekts ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Kūrmājas prospekts sākas krustojumā ar Jūras ielu un Graudu ielu un beidzas Jūrmalas parka sākumā, krustojumā ar Hika ielu un Zvejnieku aleju. Aptuvenais ielas garums ir 600 metri un to pilnā garumā sedz asfaltbetons. Kūrmājas prospektā kustība norit pa divām joslām un caur to kursē 1. autobusa, 2. autobusa, 6. autobusa maršruti.

Ēkas 
Ielā ir galvenokārt pirms kara savrupmāju un mūru ēku apbūve, no kurām vairākas ir iekļautas pilsētas un valsts aizsargājamo ēku sarakstā. Kūrmājas prospektā 16/18 atrodas Liepājas muzejs, kas ir Kurzemes lielākais muzejs. Uz ielas ir izvietoti Liepājas himnas Pilsētā, kurā piedzimst vējš bronzā darinātie tēli.

Vēsture 
1880. gadā iela tika saukta par Kūrmājas ielu (Kurhausstrase), jo ielas rietumu galā atradās Liepājas kūrmāja. 
1893. gadā to pārdēvēja par Kūrmājas bulvāri un vēlāk par Kūrmājas prospektu. 
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā Kūrmājas prospektu pārdēvēja par Sarkanās flotes prospektu, bet 1945. gadā  par Padomju prospektu. 

1990. gadā tas atguva Kūrmājas prospekta nosaukumu.

Ielu savienojumi 
 Jūras iela
 Graudu iela
 Ausekļa iela
 Celtnieku iela
 Toma iela
 Cepļa iela
 Elkoņu iela
 Uliha iela
 Hika iela
 Zvejnieku aleja

Atsauces 

Ielas Liepājā
Torehona de Ardosa

Torehona de Ardosa () pilsēta un municipalitāte Spānijas vidienē, galvaspilsētas Madrides piepilsēta Madrides reģionā. Izvietojusies 20 km uz austrumiem no Madrides, dienvidos no Barahasas starptautiskās lidostas. Pilsēta dibināta 11. gadsimtā, mūsdienās tā faktiski ir Madrides guļamrajons. Torehonā de Ardosā izvietojusies Spānijas Kosmosa aģentūra, Eiropas Savienības Satelītu centrs, Nacionālais Aerokosmiskās tehnikas institūts, ziemeļos no pilsētas atrodas Torehonas aviācijas bāze.

Madrides apgabala pilsētas
Spiņņi

Spiņņi ir ciems Ventspils novada Popes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 6,9 km no pagasta centra Popes, 27,6 km no novada centra Ventspils un 176,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V1313 (Virpe–Pope) un V1316 (Topciems–Spiņņi) krustojuma, Rindas upes krastā.

Atsauces
Desciems

Desciems ir ciems Ventspils novada Popes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 6,5 km no pagasta centra Popes, 27,1 km no novada centra Ventspils un 175,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1316 (Topciems—Spiņņi), Rindas upes krastā.
18. armija (Vērmahts)

Vērmahta 18. armija () bija Vērmahta karaspēka grupējums Otrā pasaules kara laikā (1939—1945), kas piedalījās karadarbībā Nīderlandes, Beļģijas un Francijas (1940), Lietuvas, Latvijas un Igaunijas (1941, 1944—1945) un Krievijas teritorijā (1941—1944).

Dalība kaujās 
18. armiju izveidoja pēc Polijas kampaņas 1939. gada 4. novembrī. 1940. gada 10. maijā tā iebruka Nīderlandes teritorijā, 15. maijā uzbruka Antverpenei, 28. maijā Denkerkai, 11. jūnijā Parīzei. 1941. gada jūnijā to pārdislocēja uz Austrumprūsiju, no kurienes tā 22. jūnijā iebruka Lietuvas teritorijā, šķērsoja Latvijas robežu un piedalījās Latvijas okupācijā 1941. gada 22. jūnijā—8. jūlijā. Pēc tam piedalījās kaujās Igaunijā pie Tartu, Narvas un Tallinas. 7. augustā šķērsoja Igaunijas—Krievijas robežu un sāka uzbrukumu Ļeņingradas virzienā, kā arī līdz 15. oktobrim piedalījās Monzunda arhipelāga okupēšanā.
1942. gada 13. janvārī—27. jūnijā piedalījās Volhovas kaujās, 1942. gada 27. augustā — 1943. gada 24. septembrī kaujās pie Ladogas ezera un Novgorodas. 1944. gada 2. februārī—23. aprīlī kaujās uz austrumiem no Narvas upes, pēc tam kaujās pie "Austrumu vaļņa".

Latvijas 1944.—1945. gada kauju laikā 1944. gada 14. jūlijā—6. oktobrī cīnījās pret Sarkanās armijas 3. un 2. Baltijas frontes uzbrukumu pie Tartu—Veravas—Gaujas aizsardzības līnijas un Siguldas aizsardzības līnijas Vidzemē. Pēc Rīgas atstāšanas atkāpās uz Kurzemes aizsardzības līniju, piedalījās visās Kurzemes cietokšņa lielkaujās no 1944. gada 27. oktobra līdz 1945. gada 30. martam. Pēc Vācijas kapitulācijas 8. maijā 18. armijas karavīri nokļuva PSRS gūstekņu nometnēs.

Komandieri

Sastāva izmaiņas

Literatūra 
 Werner Haupt: Heeresgruppe Nord, Bad Nauheim 1967.
 Werner Haupt: Leningrad, Wolchow, Kurland, 1976.
 Werner Haupt: Kurland 1944/45 — die vergessene Heeresgruppe, Friedberg 1979.
 Franz Kurowski: Todeskessel Kurland, Podzun-Pallas Verlag, Wölfersheim-Berstadt 2000.

Ārējās saites 
 German 18th Army. December 1939 — April 1945

Otrais pasaules karš
Engure (upe)

Engure ir upe Ventspils novadā. Iztek no Usmas ezera un ietek Puzes ezerā.

Iztece - Usmas ezera rietumi. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Puzes ezera dienvidos. Lielākās pietekas - Dūņupe, Dūņupīte, Riekte. 

Upi šķērso valsts autoceļi V1325 (Usma–Amjūdze), V1323 (Sili–Ugāles dzirnavas–Smilši), A10 (Rīga—Ventspils), V1311 (Ugāle–Blāzma–Ance), V1344 (Baloži–Puzenieki–Puzes stacija), kā arī dzelzceļa līnija Rīga—Ventspils. Upes krastos atrodas Zaļais ciems, Usmas pagasta Dzirnavas, Ugāles pagasta Dzirnavas, Ciesengure.

Atsauces 

Ventspils novada upes
Irbes baseina upes
Engure (upe)