joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Teodors Kačinskis

Teodors Džons Kačinskis (Theodore John Kaczynski, dzimis ), pazīstams kā Unabombers, ir poļu izcelsmes amerikāņu zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists, kurš laikā no 1978. līdz 1995. gadam terorizēja ASV valsts institūcijas ar vēstuļbumbām.

Dzimis 1942. gada 22. maijā Čikāgā, Ilionoisas pavalstī ASV. Spīdoši absolvējis Hārvarda Universitāti, saņēmis zinātņu doktora grādu matemātikas filosofijā Mičiganas Universitātē. 25 gadu vecumā tika uzaicināts par vecāko lektoru Kalifornijas Universitātē Bērkli.

1971. gadā, vīlies modernās sabiedrības ētiskajos, morāles un sadzīves pamatprincipos, pameta to un apmetās vientulībā kalnu mājiņā Linkolnā (Montānas pavalsts). Nespējot legāli apturēt dabas postīšanu, ceļot šoseju netālu no dzīvesvietas, nosliecās par labu domai, ka vienīgais, kā valdību var piespiest rēķināties ar pilsoņiem, ir pret varu un sabiedrības sistēmu vērsts terorisms.

Teroristiskā darbība 

Viņa pirmais organizētais sprādziens notika 1978. gadā Čikāgas Universitātē. Nākamo 17 gadu laikā Kačinskis sarīkoja 16 sprādzienus, kopā nogalinot trīs un ievainojot vēl 23 cilvēkus. Kačinskis izmantoja tikai neizsekojamus materiālus spridzekļu gatavošanā, turklāt savus upurus viņš izraudzījās pēc nejaušības principa, nevis izveidojot savu sistēmu, un tas papildus apgrūtināja izmeklētāju, sastādot kopējo noziegumu sarakstu. Tā kā savas vēstuļbumbas viņš pamatā sūtīja universitātēm un aviokompānijām, mediji šo anonīmo teroristu iesauca par "unabomber" (no angļu  University and airline bomber).

1995. gada aprīlī Kačinskis nosūtīja laikrakstam The New York Times 35 000 vārdu garu eseju jeb manifestu "Industriālā sabiedrība un tās nākotne", apsolot pārtraukt spridzināšanu, ja manifests tiks nopublicēts, izstāstot izmeklētājiem savus uzskatus par dzīvi, sabiedrību un motīvus sprādzienu rīkošanai. Pēc manifesta publicēšanas FIB pieteicās Deivids Kačinskis, apliecinot, ka garadarba autors varētu būt viņa brālis Teds. 1996. gada 3. aprīlī viņš tika apcietināts. 1998. gada 5. maijā Sakramento tiesa piesprieda viņam mūža ieslodzījumu, kuru Kačinskis izcieš īpaši stingra režīma ADX Florence (Administrative Maximum Facility (ADX)) cietumā, Kolorādo pavalstī.

Piezīmes

Ārējās saites 
 Interview with Ted Kaczynski, Administrative Maximum Facility Prison, Florence, Colorado, USA
 Industrial Society and Its Future by Theodore Kaczynski (PDF)

ASV noziedznieki
ASV matemātiķi
Teroristi
Anarhisti
1942. gadā dzimušie
Matemātiķi
Noziedznieki
Kritiķi
.bh

.bh ir Bahreinas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Šo domēnu administrē BATELCO.

Pieejamie otrā līmeņa domēni 
 .biz.bh: - komercdarbība
 .com.bh - komerciālām struktūrām
 .cc.bh - 
 .edu.bh - mācību iestādēm
 .info.bh - informatīvas mājas lapas
 .gov.bh - valsts pārvaldes struktūrām
 .org.bh - bezpeļņas organizācijām
 .net.bh - interneta pakalpojumu sniedzējiem

Ārējās saites 
 IANA .bh whois informācija

Nacionālie augšējā līmeņa domēni
Bahreina

sv:Toppdomän#B
.bn

.bn ir Brunejas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
Šo domēnu administrē Telekom Brunei Berhad vai vienkāršāk TelBru (agrāk pazīstams kā Jabatan Telekom Brunei).

Pieejamie otrā līmeņa domēni 

 .com.bn - komerciālām struktūrām
 .edu.bn - izglītības iestādēm
 .org.bn - bezpeļņas organizācijām
 .net.bn - interneta pakalpojumu sniedzējiem

Ārējās saites 
 IANA .ac whois informācija
 BruNet Domēna vārdu reģistrators

Nacionālie augšējā līmeņa domēni
Bruneja

sv:Toppdomän#B
Konkistadors

Konkistadori () bija spāņu un portugāļu iekarotāji Centrālamerikā un Dienvidamerikā 15. gadsimta beigās un 16. gadsimtā. Acteku impērijas iekarošanu vadīja Ernans Kortess un Pedro de Alvarado, bet Fransisko Pisarro vadīja Inku impērijas iekarošanu. 

 
Lielie ģeogrāfiskie atklājumi
Amerikas vēsture
Tjanšans

Tjanšans jeb Tiaņšaņs (; piņjiņā: Tiān Shān; , Tengri Tagh; ), ir kalnu sistēma Centrālāzijā. Atrodas Kazahstānas, Kirgizstānas, Ķīnas un Uzbekistānas teritorijā. Dienvidos to norobežo Tarimas ieplaka, dienvidrietumos Tjanšans pāriet Pamirā. Kalnu sistēmas augstākais punkts ir 7439 m augstā Dženiša smaile uz Kirgizstānas un Ķīnas Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona robežas. Vairāk nekā 2500 km garās kalnu sistēmas vidusdaļā atrodas viens no pasaulē lielākajiem augstkalnu ezeriem Isikuls. Tjanšanā sākas vairākas lielas upes, arī uz austrumiem plūstošās Sirdarja un Ile.

Atsauces 

Kalnu sistēmas
Ķīnas ģeogrāfija
Kazahstānas ģeogrāfija
Uzbekistānas ģeogrāfija
Kirgizstānas ģeogrāfija
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Uzbekistānā
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Kirgizstānā
Grāveru pagasts

Grāveru pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Aulejas, Andrupenes, Kastuļinas, Kombuļu un Izvaltas un Šķeltovas pagastiem, kā arī Preiļu novada Aglonas pagastu. Pagasta centrs ir Grāveri.

Daba

Hidrogrāfija

Upes  
Dubņagu upe, Dubovka, Muldovka, Nirka.

Ezeri 
Jazinks, Judrineits, Kamorki, Kaļveiša ezers, Kumbuļa ezers, Pisiņs, Sakovas ezers, Sasku ezers, Saviņu ezers, Udriņka, Zosns.

Vēsture 
1945. gadā Daugavpils apriņķa Aulejas pagastā izveidoja Aulejas ciema padomi. Aulejas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Apšenieku ciemu. 1964. gadā Aulejas ciemu pārdēvēja par Grāveru ciemu. 1968. gadā Grāveru ciemam pievienoja Vāveru ciemu, bet daļu Grāveru ciema teritorijas pievienoja Šķeltovas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Aglonas novadā. 2021. gadā Aglonas novads tika sadalīts - Aglonas pagasts tika iekļauts Preiļu novadā, savukārt Grāveru, Kastuļinas un Šķeltovas pagasti tika iekļauti Krāslavas novadā.

Pieminekļi 
 Slobodas Starij Zamok – pilskalns
 Slobodas Piļikovaja gora – pilskalns
 Rageļu pilskalns 	
 Grāveru senkapi II (Dolgaja luka) 	
 Grāveru senkapi I (Kazakov ostrov) 	
 Belogrudovas – Egļu senkapi 	
 Belogrudovas – Egļu pilskalns

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Krāslavas novada pagasti
 
Aulejas pagasts
Kastuļinas pagasts

Kastuļinas pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tās ziemeļos. Robežojas ar sava novada un Grāveru un Andrupenes pagastiem, Rēzeknes novada Pušas un Feimaņu pagastiem un Preiļu novada Aglonas un Rušonas pagastiem. Pagasta centrs ir Priežmalē.

Daba

Hidrogrāfija

Upes  
Moleneica, Randovka.

Ezeri 
Baltais ezers, Čornoje, Deņevas ezers, Dubuļu ezers, Geraņimovas Ildzs, Gluhoje, Gluhoje, Glušaks, Idaņa, Ižuņa, Jegorovas ezers, Koškinas ezers, Kustarka, Kustaru ezers, Lapsiņka, Lubaņecs, Ļaķaļa, Meiruļa ezers, Mušas ezers, Okras ezers, Pertoška, Pisiņa ezers, Plautiņka, Rušons, Sausās Priedes ezers, Sladkoje, Tālais ezers, Tuvais ezers, Ustobnīks.

Vēsture 
1945. gadā Kapiņu pagastā izveidoja Kastuļinas ciema padomi. 1954. gadā Kastuļinas ciemam pievienoja Butkanu ciemu, 1979. gadā - daļu likvidētā Jaunokras ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Aglonas novadā. 2021. gadā Kastuļinas pagastu iekļāva Krāslavas novadā.

Pieminekļi 
 Foļvarkas (Foļvarovkas) vecticībnieku kopienas lūgšanu nams
 Stanovišķu pilskalns
 Releņģu - Reļenku senkapi
 Livanoviču senkapi
 Okras pilskalns
 Jaunokras (Jaunakras) senkapi
 Geraminovas senkapi
 Eizbahovas senkapi
 Blaževiču pilskalns ar apmetni

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces

Ārējās saites 

Latgale
Krāslavas novada pagasti
 
Kapiņu pagasts
Šķeltovas pagasts

Šķeltovas pagasts ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Grāveru un Izvaltas pagastiem, Augšdaugavas novada Ambeļu pagastu, kā arī Preiļu novada Aglonas pagastu. Pagasta centrs ir Šķeltovā.

Daba

Hidrogrāfija

Ezeri 
Aksenovas ezers, Foļvarkas ezers, Karašu ezers, Meļderu ezers, Peipiņu ezers, Raudiņu ezers, Čertoks, Šķeltovas ezers.

Vēsture 
1945. gadā Izvaltas pagastā izveidoja Šķeltovas ciema padomi. 1950. gadā Šķeltovas ciemam pievienoja Peipiņu ciemu, 1954. gadā - Staškeviču ciemu. 1960. gadā Šķeltovas ciema kolhoza "Vienība" teritoriju pievieno Veiguļu ciemam, 1961. gadā kolhoza "Cīņa" teritoriju - Izvaltas ciemam. 1968. gadā pievieno Grāveru ciema Mičurina kolhoza teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Aglonas novadā. 2021. gadā Aglonas novadu sadalīja - Aglonas pagastu iekļāva Preiļu novadā, savukārt Škeltovas, Grāveru un Kastuļinas pagastus iekļāva Krāslavas novadā.

Pieminekļi 
 Šķeltovas pareizticīgo baznīca
 Upes Kudiņu apmetne
 Ekstu senkapi
 Peipiņu apmetne
 Brīveru pilskalns (Gorodok) un apmetne
 Brīveru senkapi

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Krāslavas novada pagasti
 
Izvaltas pagasts
Edgars Jaunups

Edgars Jaunups (dzimis  Rīgā) ir latviešu jurists, politiķis un basketbola funkcionārs. Šobrīd pārstāv partiju "Latvijas attīstībai", iepriekš aktīvi darbojies "Jaunajā laikā" un "Vienotībā". Bijis Saeimas un Rīgas domes deputāts.

Biogrāfija 
E. Jaunups dzimis Rīgā. Mācījies Āgenskalna ģimnāzijā (1986—1997) un Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē (1997—2002). Bijis Latvijas Universitātes senators un Studentu padomes priekšsēdētājs.

E. Jaunupa tēvs Modris Jaunups arī aktīvi darbojas politikā, bijis Rīgas domes deputāts no "Jaunā laika" saraksta (2005—2009). Politikā ienācis vēlāk par dēlu, pirms tam darbojies Rīgas pašvaldības uzņēmumā "Rīgas Satiksme". 2016. gada jūnijā apprecējies ar Katrīnu Leiškalni (bijušā politiķa Kārļa Leiškalna meitu).

Politiskā darbība 
E. Jaunups bija viens no partijas "Jaunais laiks" dibinātājiem 2002. gadā. No šīs partijas saraksta ievēlēts 8. Saeimā. Pēc pieļauta ceļu satiksmes noteikumu pārkāpuma, pārsniedzot ātrumu ar tēva M. Jaunupa dienesta automašīnu,  nolicis Saeimas deputāta mandātu.  ievēlēts par "Jaunā laika" ģenerālsekretāru, šos pienākumus pildīja līdz , kad viņu nomainīja Jānis Reirs. E. Jaunups bijis arī "Jaunā laika" valdes loceklis, kā arī strādājis divās valdībās un vairākās ministrijās (bijis Tieslietu ministrijas parlamentārais sekretārs, aizsardzības ministra Einara Repšes padomnieks valsts pārvaldes jautājumos, Ministru prezidenta E. Repšes ārštata padomnieks valsts pārvaldes jautājumos, Kultūras ministrijas parlamentārais sekretārs).

2009. gada pašvaldību vēlēšanās, kandidējot ar pirmo numuru "Jaunā laika" Rīgas domes deputātu sarakstā, ievēlēts Rīgas domē, kur bija "Jaunā laika" frakcijas vadītājs.

Kad partija "Jaunais laiks" iesaistījās apvienībā "Vienotība" E. Jaunups bija viens no jaunizveidotās partiju apvienības izveides iniciatoriem un tās pirmās valdes loceklis. "Vienotībai" pārtopot politiskā partijā viņš tajā darbojās mazāk aktīvi līdz 2013. gadā izstājās no partijas, lai pievienotos sava domubiedra E. Repšes veidotajai biedrībai "Latvijas attīstībai". Uz tās bāzes veidotās partijas "Latvijas attīstībai" dibināšanas kongresā 15. decembrī E. Jaunups tika ievēlēts tās valdē.

Kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās 2014. gadā, taču netika ievēlēts.

2019. gadā E. Jaunups kļuva par Eiropas Parlamenta deputāta Ivara Ijaba palīgu.

Sporta funkcionārs 
2005. gadā E. Jaunups kopā ar bijušo basketbolistu un treneri Valdi Valteru un citiem domubiedriem atjaunoja basketbola klubu Rīgas VEF, kļūstot par tā valdes priekšsēdētāju. No  līdz  ieņēma Latvijas Basketbola savienības ģenerālsekretāra posteni. 2016. gada vasarā E. Jaunups kļuva par Rīgas VEF prezidentu.

Atsauces 

1979. gadā dzimušie
8. Saeimas deputāti
Latvijas juristi
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas parlamentārie sekretāri
Rīgā dzimušie
Rīgas domes deputāti (2009—2013)
Colt 1911

Colt 1911, M1911 jeb Automatic Pistol, Caliber .45, M1911 (no  '.45 kalibra automātiskā pistole, M1911') ir ASV konstruēta pusautomātiska pistole. Tā šauj ar .45 ACP patronām. Pistoli konstruēja Džons Braunings, un tā bija standarta pistole ASV bruņotajos spēkos no 1911. līdz 1985. gadam. To arī mūsdienās vēl lieto dažas ASV bruņotās vienības.

Colt
Pistoles
Zvirgzdenes pagasts

Zvirgzdenes pagasts ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos Cirmas un Lielā Ludzas ezeru krastos. Robežojas ar sava novada Ludzas pilsētu un Pušmucovas, Blontu,  Ciblas, Isnaudas, Mežvidu un Cirmas pagastiem, Rēzeknes novada Lendžu un Bērzgales pagastiem. Pagasta centrs ir Zvirgzdenē.

Daba

Hidrogrāfija

Upes 
Vasarānu upīte

Ezeri 
Franapoles ezers, Iļzeits, Lielais Ludzas ezers, Selekovas ezers, Ūtičovas ezers, Valna ezeriņš, Veserovas ezers, Zviergzdines ezers.

Vēsture 
1931. gadā Zvirgzdenes pagasta platība bija 160,1 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Cirmas, Isnaudas, Jaunžogotu, Pokumines, Priedaines un Zvirgzdenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Zvirgzdenes ciemam pievienoja Jaunžogotu ciemu, 1958. gadā - daļu Ciblas ciema, 1956. gadā - daļu Isnaudas ciema, 1979. gadā - daļu Blontu ciema, bet daļu Zvirgzdenes ciema 1977. gadā pievienoja Isnaudas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ciblas novadā. 2021. gadā Ciblas novadu iekļāva Ludzas novadā.

Pieminekļi 
 Verņu senkapi
 Kivtu senkapi
 Budjankas apmetne
 Ķīšu kalns - pilskalns ar apmetni
 Cirmas senkapi

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas

Novadnieki 

 Staņislavs Ladusāns (1912—1993), filozofs, lielāko dzīves daļu pavadījis Brazīlijā
 Joņs Karūdznīks (1921-2003), latgaliešu dzejnieks, komponists, dziesmas "Skaidra volūda" mūzikas autors (teksts Anna Rancāne)

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Latgale
Ludzas novada pagasti
Stens Maršs

Stens Maršs ir viens no animācijas seriāla Dienvidparks galvenajiem varoņiem. Viņu ir ierunājis Trejs Pārkers. Stens kopā ar Kailu Brofloski, Keniju Makormiku un Ēriku Kartmenu veido seriāla galveno četrotni.

Stens ir parasts trešklasnieks (Sākot ar ceturto sezonu ceturtklasnieks), Kurš dzīvo Dienvidparkā, kas atrodas Kolorādo štatā.

Animācijas seriāli
Tēli

ja:サウスパークの登場人物#主要人物
Jidišs

Jidišs (ייִדיש, yidish, /ˈjidiʃ/) ir ģermāņu saimes ebreju valoda. 20. gadsimta sākumā šajā valodā runāja 11 miljoni ebreju. Jidišs vēsturiski ir bijusi aškenazu valoda.

Atsauces un piezīmes 

Ebreju valodas
Rietumģermāņu valodas
Izraēlas valodas
Palestīnieši

Palestīnieši (ar. الفلسطينيون, al-filasTīnīyyūn, ivr. פלסטינים) - apzīmējums arābu valodas dialektā runājošiem Palestīnas apvidus Vidusjūras austrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pēc paražām un dzīvesveida (tradicionāla zemkopju sabiedrība) - t.i. kultūras īpatnībām, - atšķiras no pārējām reģiona arābu tautām. Mūsdienās apdzīvo Palestīnas autonomiju (~4 000 000), Izraēlu un tās okupētās teritorijas (~1 500 000). XX gs. politisko kolīziju rezultātā liels skaits palestīniešu apmeties uz pagaidu dzīvi virknē citu valstu: Jordānijā (~2 700 000), Sīrijā (~450 000), Libānā (~400 000), Čīlē (~500 000), ASV (~70 000), Hondurasā (~55 000), Brazīlijā (~50 000), Lībijā, Jemenā, Kuveitā, Ēģiptē u.c. Precīzs palestīniešu skaits nav zināms, jo ar dzimstības vidējo pieaugumu 3,5% gadā tas pārāk strauji mainās, uzskaites netiek veiktas. Dominējošā reliģija ir islams (93%), taču ir arī liels skaits (6%) kristiešu.

Etnoģenēze 

Etniski palestīnieši ir šī reģiona seno iedzīvotāju - kanaāniešu, filistiešu, amoriešu, samariešu, senebreju u.c. tautu un cilšu, - autohtoni pēcnācēji, kas pēdējā gadu tūkstoša laikā pilnībā arabizējušies. Gēnu pētījumi norāda uz senebrejiem kā ticamākajiem mūsdienu palestīniešu senčiem, ko daļēji apstiprina arī vēl XIX gs. pirmajā pusē palestīniešu vidū pastāvējušās jūdaisma paražas.

Interesanti ir Džifnas un Silidžas ciemi, kurus apdzīvo tiešie krustnešu pēcnācēji, kas ievērojami saglabājuši savas, no apkārtējām kopienām atšķirīgas antropoloģiskā un etnogrāfiskās iezīmes kā arī ciemu ēku arhitektūru.

Statuss 

Ārpus Palestīnas dzīvojošie minimāli asimilējas citu arābu vidū, arābu valstīs tiem kā etniski svešiem liek dzīvot īpašās tikai viņiem atvēlētās bēgļu nometnēs.

Izraēlā dzīvojošie palestīnieši, atšķirībā no arābiem un druziem, nedien Izraēlas bruņotajos spēkos.

Skat. arī Palestīniešu bēgļi

Atsauces un paskaidrojumi

Ārējās saites 
 United Nations Development Programme of Assistance to the Palestinian People 
 Bernard Sabella. Palestinian Christians: Challenges and Hopes.
 Борис Шустеф. Kто они палестинские арабы?

Palestīna
Arābi
Āzijas tautas
Tuvo Austrumu tautas
Latvijas turki

Latvijas turki () ir Latvijā dzīvojošie turki, viena no skaitliski nelielākajām Latvijas mazākumtautībām. Saskaņā ar Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes datiem Latvijā 2010. gada 1. jūlijā starp iedzīvotājiem bija 142 turki (no tiem 13 Latvijas pilsoņi un 4 Latvijas nepilsoņi).

Vēsture 
Pirmie 100 turku patstāvīgie iedzīvotāji Latvijā nokļuvuši 1877. gada ziemā, kad tie atvesti uz Cēsīm un Līvānu novadu kā karagūstekņi pēc Krievijas Impērijas uzvaras kaujā pie Pļevnas krievu—turku karā (1877—1878). Šā notikuma sakarā Līvānu novada Turku pagasts ieguvis savu tagadējo nosaukumu. Cēsīs nomitinātie 26 turki miruši nepiemēroto laikapstākļu un dažādu slimību ietekmē, bet pārējie ar laiku atbrīvoti un turpinājuši dzīvot pilsētā. Vietējiem iedzīvotājiem esot iegaršojusies turku ceptā maize, tādēļ Cēsīs, Rīgas ielā 22 turki atvēruši ceptuvi.

Turku kapi

Cēsis 
Cēsīs esošie turku kapi () atzīti par vienu no 100 neparastākajiem kultūras mantojumiem Latvijā. 1937. gadā atklāts pēc Turcijas konsula iniciatīvas turku kapu ansamblis. Kapus projektējis Kārlis Dzirkalis. 2004./2005. gadā kapu ansamblis rekonstruēts par Turcijas vēstniecības piešķirtajiem līdzekļiem.

Citur Latvijā 
Par turku kapiem Latvijā tiek sauktas šādas apbedījuma vietas: 
 Dunsku senkapi (Krāslavas rajons, Krāslavas novads, Ūdrīšu pagasts, Dunskos),
 Škutānu senkapi (Krāslavas rajons, Krāslavas novads, Kombuļu pagasts, Škutānos),
 Lejas Romuļu senkapi (Krāslavas rajons, Krāslavas novads, Ūdrīšu pagasts, Lejas Romuļos),
 Katoļnieku viduslaiku kapsēta (Krāslavas rajons, Krāslavas novads, Skaistas pagasts, Katoļniekos, Dridza ezera Z krastā),
 Krieviņu viduslaiku kapsēta (Cēsu rajons, Raunas novads, Raunas pagasts, pie Krieviņiem (bij. Krieviņkrogs)),
 Klabauču senkapi (Krāslavas rajons, Dagdas novads, Asūnes pagasts, Klabaučos),
 Pūricu senkapi II (Cēsu rajons, Straupes pagasts, pie Pūricām),
 Teņņu viduslaiku kapsēta (Cēsu rajons, Pārgaujas novads, Raiskuma pagasts, pie Jaunteņņiem).

Saites 
 Turki
 Turki Apvienotajā Karalistē
 Turki Vācijā

Atsauces 

Latvija
Latvijas mazākumtautības
Paramaribo

Paramaribo (, ) ir Surinamas lielākā pilsēta, valsts galvaspilsēta un ostas pilsēta. Neoficiāli tās saīsinātais nosaukums ir Parbo. Paramaribo atrodas pie Surinamas upes, aptuveni 10 km no tās ietekas Atlantijas okeānā. Pilsēta atrodas Paramaribo apgabalā. 2019. gadā Paramaribo dzīvoja 224 tūkstoši iedzīvotāju, gandrīz puse no visas valsts iedzīvotāju skaita. Kopš 2002. gada Paramaribo vēsturiskais centrs ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā.

Paramaribo sākotnēji atradās Amerikas pamatiedzīvotāju ciems. Ap 1640. gadā šajā vietā apmetni izveidoja Francijas Karalistes kolonisti. 1651. gadā kolonija nonāca Britu impērijas sastāvā. 1667. gadā Paramaribo un pārējā Surinama kļuva par daļu no Nīderlandes Karalistes. 1975. gadā Surinama ieguva neatkarību un Paramaribo kļuva par jaunās valsts galvaspilsētu.

Paramaribo ir attīstītas krāsu, margarīna, cementa un alus ražošana. Ostai ir nozīmīga loma pilsētas saimniecībā, jo caur to plūst preces no visas valsts, kā arī pretējā virzienā tās plūst no ostas. Attīstīta garneļu zveja, kuras pēc tam transportē tālāk uz Ziemeļamerikas valstīm. Tūrisms arī ir nozīmīgs ienākumu avots.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Surinamas ģeogrāfija
Dienvidamerikas galvaspilsētas
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Surinamā
Cēres pagasts

Cēres pagasts ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Kandavas, Zentenes un Pūres pagastu, kā arī Talsu novada Strazdes un Balgales pagastu.

Vēsture 
Mūsdienu Cēres pagasta teritorijā vēsturiski atradās Cēres muiža (Gut Zehren, Cēre), Oksles muiža (Gut Oxeln, Oksle).

1935. gadā Cēres pagasta platība bija 106 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Cēres un Oksles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Cēres ciemam pievienoja likvidēto Oksles ciemu. 1961. gadā kolhoza «Dzintars» teritoriju pievienoja Pūres ciemam. 1977. gadā Cēres ciemu likvidēja, teritoriju pievienoja Zentenes ciemam. 1990. gadā, atdalot no Zentenes ciema, atjaunoja Cēres pagastu. 1996. gadā Cēres pagastu kopā ar Kandavas pagastu pievienoja Kandavai, izveidojot Kandavas lauku teritoriju. 2009. gadā, reformējot Kandavas novadu, Cēres pagastu atjaunoja kā atsevišķa administratīvā teritorija novada ietvaros. 2021. gadā Kandavas novadu iekļāva Tukuma novadā.

Iedzīvotāji

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas: Cēre (pagasta centrs), Oksle, Vecciems, Korģeļciems, Balklāvi, Rēzes.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Kurzeme
Tukuma novada pagasti
Alesandro Dzamperini

Alesandro Dzamperini (; dzimis  Romā, Itālijā) ir bijušais Itālijas futbola aizsargs. 2009. gada sezonā spēlēja FK Ventspils sastāvā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Alesandro Dzamperini profils Cisco Roma oficiālajā vietnē  

1982. gadā dzimušie
Itālijas futbolisti
FK Ventspils spēlētāji
West Ham United F.C. spēlētāji
FIBA Eirolīga sievietēm

FIBA Eirolīga sievietēm ir galvenais sieviešu basketbola komandu turnīrs Eiropā, kurā tiek noteikts kontinenta spēcīgākais sieviešu basketbola klubs. Turnīru organizē FIBA Europe. Visvairāk turnīrā ir uzvarējusi Latvijas (PSRS) komanda Rīgas TTT.

Eirolīgas uzvarētāji 

* norāda mājinieku pilsētu.

Klubu kopvērtējums

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 FIBA Eirolīgas vēsture 

Basketbola līgas
Sieviešu basketbols
Žans Tots

Žans Tots (; dzimis , Pjērforā, Francijā) ir pašreizējais Starptautiskās Automobiļu federācijas prezidents. Iepriekš viņš ir bijis stūrmanis rallijā, Ferrari Formula 1 komandas vadītājs.

Biogrāfija

Autosportista karjera 
Žans Tots ir bijis autorallija stūrmanis, tomēr savas karjeras laikā ir bijis arī braucējs. Viņš piedalījās WRC Peugeot komandā līdz 1981. gadam. Karjeras pēdējās sezonās bija Gija Freklēna stūrmanis (1981. gada vicečempiona).

Peugeot 
Pēc autosportista karjeras beigām Tots sāka strādāt Peugeot komandā. Viņš bija atbildīgs par 205 Turbo 16 dizainu un uzbūvi. Lai arī 1984. gads, kad spēkrats debitēja WRC, bija neveiksmīgs, ar to komanda ieguva titulus divos nākamajos gados. Peugeot atteicās iesaistīties F1, par spīti Tota lūgumiem. Viņš vēlāk komandu pameta, lai pieņemtu Ferrari piedāvājumu.

Ferrari 
1990. gadu sākumā Ferrari uzņēmuma prezidents Luka di Montedzemolo iecēla Totu par Ferrari F1 komandas vadītāju. . gadā komandā sāka braukt divkārtējais pasaules čempions Mihaels Šūmahers, kopā ar viņu komandā ieradās stratēģis Ross Brons un dizaineris Rorijs Bīrns. Komanda kļuva aizvien spēcīgāka, . gadā izcīnot pirmo konstruktoru kausu kopš . gada. . gadā Šūmahers kļuva par pirmo Ferrari pārstāvošu pasaules čempionu kopš . gada. Līdz . gadam, ieskaitot, komanda ik gadu izcīnīja abus šos titulus.

Tots vēlāk kļuva par visa Ferrari uzņēmuma vadītāju.  viņš pameta F1 komandu, par viņa pēcteci tās vadītāja krēslā kļuva Stefano Domenikali.  Tots Ferrari pameta pavisam.

FIA prezidentūra 
2009. gada FIA prezidenta vēlēšanās kandidēja Tots un Āri Vatanens. Iepriekšējā prezidenta Maksa Moslija atbalstītais Tots uzvarēja, iegūstot 135 balsis.

Personīgā dzīve 
Tots ir saderinājies ar aktrisi Mišelu Jeo. Totam no iepriekšējām attiecībām ir dēls Nikolā, kurš vada GP2 komandu ART Grand Prix un ir vairāku pilotu, tostarp, F1 vicečempiona Felipes Masas, menedžeris.

Atsauces

Ārējās saites 

Formula 1 cilvēki
Francijas autosportisti
WRC stūrmaņi
Ar Draudzības ordeni apbalvotie (Krievija)
Kantālā dzimušie
Matkules pagasts

Matkules pagasts ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Kandavas un Vānes pagastiem, Kuldīgas novada Kabiles pagastu un Talsu novada Abavas pagastu.

Daba

Hidrogrāfija 
Upes: Imula

Ezeri: Lainums

Vēsture 
Mūsdienu Matkules pagasta teritorijā vēsturiski atradās Matkules muiža (Gut Matkuln, Matkule).

1935. gadā Matkules pagasta platība bija 151,7 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Amulas, Matkules un Zīles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Matkules ciemam pievienoja likvidētā Zīles ciema kolhoza "Dzirkstele" teritoriju, bet Matkules ciema kolhoza "Komūna" teritoriju pievienoja Aizdzires ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1997. gadā Matkules pagastu pievienoja Kandavas lauku teritorijai, kuru 1999. gadā reorganizēja par Kandavas novadu. 2009. gadā, administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, Matkules pagasts tika izdalīts par atsevišķu administratīvo teritoriju novada ietvaros. 2021. gadā Kandavas novadu iekļāva Tukuma novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Vienīgais ciems pagastā ir tā centrs Matkule.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Talsu apriņķis
Kurzeme
Tukuma novada pagasti
Tomašs Majevskis

Tomašs Majevskis (, dzimis  Naselskā, Polijā) ir poļu vieglatlēts, lodes grūdējs, divkārtējs olimpisko spēļu (, ) čempions.

Biogrāfija 
Aizgrūžot lodi 21,58 m tālumā savas pirmās olimpiādes finālā viņš kļuva par pirmo Polijas olimpisko čempionu šajā disciplīnā kopš 1972. gada, kad par olimpisko čempionu kļuva Vladislavs Komars. Pēc četriem gadiem Londonā viņš atkārtoja šo panākumu.  Stokholmā T. Majevskis uzlaboja Polijas rekordu līdz 21,95 m, bet pāris nedēļas vēlāk Pasaules čempionātā vieglatlētikā Berlīnē kļuva par sudraba medaļas ieguvēju, piekāpjoties tikai Kristianam Kentvelam no ASV.

Personīgie rekordi 
 Lodes grūšanā — 21,95 m ( Stokholmā), nacionālais rekords
 Lodes grūšanā telpās — 21,10 m ( Hemnicā), nacionālais rekords

Ārējās saites 

1981. gadā dzimušie
Mazovijas vojevodistē dzimušie
Polijas vieglatlēti
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2012. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās zelta medaļas ieguvēji
2016. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Lodes grūdēji
Olimpiskie zelta medaļnieki vieglatlētikā
Zemītes pagasts

Zemītes pagasts ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Zantes, Vānes, Kandavas, Jaunsātu, Irlavas un Viesātu pagastiem.

Vēsture 
Mūsdienu Zemītes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Grenču muiža (Gut Grenzhof/Grendsen, Grenči), Zemītes muiža (Gut Samiten, Zemīte).

1935. gadā Zemītes pagasta platība bija 90 km² ar 1348 iedzīvotajiem. 1945. gadā pagastā izveidoja Kukšu un Zemītes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Zemītes ciemam pievienoja likvidēto Kukšu ciemu. 1965. gadā pievienoja likvidēto Grenču ciemu, bet kolhoza "Zaļā zeme" teritoriju pievienoja Abavas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1997. gadā Zemītes pagastu pievienoja Kandavas lauku teritorijai, kuru 1999. gadā reorganizēja par Kandavas novadu. 2009. gadā, administratīvi teritoriālās reformas rezultātā, Zemītes pagasts tika izdalīts par atsevišķu administratīvo teritoriju novada ietvaros. Līdz ar 2021. gada administratīvi teritoriālā reformu Zemītes pagasts iekļauts Tukuma novadā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Apdzīvotās vietas 
Lielākās apdzīvotās vietas ir Zemīte (pagasta centrs), Grenči, Klāvciems, Laukmuiža.

Saimniecība

Transports

Izglītība un kultūra

Atsauces 

Talsu apriņķis
Kurzeme
Tukuma novada pagasti
VAZ-2104

VAZ-2104 () ir PSRS vieglais, aizmugurējās piedziņas, automobilis ar universāļa tipa virsbūvi. Sērijveidā Volgas automobiļu rūpnīcā šīs modelis tika ražots no 1984. gada līdz pat 2012. gadam (ar pārtraukumiem).

Vēsture 
Automobiļa VAZ-2104 sērijveida ražošanu Volgas automobiļu rūpnīcā uzsāka 1984. gadā. Jauno modeli ražoja paralēli analogās klases automobilim VAZ-2102 līdz 1985. gadam.
Šī modeļa izveidē konstruktori vadījās pēc tā laika būtiskākās iezīmes: jauna modeļa izveide ar minimāliem tēriņiem ražošanai un maksimālu pieprasījuma efektu. Tādēļ par pamatu tika ņemts modelis VAZ-2105. Pēc jumta pagarināšanas parādījās stingrības pastiprinājuma štancējumi. Tāda konstrukcija ļāva novietot uz jumta garāku bagāžnieku, kuru pārslogot nebija ieteicams, jo universāļa virsbūve nebija tik stingra kā sedanam. Jaunajam modelim aizmugurējās bagāžnieka durvis vērās uz augšu, kurai tika izmantoti pilnīgi jauni risinājumi, aizmugurējā stikla apsilde un logu tīrītājs, kas vēlāk tika iekļauti pamata komplektācijā, jo līdz 1994. gadam ar tiem tika aprīkoti tikai eksporta modeļi un modifikācija VAZ-21043. Salons jaunajam modelim, izņemot aizmugurējo pasažieru sēdekli, tika aizgūts no bāzes modeļa. Salokāmais aizmugurējais sēdeklis ļauj palielināt bagāžnieka ietilpību no 375 līdz 1340 litriem. Bāzes komplektācijas salons ir ļoti vienkāršs - standarta panelis ar tikai nepieciešamajiem mērinstrumentiem, salona apdare un sēdekļi ar noņemamiem galvas balstiem no mākslīgās ādas un gumijas paklāji grīdai.
Vēlāk tika izlaists modelis VAZ-21047, kas aprīkots ar piecpakāpju pārnesumkārbu, elektroaprīkojumu un anatomiskajiem priekšējiem sēdekļiem no VAZ-2107.
No 1999. līdz 2006. gadam ražoja modifikāciju VAZ-21045, aprīkotu ar Барнаултрансмаш ražojuma dīzeļdzinēju (1,52 l).

Modifikācijas 

 VAZ-2104 — motors no VAZ-2105, 1,3 l, karburators, 4-pakāpju pārnesumkārba, bāzes modelis.
 VAZ-21041 — motors no VAZ-2101, 1,2 l, karburators, 4-pakāpju pārnesumkārba. Sērijveidā netika ražots.
 VAZ-21042 — motors no VAZ-2103, 1,5 l, stūre labajā pusē.
 VAZ-21043 — motors no VAZ-2103, 1,5 l, karburators, 4-pakāpju vai 5-pakāpju pārnesumkārba, daži modeļi aprīkoti ar elektroaprīkojumu un salonu no VAZ-2107.
 VAZ-21044 — motors no VAZ-2107, 1,7 l, monoiešprice, 5-pakāpju pārnesumkārba, eksporta modelis.
 VAZ-21045 — motors no VAZ-2107, 1,8 l, monoiešprice, 5-pakāpju pārnesumkārba, eksporta modelis. Sērijveidā netika ražots.
 VAZ-21045D () — motors VAZ-341, 1,5 l, dīzeļdzinējs, 5-pakāpju pārnesumkārba.
 VAZ-21047 — motors no VAZ-2103, 1,5 l, karburators, 5-pakāpju pārnesumkārba, uzlabotā modifikācija ar VAZ-2107 salonu. Eksporta modifikācijas tika aprīkotas ar radiatora dekoratīvo resti no modeļa VAZ-2107.
 VAZ-21048 — motors VAZ-343, 1,8 l, dīzeļmotors, 5-pakāpju pārnesumkārba.
 VAZ-21041i — motors no VAZ-21067, 1,6 l, inžektors, 5-pakāpju pārnesumkārba, salons un elektroaprīkojums no modeļa VAZ-2107, priekšējie sēdekļi no IŽ-2126 ().

Kopš 2003. gada modeļa ražošanu veica "Iževskas autobūves rūpnīca".

Ārējās saites 

 VAZ autoklubs
 VAZ Forums

VAZ automašīnas
Padomju automobiļi
Lehs Valensa

Lehs Valensa (; dzimis ) ir poļu elektriķis, strādnieku kustības aktīvists un politiķis, Polijas prezidents no 1990. līdz 1995. gadam. 1980. gadā bija viens no Polijas neatkarīgās arodbiedrības "Solidaritāte" dibinātājiem un tās pirmais priekšsēdētājs. 1983. gada Nobela miera prēmijas laureāts.

Dzīvesgājums 

Dzimis galdnieka ģimenē. 1966. vai 1967. gadā pēc dienesta armijā sāka strādāt Gdaņskā par elektriķi kuģu būvētavā. 1969. gadā apprecējās, Valensas ģimenē no 1970. līdz 1985. gadam piedzima astoņi bērni.

Strādādams kuģu būvētavā, Valensa iesaistījās strādnieku kustībā un kļuva par tās līderi. 1976. gadā viņš tika atlaists, kā arī vairākkārt apcietināts. 1980. gada augustā viņš bija viens no aktīvistiem, kurš ar valdību panāca t. s. Gdaņskas vienošanos, kura atļāva streikojošajiem strādniekiem dibināt neatkarīgas arodbiedrības. 1980. gada septembrī tika nodibināta arodbiedrība "Solidaritāte", un Lehs Valensa kļuva par tās vadītāju.

1981. gada 13. decembrī Vojcehs Jaruzeļskis pasludināja Polijā karastāvokli, Lehs Valensa tika apcietināts un noturēts apcietinājumā līdz 1982. gada 14. novembrim. 1982. gada 8. oktobrī "Solidaritāte" tika aizliegta. 1983. gadā Valensa saņēma Nobela miera prēmiju. Ceremonijā piedalījās Valensas sieva, jo pats Valensa baidījās, ka netiks ielaists atpakaļ valstī. Valensa turpināja sabiedrisku darbību, 1986. gadā "Solidaritātes" darbiniekiem tika piemērota amnestija. 1988. gadā Polijā sākās jauns streiku vilnis un komunistiskās varas iestādes piekrita t.s. Apaļā galda sarunām ar opozīciju, kuras notika no 1989. gada 6. februāra līdz 4. aprīlim. Valensa bija viens no opozīcijas pārstāvjiem Apaļajā galdā. Sarunās izdevās vienoties par pusbrīvu vēlēšanu rīkošanu valstī 1989. gada jūnijā. Vēlēšanās atjaunotā "Solidaritāte" ieguva 99% balsu Senātā un visu atvēlēto kvotu (35%) Sejmā. 1989. gada augustā par Polijas premjeru kļuva Tadeušs Mazoveckis — pirmais nekomunistiskais premjers Austrumu blokā pēc Otrā pasaules kara.

1990. gadā Lehs Valensa tika ievēlēts atjaunotajā Polijas prezidenta amatā. Viņš vadīja Polijas pāreju no sociālisma uz kapitālismu, pamazām zaudēdams vēlētāju atbalstu. 1995. gadā Lehs Valensa prezidents vēlēšanās zaudēja kreiso (bijušo komunistu) kandidātam Aleksandram Kvasņevskim, un viņa politiskā loma krasi mazinājās. Tomēr viņš vēl aizvien ir starptautiski pazīstams un uzstājās ar lekcijām pasaulē.

Atsauces

Ārējās saites 

 Leha Valensas institūts-fonds  
 Leha Valensas biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 

1943. gadā dzimušie
Polijas prezidenti
Nobela miera prēmijas laureāti
Kujāvijas-Pomožes vojevodistē dzimušie
BBC

BBC, pilnais nosaukums British Broadcasting Corporation, ir Apvienotajā Karalistē bāzēta raidorganizācija, kura darbojas radio, televīzijas un interneta sfērās. Korporācija veic gan iekšējās, gan ārējās pārraides. BBC pārdod savas programmas citām apraides organizācijām visā pasaulē.

Organizāciju vada 12 padomes locekļi, kurus ir iecēlusi Anglijas karaliene Elizabete II.

Raidorganizācija BBC tika dibināta 1922. gadā. Kopš 1929. gadā tā izmantoja raidītāju, kurš atradās Londonā, bet kopš 1930. gadā bija regulāras televīzijas programmas translācijas, izmantojot Brookmans Park antenu. Baird’s company, kas mūsdienās pazīstama kā BBC One, savu darbību uzsāka . Otrā pasaules kara dēļ tika pārtraukta apraide, bet līdz tam BBC tika translēts no 25 tūkstošiem līdz 40 tūkstošiem mājsaimniecībām.

Ārējās saites 

BBC
Lielbritānijas televīzijas kanāli
Radio
Apvienotās Karalistes kultūra
Džastins Bībers

Džastins Drū Bībers (; dzimis  Stratfordā, Ontārio, Kanādā) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris. Viņa karjera sākās portālā YouTube, kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz Atlantu, Džordžiju, lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs Usher, kas sarunāja viņam noklausīšanos pie The Island Def Jam Music Group. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju Island Records.

Bībers debijas albumu My World izdeva , tas tika sertificēts ar platīna disku ASV. Bīberam jau ir iznākuši divi veiksmīgi singli One Time un One Less Lonely Girl, abi ir iekļuvuši Kanādas Top 100 un ASV Top 100. Otrais studijas albums My World 2.0 tika izdots .

Diskogrāfija

Studijas albumi

Singli 
 One Time
 One Less Lonely Girl
 Baby (ar Ludacris)
 Eenie Meenie
 Somebody to Love
 U Smile
 Pray
 Never Say Never
 Mistletoe
 Boyfriend
 Forever
 As Long as You Love Me
 Beauty and a Beat
 Fall
 Be Alright
 Turn To You
 Believe
 Nothing Like Us
 I Would
 Dr. Bieber
 Maria
 Overboard (ar Jessica Jarrell)
 Down To Earth
 Stuck In The Moment
 That Should Be Me

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa

1994. gadā dzimušie
Kanādiešu dziedātāji
Popmūziķi
Rons Hauards

Rons Hauards (, dzimis  Dankanā, Oklahomas štatā, ASV) ir amerikāņu kinorežisors, producents un aktieris. Nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai par filmām "Brīnišķais prāts" (2001) un "Frosts pret Niksonu" (2008) kā režisors un producents. Pirmā no šīm filmām arī saņēma divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas — kā gada labākā filma un par labāko režisoru.

Kino karjeru sācis bērnībā kā aktieris, jau agrā jaunībā pievērsies arī režijai un ar laiku guvis ievērojamus panākumus, kļūdams par vienu no atzītākajiem režisoriem Holivudā 21. gadsimta pirmajā desmitgadē. Bez divām iepriekšminētajām filmām veiksmīgākās ir "Apollo 13", "Kā Grinčs nozaga Ziemassvētkus", "Cerība uzvarēt", "Sacīkste" un Dena Brauna romānu ekranizācijas "Da Vinči kods", "Eņģeļi un dēmoni" un "Inferno" ar Tomu Henksu galvenajās lomās.

Filmogrāfija

Režisors 

 1969 Old Paint
 1969 Deed of Daring-Do
 1969 Cards, Cads, Guns, Gore and Death
 1976 Eat My Dust
 1977 Grand Theft Auto
 1982 Night Shift
 1984 Splash
 1985 Cocoon
 1986 Gung Ho
 1988 Willow
 1989 Parenthood
 1991 "Uguns spēks"
 1992 Far and Away
 1994 The Paper
 1995 "Apollo 13"
 1996 "Izpirkums"
 1999 EDtv
 2000 "Kā Grinčs nozaga Ziemassvētkus"
 2001 "Brīnišķais prāts" — "Oskars" kā labākajai filmai un režisoram
 2003 "Pazudušie" (The Missing)
 2005 "Cerība uzvarēt" (Cinderella Man)
 2006 "Da Vinči kods"
 2008 "Frosts pret Niksonu"
 2009 "Eņģeļi un dēmoni"
 2011 "Dilemma"
 2013 "Sacīkste" (Rush)
 2013 Made in America (dokumentālā filma)
 2015 "Jūras sirdī"
 2016 "Inferno"
 2017 Genius 1.sērija Einstein: Chapter One (TV seriāls)
 2018 "Hans Solo: Zvaigžņu karu stāsts"
 2019  Pavaroti (Pavarotti, dokumentālā filma)

Ārējās saites 

 

1954. gadā dzimušie
Oklahomā dzimušie
Amerikāņu kinorežisori
ASV kinoproducenti
Amerikāņu kinoaktieri
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji režisori
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji producenti
Zelta globusa balvas ieguvēji
Emmy balvas ieguvēji
FIBA Europe

FIBA Europe (Eiropas basketbola konfederācija) ir starptautiskās basketbola organizācijas FIBA Eiropas nodaļa. FIBA Europe atbild par basketbola turnīriem Eiropā. Organizācijas priekšsēdētājs ir turks Turgajs Demirels. Organizācijas biedru sarakstā ir visas 51 Eiropas valstu basketbola federācijas. Organizācija tika dibināta 1957. gadā, laikposmā no  līdz . FIBA Europe galvenā mītne atrodas Minhenē, Vācijā.

Organizācijas vadība 
 Priekšsēdētājs:  Turgajs Demirels (Turcija)
 Viceprezidenti:  Sergejs Černovs (Krievija),  Fausto Maifredi (Itālija)
 Ģenerālsekretārs:  Kamils Novaks (Čehija)

Dibinātājvalstis

Turnīri

Valstu turnīri 
 Eiropas čempionāts
 vīriem
 B divīzija
 C divīzija
 sievietēm

Jaunatnes turnīri 
 Vīriešiem
 U-20 izlases
 U-18 izlases
 U-16 izlases
 U-14 izlases

 Sievietēm
 U-20 izlases
 U-18 izlases
 U-16 izlases

Klubu turnīri 
 Eirolīga
 vīriem
 sievietēm

 Eiropas kauss
 vīriem
 sievietēm

 Izaicinājuma kauss (tikai vīriešiem)

 Superkauss (tikai sievietēm)

Bijušie klubu turnīri

Vīrieši 
 Saportas kauss (1967-2002)
 Korača kauss (1972-2002)
 Suprolīga (2000-2001)
 Eirokausa izaicinājums (2003-2007)

Sievietes 
 Ronketi kauss (1972-2002)

Piezīme: Vīriešu Eirolīgu organizē ULEB, taču priekšsacīkšu kārtas organizē FIBA Europe, taču visās līgās tiek tiesāts pēc FIBA noteikumiem.

Pašreizējie čempioni

Federācijas

Skatīt arī 
 Starptautiskā basketbola federācija (FIBA)
 ULEB
 FIBA Eiropas gada labākais spēlētājs
 FIBA Eiropas gada labākais jaunais spēlētājs
 FIBA Eiropas gada labākā spēlētāja
 FIBA Eiropas gada labākā jaunā spēlētāja

Ārējās saites 
 FIBA Europe mājaslapa 

Basketbola organizācijas
Eiropas čempionāta basketbolā B divīzija

Eiropas čempionāta basketbolā B divīzija ir Eiropas čempionāta basketbolā 2. spēcīgākā līga. Čempionāts notiek gados, kad notiek Eiropas čempionāts basketbolā. Turnīra uzvarētājs izslēgšanas turnīrā tiek uz augstāko divīziju. Divas komandas, kas augstākajā divīzijā ieņem pēdējās vietas, spēlē B divīzijā. Augstākā un B divīzija nav saistīta ar C divīziju, kas ir zemākais turnīrs Eiropas vīriešu basketbola izlasēm.

B divīzijas komandas

Ārējās saites 
 FIBA Europe mājaslapa 

Eiropas čempionāts basketbolā
Eiropas čempionāts basketbolā mazajām valstīm

Eiropas čempionāts basketbolā mazajām valstīm ir Eiropas čempionāta basketbolā zemākā līga. Turnīru organizē FIBA Europe Šis turnīrs nav saistīts ar Eiropas čempionāta augstāko divīziju un B divīziju, kopš mazo valstu turnīra uzvarētājs netiek uz B divīziju.

Pirmoreiz C divīzija notika 1998. gadā kā Stimulācijas turnīrs. Kopš tā laika, turnīrs notiek ik pēc 2 gadiem. 2007. gadā turnīrs oficiāli tika pārsaukts par Eiropas čempionāta basketbolā C divīziju, savukārt 2011. gadā — par Eiropas čempionātu basketbolā mazajām valstīm.

Vēsture

Skatīt arī 
 Eiropas čempionāts basketbolā
 Eiropas čempionāta basketbolā B divīzija
 Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

Ārējās saites 
 C divīzija FIBA Europe mājaslapā

Atsauces 

Eiropas čempionāts basketbolā
Eiropas čempionāti
ULEB

ULEB (pilnais nosaukums: Eiropas Basketbola Līgu Savienība, , ) ir basketbola organizācija, kura palīdz attīstīt un kooperēt Eiropas vīriešu basketbola līgas. Organizācija dibināta 1991. gadā. ULEB kopš 2000. gada organizē Eiropas nozīmīgāko Eiropas klubu turnīru Eirolīga. Organizāciju 1991. gadā dibināja Itālijas, Spānijas un Francijas nacionālās līgas.

Ārējās saites 
 ULEB mājaslapa

Basketbola organizācijas
Eiropas U-20 čempionāts basketbolā sievietēm

Eiropas čempionāts basketbolā sieviešu U-20 izlasēm ir basketbola turnīrs Eiropas sieviešu basketbola izlasēm, kuru sastāvā 20 gadus vecas un jaunākas basketbolistes. Čempionāts notiek kopš 2000. gada un tiek organizēts katru gadu. B divīzijas turnīri notiek kopš 2005. gada. Turnīru organizē FIBA Europe.

A divīzija

B divīzija

Ārējās saites 
 FIBA Europe mājaslapa 

Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm
Eiropas čempionāti
Turkmēņi

Turkmēņi (turkmēņu: Türkmenler vai Түркменлер) ir viena no tjurku tautām un Turkmenistānas pamatiedzīvotāji, kā arī ievērojama minoritāte vairākās citās Centrālāzijas valstīs kā Afganistāna un Irāna. Turkmēņi runā turkmēņu valodā, bet Turcijā un Balkānos dzīvojošie turkmēņi runā turku valodā.

Saites 
 Tjurki
 Turkmenistāna

Atsauces 

Turkmenistānas tautas
Afganistānas tautas
Irānas tautas
Tjurki
Altajieši

Altajieši (altajiešu: алтай-кижи), līdz 1948. gadam oficiāli saukti par oirotiem, ir viena no tjurku tautām un Altaja Republikas pamatiedzīvotāji. Ievērojamas altajiešu minoritātes dzīvo Altaja novadā, kā arī Kemerovas un Novosibirskas apgabalos Krievijas Federācijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Sibīrijas un Krievijas Tālo Austrumu tautas
Āzijas tautas
Tjurki
Ares I-X

Ares I-X bija NASA nesējraķetes Ares I pirmā izmēģinājumu lidojuma apzīmējums. Ares I-X veiksmīgi tika palaista .

Ares I-X tika izmantota, lai reālā lidojumā tiktu izmēģināta Ares I pirmā pakāpe un visas raķetes struktūra. Pirma pakāpe bija četru segmentu uzlabota Space Shuttle cietās degvielas raķešpakāpe ar piektā segmenta maketu. Otrās pakāpes vietā bija plānotās pakāpes masas un izmēru makets. Virs tā atradās kosmosa kuģa Orion makets ar starta izglābšanās sistēmu.

Lidojuma gaita 

Ares I-X tika palaista  15:30 UTC no Kenedija kosmosa centra starta kompleksa LC-39B. Pirmā pakāpe atdalījās no otrās pakāpes simulatora 240 km attālumā no starta vietas. Raķete sasniedza aptuveni 45 km augstumu. Augšējās pakāpes un kosmosa kuģa maketus nebija paredzēts atgūt, un tie nekontrolēti iekrita Atlantijas okeānā. Pirmā pakāpe bija apgādāta ar trīs izpletņiem, bet tikai viens no tiem darbojās pienācīgi, tādēļ, raķešpakātei iekrītot okeānā, tā tika bojāta.

Ārējās saites 

 NASA web site of Ares I-X 
 Ares I-X Blog  
 Spherical panorama of the completed stack of the Ares 1-X in highbay 3 of the VAB  
 Ares 1-X components on the floor of highbay 4 of the VAB  
 Ares 1-X components on the floor of highbay 4 of the VAB seen from above  
 Ares 1-X upper stage in the VAB, highbay 3 
 Top-to-bottom view of Ares 1-X at mid vehicle in the VAB, highbay 3 
 
 Ares 1-X launch videos from various camera angles 
  
 
 

Ares I
Klermonferāna

Klermonferāna (, ) ir Francijas pilsēta, kas atrodas Overņas reģionā. 2006. gadā pilsētā dzīvoja 140,7 tūkstoši iedzīvotāju. Klermonferāna ir Pijdedomas departamenta galvaspilsēta.

Pilsētā dibināts uzņēmums Michelin un šeit joprojām atrodas tā galvenā mītne.

Izglītība 
 ESC Clermont Business School

Ārējās saites 

 Oficiālā tīmekļa vietne 

Overņas-Ronas-Alpu pilsētas
Pijdedoma
Balkons

Balkons (,  vai senaugšvācu: balcho; no  — 'sija') arhitektūrā ir platformas veids, kura atrodas pie sienas. Balkons ir izvirzīts uz āru un tas ir aprīkots ar margām. Nereti balkoni balstās arī uz kolonnām. Dažkārt balkoni tiek pielāgoti ceremoniju vajadzībām, piemēram, Romā esošajā Svētā Pētera bazilikā, kur uz balkona pēc konklāva iznāk jaunievēlētais pāvests un dod savu svētību.

Teātrī balkons ir skatītāju vietas paaugstinātā izbūvē virs partera.

Arhitektūras elementi
Teātra termini
Inguna Jansone

Inguna Jansone (dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece un tulkotāja.

Biogrāfija 
Inguna Jansone publicējās galvenokārt 20. gs. 90. gados.

Dzejot I. Jansone sākusi 17 gadu vecumā. Dzīves laikā viņai iznāca divi dzejoļu krājumi — "Sikspārņa sindroms" (1993) un "Šampūns ar balzamu" (1998). Pēc tiem viņa galvenokārt pievērsās tulkošanai, jaunu dzejoļu publikāciju nebija līdz pat viņas nāvei.

2007. gadā dzejniecei progresēja vēzis, ar kuru viņa nodzīvoja gandrīz gadu. Pēc ilgas pretošanās, 2008. gada rudenī viņa tika aizvesta pie ārsta, kur tika konstatēta ielaista plakanšūna, ļaundabīgs audzējs, kas visbiežāk saistās ar ādas saslimšanu, bet I. Jansonei skāra galvu.

Dzejniece rakstīja par sevi un citiem sap.lv, ar iesauku Garāmskrienošais Susurs, kā arī deva padomus citiem. Kopš vēzis skāra acis un Inguna Jansone zaudēja redzi, viņas vietā sāka rakstīt viņas vīrs Andris Akmentiņš.

Viņa bija Latvijas Rakstnieku savienības biedre. 1998. gadā saņēmusi Annas Dagdas prēmiju par krājuma "Šampūns ar balzamu" manuskriptu. 2003. gadā Jura Kronberga atdzejojumā iznāca viņas dzejas izlase zviedru valodā.

Inguna Jansone mira 2009. gada 20. jūnija rītā savās mājās. Viņa tika apbedīta 27.jūnijā.

Bibliogrāfija 
 Sikspārņa sindroms. Rīga: Garā pupa, 1993.
 Šampūns ar balzamu. Rīga: Karogs, 1998.
 Fladdermussyndromet [atdz. J. Kronbergs]. Tollarpa: Ariel Skrifter, 2003.
 In jan [dzejas izlase]. Rīga, 2009.

Atsauces 

1963. gadā dzimušie
2009. gadā mirušie
Latviešu rakstnieki
Latviešu tulkotāji
Latviešu valodā rakstošie
Rīgā dzimušie
Zaks un Miri taisa porno

"Zaks un Miri taisa porno" () ir 2008. gada amerikāņu komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir Kevins Smits. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Šī ir pirmā Kevina Smita filma, kas nav filmēta Ņūdžersijā.

Ārējās saites 
  

ASV filmas
2008. gada filmas
Kinokomēdijas
The Weinstein Company filmas
Marija Stepanova

Marija Stepanova (, dzimusi  Šekovskā, Krievijā) ir krievu basketboliste, spēlē centra pozīcijā, Krievijas sieviešu basketbola valstsvienības dalībniece, 2005., 2006. un 2008 gada Eiropas labākā basketboliste.

Sasniegumi

Izlase 
 Olimpiskās spēles:
 Bronzas medaļa: 2004, 2008
 Citas vietas: 1996 - 5. vieta, 2000 - 6. vieta
 Pasaules čempionāts:
 Sudraba medaļa: 1996, 2006
 Eiropas čempionāts:
 Zelta medaļa: 2003, 2007, 2011
 Sudraba medaļa: 2001, 2005, 2009
 Bronzas medaļa: 1999
 Citas vietas: 1997 - 6. vieta

Ārējās saites 

 FIBA Europe.com profils 

1979. gadā dzimušie
Krievijas basketbolisti
WNBA spēlētājas
2004. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Krievijas Nopelniem bagātie sporta meistari
Stavropoles novadā dzimušie
Eiropas čempioni basketbolā