Ģertrūdes iela (Rīga)

Ģertrūdes iela ir vietējas nozīmes iela Rīgā, Centra rajona Centra un Latgales priekšpilsētas Avotu apkaimēs. Tā sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu pilsētas centra ziemeļu daļā kā caurbrauktuve 1. stāva līmenī zem ēkas Krišjāņa Valdemāra ielā 28, virzoties taisni uz centra dienvidaustrumiem, iela beidzas krustojumā ar Valmieras un Satekles ielām. Kopējais ielas garums — 1962 metri, posms no Skolas ielas līdz Aleksandra Čaka ielai klāts ar bruģa segumu, atlikušajā ielas daļā ieklāts asfalts. Visā garumā autotransporta satiksmei atvēlētas pa vienai braukšanas joslai katrā virzienā, vienīgi posms no Krišjāņa Valdemāra ielas līdz Skolas ielai nav paredzēts pilnīgai automašīnu caurbraukšanai (1. stāva līmenī zem ēkas masīva Skolas ielā 21 izveidota gājēju eja). Lielākajā daļā ielas gar brauktuves malām ierīkotas pašvaldības maksas autostāvvietas. Ģertrūdes ielu ar Daugavpils ielu un vienlaikus ar Maskavas forštati savieno gājēju tunelis zem dzelzceļa līnijas Rīga—Lugaži uzbēruma.

Vēsture 
Livonijas konfederācijas laikā mūsdienu Ģertrūdes ielas apvidū atradās priekšpilsētas Raunas vārti (aptuveni tagadējā Ģertrūdes un Brīvības ielu krustojuma tuvumā), aiz kuriem sākās ceļš uz Rīgas arhibīskapa Raunas pili. Vissenākās atrodamās liecības par ielas pastāvēšanu datējamas ar 1754. gadu, kā liecina arhīvu ieraksti 19. gadsimta sākumā iela saukta par Lielo Kalēju ielu () saistībā ar šajā priekšpilsētas daļā, pie Tērbatas lielceļa (tagadējās Tērbatas ielas), esošajām kalēju darbnīcām.
Pēc Rīgas vaļņu nojaukšanas 1864. līdz 1866. gadā uz Lielās Kalēju ielas no jauna uzcēla Svēto Ģertrūdes baznīcu, kas jau kopš 15. gadsimta tika saukta ceļotāju aizgādnes Sv. Ģertrūdes (626-659) vārdā. Dievnama celtniecība tika pabeigta 1869. gadā.

1885. gadā labiekārtoto ielu pārdēvēja nesen uzceltās baznīcas vārdā par Ģertrūdes ielu (, ). Pēc Latvijas okupācijas 1950. gadā Ģertrūdes ielu, par godu komunisma ideologam Kārlim Marksam, pārdēvēja par Kārļa Marksa ielu. 1990. gada pirmajā pusē tā atguva savu iepriekšējo Ģertrūdes ielas nosaukumu.

Ielu savienojumi 
Ģertrūdes iela ir savienota ar šādām ielām:
 Krišjāņa Valdemāra iela (neregulējams T veida krustojums; nav iespējams ar automašīnu nokļūt līdz nākamajam krustojumam)
 Skolas iela (neregulējams T veida krustojums; Skolas iela ir vienvirziena iela pilsētas centra virzienā)
 Baznīcas iela (lokveida krustojums ap Veco Svētās Ģertrūdes baznīcu; Baznīcas iela ir vienvirziena iela ārpilsētas virzienā)
 Brīvības iela (regulējams krustojums)
 Akas iela (neregulējams krustojums; Akas iela ir vienvirziena iela ārpilsētas virzienā)
 Tērbatas iela (regulējams krustojums)
 Krišjāņa Barona iela (regulējams krustojums)
 Aleksandra Čaka iela (regulējams krustojums)
 Avotu iela (regulējams krustojums)
Kurbada iela (neregulējams T veida krustojums)
 Ādmiņu iela (neregulējams T veida krustojums)
 Valmieras iela (neregulējams T veida krustojums)/Satekles iela (neregulējams T veida krustojums)

Infrastruktūra 
Ģertrūdes iela, pateicoties tās ģeogrāfiskajam novietojumam, ir viena no samērā klusajām pilsētas centra ielām, līdz ar to kultūrvēsturiski nozīmīgo daudzstāvu īres namu pirmajos stāvos savu vietu raduši daudzi nelieli veikaliņi (pārtikas, apģērbu, sadzīves preču), kafejnīcas, bāri, naktsklubi, aptiekas. Ielā atrodas arī vairākas ar izglītības nodrošināšanu saistītas iestādes.

Administratīvās iestādes 
 Ģertrūdes ielā 36 atrodas Rīgas domes Satiksmes departamenta galvenais birojs.

Izglītības iestādes 
 Ģertrūdes ielā 18 atrodas Rīgas 1. speciālā internātpamatskola.
 Ģertrūdes ielā 28 atrodas Rīgas 88. pirmsskolas izglītības iestāde.
 Ģertrūdes ielā 36 atrodas Māras Muižnieces Rīgas Mākslas skola.

Kultūras iestādes 
 Ģertrūdes ielā 101a iekšpagalma mājā atrodas Ģertrūdes ielas teātris.

Kultūrvēsturiskais mantojums 
 Ģertrūdes ielā 8 atrodas 1864. —1869. gadā pēc arhitekta Johana Daniela Felsko projekta eklektisma stilā celtais Vecās Svētās Ģertrūdes dievnams.

Sabiedriskais transports 
Ielas posmā no Tērbatas ielas līdz Valmieras ielai kursē 1. maršruta trolejbusi, ar kuriem iespējams nokļūt Esplanādes, Brīvības pieminekļa un Klusā centra apkārtnē. Nokļūšanai līdz Centrālajai dzelzceļa stacijai un daļai no Rīgas mikrorajoniem uzsvars tiek likts uz ielu šķērsojošajām galvenajām ielām (Krišjāņa Valdemāra, Brīvības, Krišjāņa Barona, Aleksandra Čaka, Avotu un Valmieras ielas), kurās nodrošināta lielākās daļas pilsētas autobusu un trolejbusu maršrutu kustība, Krišjāņa Barona ielā pieejams arī tramvajs.

Attēlu galerija

Skatīt arī 
 Centra rajons
 Centrs (Rīgas apkaime)
 Latgales priekšpilsēta
 Avotu iela (Rīgas apkaime)

Atsauces 

Ielas Rīgas centrā
Ielas Avotos
Latgales priekšpilsēta