Jānis Akuraters

Jānis Akuraters (dzimis , miris ) bija latviešu dzejnieks, rakstnieks un politiķis. Viens no neatkarīgās Latvijas dibināšanas iniciatoriem, Tautas padomes dibināšanas sēdes 1918. gada 17. novembrī un Latvijas valsts dibināšanas akta 1918. gada 18. novembrī dalībniekiem. Kļuvis par pirmo Tēvzemes balvas literatūrā saņēmēju (1937. gadā), 1926. gadā apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni.

Biogrāfija 
Dzimis Dignājas pagasta "Jaunzemjos" (tagad Ābeļu pagastā), mežsarga ģimenē. Akurateru dzimtas aizsācējs esot bijis kāds Napoleona armijas karavīrs, kas 1812. gada kara laikā dezertējis un palicis dzīvot Salas muižā pie Jēkabpils. Mācījās Biržu pamatskolā, pēc tam Jēkabmiesta pilsētas skolā. Nokārtoja skolotāja eksāmenus un strādāja par skolotāju Elkšņos (1898), Iršos (1898), Jumurdā (1899 - 1901) un Rīgā Iļģuciemā. 1903. gadā devās uz Maskavu studēt, bijis brīvklausītājs juridiskajā fakultātē. Studiju laikā apmeklēja Maskavas bibliotēkas, muzejus.

 
1904. gadā atgriezās Latvijā. Piektā gada revolūcijas traģiskajiem notikumiem veltījis savu pazīstamāko dzejoli "Ar kaujas saucieniem uz lūpām". Jānis Akuraters tika apcietināts trīs reizes. 1905. gadā viņš apcietinājumā pavadīja laiku no janvāra līdz jūnijam. 1906. gada janvārī viņu apcietināja otro reizi un ieslodzīja cietumā līdz jūnija beigām. Trešo reizi Akurateru apcietināja 1906. gada septembrī Zemgaliešu Birutas dzīvoklī, kur slepenpolicija bija ierīkojusi "slazdu". Apcietinājumā Akuraters atradās līdz 1907. gada jūnija sākumam, kad viņu izsūtīja uz Pleskavas apgabalu. No turienes viņš bēga uz Somiju, bet 1907. gada nogalē caur Zviedriju uz Norvēģiju. Oslo uzrakstīja bērnības atmiņu grāmatu "Kalpa zēna vasara".

1908. gadā atgriezās Latvijā. Pirmajā Pasaules karā dienēja latviešu strēlnieku pulkos, piedalījās Ziemassvētku kaujās. 
1917. gada novembrī viņu Valkā ievēlēja par Latviešu Nacionālās Padomes valdes locekli.
1918. gadā ievēlēts Tautas padomē.  Ar Jāņa Akuratera kā Latvijas izglītības ministrijas rakstniecības un teātra nodaļas vadītāja rīkojumu 1919. gada 23. septembrī dibināts Latvijas Nacionālais teātris.
Vēlāk bija Mākslas departamenta direktors, Radiofona direktors.

Miris  Rīgā.
Viņa pēdējā dzīvesvietā tagadējā Ojāra Vācieša ielā 6a 1991. gadā atklāja Jāņa Akuratera muzeju.

Literārā darbība 
Pirmā publikācija - dzejolis "Ziema" 1895. gadā žurnālā "Austrums". Darbojies dzejā, prozā, dramaturģijā, publicistikā, nodarbojies ar tulkošanu. Dzejā dominē romantisms, pielieto brīvās panta formas.

Dzejoļu krājumi 
 "Zvaigžņu naktis" (1905)
 "Ziemeļos" (1906)
 "Bez svētnīcas" (1907)
 "Astras" (1909)
 "Sirds varā" (1911)
 "Dienu prieks" (1919)
 "Saules valgos" (1920)
 "Latvijas balādes" (1922)
 "Rožains vējš" (1922)
 "Eleģiski momenti" (1925)
 "Neatrastā" (1932)
 "Dzejas un balādēs" (1938)

Lugas 
 "Taisnības meklētāji" (1902)
 "Lāču bērni" (1910)
 "Ķēniņa meita" (1910)
 "Saules gredzens" (1911)
 "Kurzemē" (1914)
 "Šis un tas Itnekas" (1920)
 "Kaupo, līvu virsaitis" (teātrī 1913)
 "Pieci vēji" (1922)
 "Viesturs" (teātrī 1920)
 "Tautas darbinieki" (1924)
 "Sidraba birze" (1924)
 "Apvienosimies" (1926)
 "Bezdarbnieki" (1934)
 "Vecie un jaunie" (1934)

Stāsti un tēlojumi 
 "Cilvēks" (1904)
 "Kalpa zēna vasara" (periodikā 1908, grāmatā - 1911)
 "Degoša sala" (1912)
 "Puķes ziemeļos" (1914)

Stāstu krājumi
 "Iz bijušām dienām" (1913)
 "Parādības" (1914)
 "Sapņi un likteņi" (1919)
 "Draugu sejas" (1920)
 "Klusums un gaisma" (1921)
 "Erosa cilts" (1923)
 "Dzīvības sākumi" (1924)
 "Sapņotāji" (1927)
 "Ģīmetnes" (1930)
 "Dzīves vārtos" (1933)
 "Draugi un gadi" (1936)

Romāni
 "Pēteris Danga" (1921)
 "Ugunīgi ziedi" (1925)

Tulkojumi 
 Moriss Dekobrā (Maurice Dekobra, īstā vārdā Ernst-Maurice Tessier): „Samtainas liesmas“ (Flammes de velours), turpinājumos laikrakstā „Jaunākās Ziņas“ 1927. gadā

Atsauces

Ārējās saites 

 
 "Kalpa zēna vasara" , bez maksas lejupielādējama e-grāmata
 http://memorialiemuzeji.lv/personibas/janis-akuraters/ 

Jēkabpils novadā dzimušie
Latviešu Nacionāldemokrātu partijas politiķi
Tautas padomes locekļi
Latviešu rakstnieki
Latviešu valodā rakstošie
1905. gada revolūcija
Latviešu strēlnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Rīgas Meža kapos apbedītie