UFA

UFA, jeb UFA Film & TV Produktion GmbH, agrāk Universum Film AG, ir viena no senākajām un tradīcijām bagātākajām kinokompānijām Vācijā. Dibināta 1917. gada 18. decembrī un, praktiski bez pārtraukumiem, darbojas līdz pat mūsdienām. Laika periodā no 1917. gadam līdz 1945. gadam (Veimāras republikas un Trešā reiha laikā) UFA studija bija viens no nozīmīgākajiem Eiropas un pasaules filmu industrijas centriem. Vēsturiski UFA galvenā mītne atradās netālu no Berlīnes, Potsdamas pilsētas Bābelsbergā. Mūsdienās koncerna galvenais sēdeklis atrodas Minhenē.

UFA studija tika dibināta 1917. gada 18. decembrī, galvenokārt, lai radītu pretlīdzekli toreizējai ārvalstu kara propagandai pret Vāciju Pirmā pasaules kara laikā. Viens no kompānijas dibinātājiem bija Vācijas banka ().

1925. gadā kompānija finansiālu iemeslu dēļ bija spiesta veidot kopsadarbību ar amerikāņu kinokompānijām Paramount pictures und Metro-Goldwyn-Mayer. Tādējādi līdz 1940. gadam UFA ražotā Vācijas kinohronika Die Deutsche Wochenschau bija jāsaskaņo ar Paramount Pictures un šī saskaņošana zināmā mērā attiecās arī uz Otrā pasaules kara laikā veidoto kara hroniku.

1927. gadā UFA kompāniju nopirka mediju magnāts Alfrēds Hugenbergs, vēlākais ekonomikas, lauksaimniecības un pārtikas apgādes ministrs Ādolfa Hitlera ministru kabinetā, tādējādi 1933. gadā kompānija nonāca NSDAP kotrolē.

1942. gadā UFA tika apvienota ar Tobis, Terra, Bavaria Film un Wien-Film, izveidojot vācu kinoindustrijas monopoluzņēmumu UFA film jeb UFI ar centrālo biroju Berlīnē.

1945. gadā, pēc Vācijas kapitulācijas un Bābelsbergas filmu studijas nonākšanas sarkanās armijas rokās kinokompānija tika reorganizēta. 1956. gadā UFA un Bavaria film tika pārstrukturētas un nonāca Banku konsorcija īpašumā.

1964. gadā UFA no Deutsche Bank, UFA galvenā akcionāra, pārpirka Manfrēds Kēnlehers, Bertelsmann pārstāvis.

Mūsdienās UFA Film & TV Produktion GmbH (UFA) ir jumta organizācija visiem mediju koncerna Bertelsmann/FremantleMedia uzņēmumiem Vācijā. Koncernā ietilpst astoņi uzņēmumi:  UFA Fernsehproduktion, UFA Entertainment, Grundy UFA, Grundy Light Entertainment, UFA Cinema, Teamworx, Phoenix Film, kā arī UFA Brand Communication.

Nozīmīgākie kinoprodukcijas darbi 
1922: "Doktors Mabūze, spēlmanis" (), režisors Fricis Langs
1924: "Nībelungi" (), režisors Fricis Langs
1927: "Metropole" (), režisors Fricis Langs
1930: "Zilais eņģelis" (), režisors Jozefs fon Šternbergs
1930: "Trīs no degvielas uzpildes stacijas" (), režisors Vilhelms Tīle
1930: "Kramplauzis" (), režisors Hans Švarcs
1931: "Kongress dejo" (), režisors Ēriks Karels
1931: "Vīrs, kas meklē savu slepkavu" (), režisors Roberts Siodmaks 
1931: "Bumbas pār Montekarlo" (), režisors Hans Švarcs
1931: "Mana sieva, viltvārde" (), režisors Kurts Gerons
1933: "Es un ķeizariene" (), režisors Frīdrihs Holenders
1935: "Gribas triumfs" (), režisors Lenija Rīfenštāle
1937: "Vīrs, kurš bija Šerloks Holms" (), režisors Karls Hartls
1941: "Sievietes ir labākie diplomāti" (), režisors Georgs Jakobī 
1943: "Minhauzens" (), režisors Jozefs fon Baki
1945: "Kolberga" (), režisors Feits Harlans
1946: "Zem tiltiem" (), režisors Helmuts Keitners

Atsauces 

Vācijas kino
Vācijas uzņēmumi