1973. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti 1973. gada notikumi Latvijas teritorijā. Tā atradās PSRS sastāvā kā Latvijas PSR.

Notikumi 
 Latvijas piena produktu ražotāji uzsāka piena ražošanu polietilēna pakās.
 Rīgā, Juglā, Ļeņina ielā 409 (tagad Brīvības gatve) tika atvērts uz to brīdi lielākais un modernākais pārtikas preču pašapkalpošanās veikals "Tallina".

Marts 
 21. marts — Rīgas "Dinamo" ar rezultātu 7:5 pārspējot Sarātovas "Kristal", vecākā trenera Viktora Tihonova vadībā, izcīnīja tiesības nākamajā sezonā spēlēt augstākajā līgā.

Jūnijs 
 28. jūnijs — maksimālā gaisa temperatūra Rīgā sasniedza +31 °C.
 29. jūnijs — tika pabeigta Rīgas Svētā Pētera baznīcas torņa atjaunošana.

Jūlijs 
 15.—22. jūlijs — notika XVI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki. Tie bija arī PSRS nodibināšanas 50. gadadienai un Dziesmu svētku Simtgadei veltītie Padomju Latvijas Dziesmu un Deju svētki.

Augusts 
 9. augusts — Latvijas PSR ieradās un divas dienas uzturējās Irānas premjers Amirs Abass Hoveida ar delegāciju.

Septembris 
 14. septembris — tika nodibināts Gaujas nacionālais parks. Parka teritorija aizņem 91 390 hektārus Amatas, Beverīnas, Cēsu, Inčukalna, Krimuldas, Līgatnes, Pārgaujas, Priekuļu, Sējas, Siguldas un Kocēnu novados.

Decembris 
 8. decembris — tika sasniegta zemākā gaisa temperatūra Rīgā 1973. gadā, −24 °C.

Nezināms datums 
 Latvijas PSR Zinātņu Akadēmijas terminoloģijas komisijas vadībā tika publicēta pirmā Agronomijas terminu vārdnīca: Agroķīmija, augkopība, augļkopība, augsnes zinātne, daiļdārzniecība, dārzeņkopība, pļavkopība, zemkopība.

Kultūra

Mākslas filmas 
 "Šahs briljantu karalienei" (režisors Aloizs Brenčs)
 "Pieskāriens" (režisors Rostislavs Gorjajevs)
 "Dāvana vientuļai sievietei" (režisors Ēriks Lācis)
 "Pūt, vējiņi" (režisors Gunārs Piesis)
 "Pilsētas atslēgas" (režisors Imants Krenbergs)

Mūzika 
 1. oktobris — par Raimonda Paula jaunā ansambļa nosaukumu tiek apstiprināts "Modo". Ansambļa solisti ir Viktors Lapčenoks un Nora Bumbiere.

Dzimuši 
 3. janvāris — Artis Ābols, hokejists un hokeja treneris
 6. janvāris — Māris Dzelzskalns, politiķis, ugunsdzēsējs un aktīvists
 11. janvāris — Andris Tolmačovs, politiķis
 27. janvāris — Juris Silovs, latviešu riteņbraucējs
 24. februāris:
 Normunds Vilnītis, jurists, KNAB priekšnieks
 Vsevolods Zeļonijs, džudists
 1. marts — Jurģis Pučinsks, futbolists
 3. marts — Romāns Vainšteins, riteņbraucējs
 10. marts — Pauls Bankovskis, žurnālists un rakstnieks (miris 2020. gadā)
 13. aprīlis — Olafs Okonovs, kinorežisors (miris 2020. gadā)
 24. aprīlis — Pēteris Skudra, hokejists
 27. aprīlis — Ernests Bernis, uzņēmējs
 11. maijs — Andris Ābelīte, mūziķis
 1. jūnijs — Guntars Grīnvalds, jurists un politiķis
 21. jūnijs — Vīts Rimkus, futbolists
 23. jūnijs — Marija Naumova, dziedātāja
 18. jūlijs — Maija Pohodņeva, rakstniece
 23. jūlijs — Mārtiņš Ķibilds, televīzijas raidījumu veidotājs un vadītājs (miris 2019. gadā)
 18. augusts — Lolita Čigāne, politiķe un sabiedriskā darbiniece
 7. septembris — Andrejs Klementjevs, politiķis
 16. septembris — Aleksandrs Isakovs, futbolists
 19. septembris — Mārtiņš Kazāks, ekonomists
 2. decembris — Rihards Skudrītis, rokmūziķis
 9. decembris — Einārs Tupurītis, vieglatlēts
 27. septembris — Mihails Ziziļevs, futbolists
 12. decembris — Oļegs Fiļs, uzņēmējs

Miruši 
 25. marts — Jānis Zābers, operdziedātājs (dzimis 1935. gadā)
 24. jūlijs — Māris Rudzītis, latviešu kinooperators un kinorežisors (dzimis 1932. gadā)
 3. novembris — Jānis Osis, aktieris (dzimis 1895. gadā)
 31. decembris — Alfrēds Verners, futbolists un hokejists (dzimis 1912. gadā)

Skatīt arī 
 Latvija
 Latvijas vēsture
 Latvijas klimats

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada