joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Igaunijas Nacionālais muzejs

Igaunijas Nacionālais muzejs ( — 'Igaunijas Tautas muzejs') ir 1909. gadā dibināts muzejs Tartu Igaunijā. Ekspozīcijas pamatā ir folklorista Jakoba Hurta 19. gadsimta otrajā pusē savāktie Igaunijas etnogrāfijas un tautas mākslas materiāli. 

Muzeja ekspozīcija sevī ietver igauņu tautas vēsturi, ikdienu un tradīcijas, somugru un Igaunijas mazākumtautību vēsturi un mūsdienu kultūru. Tajā izstādīti visu Igaunijas reģionu tautastērpi. Koka alus kausu kolekcija demonstrē tradicionālos zemnieku svētkus un brīvdienas. Ekspozīcijā izstādīts liels daudzums rokdarbu, no austiem paklājiem līdz lina galdautiem.

Vēsture 
Muzejs tika atvērts Rādi ciemā Tartu apkaimē 1922. gadā un muzeja direktors bija somu etnogrāfs Ilmari Manninens. Manninens kopš 1919. gada strādāja Tartu Universitātē.

1940. gadā Rādi ciemā uzbūvēja Tartu lidlauku. Muzeja ēku iznīcināja Tartu operācijas laikā Otrā pasaules kara laikā. Pēc kara lidlauks ieguva slepenības statusu un tajā bāzējās padomju armijas bumbvedēji, tādēļ muzejs netika atjaunots. Muzeja eksponāti tika noglabāti baznīcās un citās vietās visā pilsētā.

2005. gadā Igaunijas Kultūras ministrija un Igaunijas Arhitektu apvienība izsludināja starptautisku konkursu Igaunijas Tautas muzeja jaunās ēkas projektam. Konkursā uzvarēja dažādu valstu arhitektu sadarbības projekts Memory Field. 

2016. gada 29. septembrī notika muzeja jaunās ēkas atklāšana.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Muzeji Igaunijā
Nacionālie muzeji
Tartu
O'G3NE

O'G3NE ir nīderlandiešu meiteņu trio, kurā piedalās Līza, Eimija un Šelija Volas. 2007. gadā viņas pārstāvēja Nīderlandi 2007. gada Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursā Roterdamā ar dziesmu Adem in, adem uit. 2014. gada 19. decembrī O'G3NE uzvarēja Nīderlandes šova The Voice of Holland piektajā sezonā. 

2016. gada 29. oktobrī tika paziņots, ka viņas pārstāvēs Nīderlandi 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Kijevā, un 2017. gada 2. martā tika paziņots, ka O'G3NE piedalīsies konkursā ar dziesmu Lights and Shadows. Fināla kopvērtējumā viņas ieguva 11. vietu.

Atsauces 

Nīderlandes mūzikas grupas
2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
Nīderlandes Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
Raitmans

Raitmans var būt:

 Aivans Raitmans (Ivan Reitman; 1946—2002) — Čehoslovākijā dzimis kanādiešu kino un TV režisors, producents un scenārists;
 Džeisons Raitmans (Jason Reitman; 1977) — kanādiešu/amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents.

Uzvārdi
Kitkova (Baltinavas novads)

Kitkova bija apdzīvota vieta Baltinavas novadā. Atradās novada dienvidu daļā 14 km no novada centra Baltinavas un 288 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no autoceļa P45, Kūkovas upes krastā.

Atsauces 

Latvijas izzudušie ciemi
Jūlija Osmaka

Jūlija Osmaka (; dzimusi  Kijivā) ir Ukrainas starptautiskā lielmeistare šahā (2016).

Biogrāfija 
Vairākkārt uzvarējusi Ukrainas junioru šaha čempionātos dažādās vecuma kategorijās: U10 (2006, 2008), U12 (2010), U16 (2013), U20 (2012, 2013). 2010. gadā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā. Divas reizes izcīnījusi bronzas medaļas Eiropas junioru šaha čempionātos: U10 vecuma kategorijā (2008) un U12 vecuma kategorijā (2010). Ukrainas sieviešu šaha čempionātos izcīnijusi zelta (2017), sudraba (2019) un četras bronzas (2014, 2015, 2018, 2020) medaļas.

2021. gada augustā Jasos izcīnījusi 2. vietu Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm. 2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 21. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Pārstāvējusi Ukrainas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 2 reizes (2018, 2022). Komandu vērtējumā izcīnījusi zelta (2022) un sudraba (2018) medaļas;
 Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2 reizes (2017, 2019). Komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas (2017) medaļu;
 Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījusies 1 reizi (2017).

Par panākumiem turnīros FIDE 2016. gadā Osmakai piešķīra starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu, bet 2017. gadā - starptautiskā meistara vīriešiem (IM) nosaukumu.

Diskvalifikācija FIDE Universiādes turnīrā 

2021. gada 27. un 28. martā Jūlija Osmaka uzvarēja FIDE Pasaules Universiādes tiešsaistes sieviešu ātrā šaha čempionātā, iegūstot 4½ punktus no 5 iespējamiem. Tomēr pēc šaha spēles statistikas analīzes viņas rezultāts tika anulēts, un viņa tika diskvalificēta par iespējamu palīgierīču lietošanu šaha partijas laikā. Universiādes Fair Play (Godīgas spēles) komiteja apgalvoja, ka kopumā tika diskvalificēti 20 šahisti, taču atteicās uzrādīt katra konkrētus "krāpšanās pierādījumus". Uzreiz pēc diskvalifikācijas Jūlija Osmaka izteica vēlmi veikt melu detektora testu, lai apstrīdētu šo diskvalifikāciju, taču tas neizmainīja FIDE lēmumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1998. gadā dzimušie
Kijivā dzimušie
Ukrainas šahisti
Jeļizaveta Malahova

Jeļizaveta Malahova (; dzimusi kā Solovjova ()  Ļvovā) ir Ukrainas starptautiskā lielmeistare šahā (2010).

Biogrāfija 
Vairākkārt izcīnījusi medaļas Ukrainas junioru šaha čempionātos dažādās vecuma kategorijās: 2 zelta (U12 - 2005. gadā, U14 - 2007. gadā) un 3 sudraba (U10 - 2003. gadā, U14 - 2006. gadā, U18 - 2008. gadā). 2007. gadā izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2014. gadā bijusi trešā Maskavas šaha festivāla Moscow Open studenšu turnīrā. 2016. gadā uzvarējusi Ukrainas sieviešu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2009. gadā Malahovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2010. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Ļvivā dzimušie
Ukrainas šahisti
Jevgeņija Doluhanova

Jevgeņija Doluhanova (; dzimusi  Baku) ir Ukrainas starptautiskā lielmeistare šahā (2006), kas no 2011. līdz 2013. gadam pārstāvēja Armēniju.</small>

Biogrāfija 
2004. gadā Aluštā izcīnījusi 3. vietu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. 2009. gadā Eipatorijā uzvarējusi Ukrainas sieviešu šaha čempionātā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāte. 2005. gadā bijusi otrā Harkovas starptautiskajā šaha turnīrā Temīda-2005 (uzvarējusi Oksana Vozovika). 2007. gadā bijusi otrā Harkovas Rektora kausa izcīņā. 2009. gadā Suzdaļā uzvarējusi Jeļizavetas Bikovas memoriālā, bet Harkovā bijusi pirmā starptautiskajā šaha turnīrā Kaīsa-2009. 2011. gadā Sanktpēterburgā izcīnījusi otro vietu Ludmilas Rudenko memoriālā (uzvarējusi Aleksandra Gorjačkina). 2012. gadā Džakartā bijusi 3. vietā starptautiskajā šaha turnīrā Japfa Chess Festival. 2014. gadā uzvarējusi starptautiskajā šaha turnīrā Sautronā (Francija).

Par panākumiem turnīros FIDE 2003. gadā Doluhanovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2006. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1984. gadā dzimušie
Baku dzimušie
Armēnijas šahisti
Ukrainas šahisti
Augstroze (nozīmju atdalīšana)

Augstroze var būt:
 Augstroze — dabas liegums Limbažu un Kocēnu novados;
 Augstrozes Lielezers  ir ezers Limbažu novada Umurgas pagastā;
 Augstrozes muiža;
 Augstrozes pagasts;
 Augstrozes paugurvalnis;
 Augstrozes pils.
Užavas lejtece

Užavas lejtece ir dabas parks  Ventspils novadā. Izvietojies Užavas upes palienē Užavas un Ziru pagastos, aizņem lielu daļu no šobrīd nefunkcionējošā Užavas poldera. Dabas parks izveidots 2004. gadā, lai aizsargātu putnus to pārceļošanas laikā un ligzdojošās griezes. Putni, galvenokārt ūdensputni (zosis, gulbji, pīles, kaijas), te pulcējas pavasara migrāciju laikā, lai atpūstos applūdušajos laukos un pļavās. Rudens migrāciju laikā putnu koncentrēšanās dabas parka teritorijā netika novērota. Nozīmīgākās ligzdojošo putnu sugas parka teritorijā ir ķīvīte, grieze, paipala, mazais ērglis, pļavu lija u.c. Natura 2000 teritorija.

Atsauces 

Latvijas dabas parki
Natura 2000
Užavas pagasts
Ziru pagasts
Bads

Bads ir ļoti liels vai pilnīgs pārtikas trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt karš, neražas gads, katastrofas, darbaspēka trūkums, inflācija un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar nepietiekamu uzturu, epidēmijām un paaugstinātu mirstību.

Mūsdienās viens no reģioniem, kuros visspilgtāk izpaužas bads un ar to saistītās problēmas, ir Subsahāras Āfrika.

Uzturs
Nāve
Katastrofas
Ginaja Memmedzade

Ginaja Memmedzade (; dzimusi  Baku) ir Azerbaidžānas starptautiskā lielmeistare šahā (2014).

Biogrāfija 
2008. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U8 vecuma grupā. 2009. gadā uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2013. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U14 vecuma grupā. 2017. gadā uzvarējusi Azerbaidžānas sieviešu šaha čempionātā.

2021. gada jūnijā Gibraltārā izcīnījusi 3. vietu FIDE sieviešu Grand Prix izcīņas posmā. 2022. gada augustā Prāgā izcīnījusi sudraba medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā sievietēm.

Pārstāvējusi Azerbaidžānas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādē piedalījusies 2016. gadā;
 Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2019. gadā un komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas medaļu;
 Pasaules jauniešu komandu šaha čempionātā U16 vecuma grupā piedalījusies 2016. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2014. gadā Memmedzadei piešķīra gan starptautiskās meistares (WIM), gan starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

2000. gadā dzimušie
Baku dzimušie
Azerbaidžānas šahisti
2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanas

2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanās par 25. Francijas prezidentu tika ievēlēts Emanuels Makrons no En Marche!. Vēlēšanas notika divās kārtās: 23. aprīlī bija pirmā kārta, kurā sacentās visi 11 kandidāti, otrā kārta notika 7. maijā, un tajā sacentās pirmās kārtas pirmo divu vietu ieguvēji Emanuels Makrons un Marina Lepena.

Iepriekšējais prezidents Fransuā Olands no Sociālistiskās partijas varēja kandidēt uz otro termiņu, taču 2016. gada 1. decembrī paziņoja, ka zemo reitingu dēļ to nedarīs. Viņš kļuvis par pirmo Piektās republikas prezidentu, kas nav kandidējis uz otro termiņu.

Rezultāti 

Pirmajā kārtā kandidēja vienpadsmit kandidāti. Vēlēšanās piedalījās 77,77% balsstiesīgo, kas ir nedaudz mazāk kā iepriekšējajās prezidenta vēlēšanās. Otrajai kārtai kvalificējās Emanuels Makrons, kurš ieguva 24,01% balsu, un Marina Lepena, kas ieguva 21,30% balsu.

Trešajā un ceturtajā vietā palika Republikāņu kandidāts Fransuā Fijons un Nepakļāvīgās Francijas Žans Liks Melanšons, iegūstot attiecīgi 20.01% un 19,58% balsu. Atšķirībā no citu gadu vēlēšanām, ne Republikāņu, ne Sociālistiskās partijas kandidāts neiekļuva vēlēšanu otrajā kārta.

Otrajā kārtā, kurā sacentās Emanuels Makrons un Marina Lepena, piedalījās 74,56% balsstiesīgo, kas ir nedaudz mazāk kā pirmajā kārtā. Emanuels Makrons uzvarēja, iegūstot 66,1% balsu.

Pirmsvēlēšanu aptaujas

Pirmā kārta 

Līdz 2017. gada janvārim vadošie kandidāti aptaujās bija Nacionālās frontes kandidāte Marina Lepena un Republikāņu kandidāts Fransuā Fijons. Taču janvāra beigās Fijona reitings nokritās, jo atklājās, ka viņš pieņēmis fiktīvos darbos savus radiniekus. Fijonu apdzina Emanuels Makrons no En Marche!, kurš ieguva līdzīgu atbalstītāju daudzumu kā Lepena. Sociālistiskās partijas priekšvēlēšanu kārtā par viņu kandidātu tika izvirzīts Benuā Amons, kurš aptaujās ieņēma ceturto vietu. Pēc veiksmīgas dalības prezidenta amata kandidātu televīzijas debatēs marta beigās Nepakļāvīgās Francijas kandidāts Žans Luks Melenšons apdzina Amonu un aptaujās atradās tieši aiz Fijona.

Otrā kārta 

Aptaujas rādīja, ka otrajā kārtā Makronam bija lielākas izredzes uzvarēt nekā Lepenai.

Atsauces 

Francijas politika
Vēlēšanas
2017. gads
Francijas prezidenta vēlēšanas
Nārste

Nārste, arī Narsti vai Nārsts, bija apdzīvota vieta Baltinavas novadā. Atradās novada centrālajā daļā 3 km no novada centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās nomaļus no autoceļa V468, Kaņepes upes krastā.

Atsauces 

Latvijas izzudušie ciemi
Vectēva paradokss

Vectēva paradokss ir ar ceļošanu laikā saistīts paradokss, kad, mainot pagātni, rodas neatbilstības. Nosaukums cēlies no paradoksa apraksta — persona, kas aizceļo uz pagātni un nogalina savu vectēvu, tādā veidā novērš sava tēva vai mātes piedzimšanu un līdz ar to sevis paša eksistenci. Neskatoties uz nosaukumu, šī paradoksa jēga nav tieši saistīta ar nepieciešamību nogalināt savu vectēvu, lai novērstu savu dzimšanu. Šis paradokss attiecināms uz jebkuru darbību, kas maina pagātni, jo rodas pretrunas, ja pagātne kļūst atšķirīga no tādas, kāda tā bijusi. Šādas teorētiskas darbības rezultātā persona nekad nepiedzimtu, līdz ar to tā nevarētu izmantot laika mašīnu, lai nokļūtu pagātnē un to izmainītu.

Varianti 
Vectēva paradokss ietver jebkādas izmaiņas pagātnē, tam ir daudzas variācijas. Fiziķis Džons Garisons (John Garrison) piedāvā šī paradoksa variāciju: elektriska shēma, izmantojot laika mašīnu, sūta pagātnē signālu pašai sevi izslēgt, un saņem šo signālu vēl pirms tas ir nosūtīts. Līdzīgs paradokss filozofijā ir pazīstams kā autoinfanticīds (autoinfanticide): atgriezties pagātnē un nogalināt sevi kā bērnu.

Cits vectēva paradoksa variants ir Hitlera paradokss, kas diezgan bieži apspēlēts zinātniskās fantastikas jomā. Šajā paradoksā varonis ceļo uz pagātni, lai nogalinātu Ādolfu Hitleru, pirms tas novedis pasauli līdz 2. pasaules karam. Šai gadījumā netiktu novērsta iespēja personai fiziski ceļot laikā, jo persona joprojām eksistētu, taču šāda darbība būtu novērsusi iemeslu, kura dēļ vajadzētu ceļot uz pagātni, jo arī tad, ja cilvēks zinātu, ka šāds iemesls tiešām pastāvēja, doties uz pagātni nebūtu nekādas jēgas. Turklāt Hitlera pastāvēšanas sekas ir tik monumentālas un visaptverošas, ka ikvienam, kas dzimis pēc kara, dzīve ir zināmā veidā ietekmēta, un tādējādi izmaiņas pagātnē tieši iespaidotu un izmainītu miljoniem cilvēku dzīvju.

Loģiskā analīze 
Pat nezinot, vai ceļošana pagātnē ir fiziski iespējama, vectēva paradoksu var izpētīt no loģiskā viedokļa. Paradokss ir loģiska pretruna, kas izriet no pagātnes (tagadnes, nākotnes) izmainīšanas: ja notikums ir noticis vienā veidā, nepastāv iespēja, ka tas varētu notikt kādā citā veidā. Tādēļ, mainot pagātni (arī tagadni vai nākotni), rodas pretruna, tas nozīmē, ka izmainīt pagātni nav iespējams. Joprojām pastāv loģiska iespēja doties atpakaļ laikā un izmainīt notiekošo, taču, piemēram, laika ceļotājs, kas plānojis nogalināt savu vectēvu, to nevarēs izdarīt — ierocis neizšaus, traucēs kaut kādi apstākļi, izrādīsies, ka viņa tēvs ir bijis audžubērns u.tml.

Piezīmes

Skatīt arī 
 Laika cilpa
 Tauriņa efekts
 Domino princips

Atsauces 

Paradoksi
Raimonda Vazdika

Raimonda Vazdika (dzimusi 1962. gada 14. maijā Jūrmalā) ir latviešu aktrise, kustību konsultante un dzejniece.

Biogrāfija 
R. Vazdika augusi Jūrmalā, viņas māsa ir žurnāliste Elita Veidemane. Mācījusies Majoru pamatskolā un arī bērnu mūzikas skolā, vēlāk Rīgas 3. vidusskolā. Studējusi Rīgas kultūras darbinieku tehnikumā. Beigusi Latvijas valsts konservatorijas Kultūras un mākslas zinātņu fakultāti (1986).

Strādājusi Mākslas darbinieku namā Rīgā, Neatkarīgajā teātrī „Kabata” un Jaunajā Rīgas teātrī. Veidojusi horeogrāfiju dažādos Latvijas profesionālajos teātros, strādājusi par kustību pedagogu, par žurnālisti, pasākumu un TV raidījumu veidotāju. Piedalījusies izrādēs: 
"Dzejniece. Mirdzas Ķempes mīlestība" (Nacionālajā teātrī, vēlāk Benjamiņa namā), mūziklā "Eslingena" un komēdijā "Gumijas princis" (koncertzālē "Rīga"), komēdijā "Viņi dejoja simt vasaras" (teātrī-klubā "Austrumu robeža") un muzikālās izrādēs "Pikantā zvaigzne", "Dzejnieki. Nakts. Bohēma", "Trīs māsas un neatvairāmais Harmss" un "Dzīve virs jumtiem" (Mūzikas un teātra restorānā "Happy Days & Nights"). 

Pirmā dzejas publikācija 1988. gadā laikrakstā "Literatūra un Māksla". Izdots dzejoļu krājums "Rētas. Zelts" (2002), 2017. gadā iecerēts izdot otru grāmatu. Valta Pūces dziesmas ar R. Vazdikas tekstiem izdotas grupas "Marana" albumā "Visādas drazas" (1991).  

Piedalījusies teātra-kluba "Austrumu robeža" muzikālajās izrādēs, sadarbojusies ar mūziķiem Ievu Akurateri, Ilzi Grunti, aktieriem Ievu Pļavnieci, Indru Burkovsku, Daini Gaideli. Ierakstījusi albumus „Labākās dienas” (2001) un „Neatskaties” (2005).

1993. gadā nominēta „Spēlmaņu nakts” balvai nominācijā „Labākā aktrise otrā plāna lomā”.

Atsauces 

1962. gadā dzimušie
Latvijas aktieri
Latvijas dzejnieki
Jūrmalā dzimušie
Olga Babija

Olga Babija (; dzimusi kā Kaļiņina ()  Ternopiļā) ir Ukrainas starptautiskā lielmeistare šahā (2013).

Biogrāfija 
2009. gadā uzvarējusi Ukrainas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. Tajā pašā gadā Eipatorijā izcīnījusi bronzas medaļu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. 2011. gadā Šeņdžeņā Vasaras Universiādē Ukrainas studentu izlases sastāvā bijusi otrā šaha komandu turnīrā. 2015. gadā Ļvovā izcīnījusi sudraba medaļu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā. 2020. gada decembrī Hersonā izcīnījusi sudraba medaļu Ukrainas sieviešu šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2008. gadā Babijai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2013. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1989. gadā dzimušie
Ternopiļā dzimušie
Ukrainas šahisti
Liepājas ezers (dabas liegums)

Liepājas ezers ir dabas liegums Liepājas pilsētā un Dienvidkurzemes novadā. Iekļauj Liepājas ezeru un tā piekrasti. 82% no dabas lieguma ir ezers, bet pārējā daļa ir meži, pļavas un pārmitras ezera piekrastes daļas. Teritorija iekļauta starptautiskajā putniem nozīmīgo vietu sarakstā. Kopš 2004. gada Natura 2000 teritorija.

Izveidots 1977. gadā, lai aizsargātu Liepājas ezeru, kas ir viens no lielākajiem un nozīmīgākajiem mezotrofajiem ezeriem ar iesāļiem ūdeņiem raksturīgām augu sugām. Sākotnēji teritorija tika veidota kā ornitoloģiskais liegums ligzdojošo un caurceļojošo putnu aizsardzībai; šeit ligzdo 27, ziemo 10 un migrācijas laikā barojas 50 īpaši aizsargājamas putnu sugas. Ezerā ligzdo vairāk nekā 100 putnu sugu. Konstatēti divi Eiropas Savienības aizsargājamie biotopi — «Ezeri ar mietturaļģu augāju» un «Eitrofi ezeri ar iegrimušo ūdensaugu un peldaugu augāju», kā arī ap 40 retas un aizsargājamas augu sugas. Ezera austrumu krastā ir vērtīgi pļavu biotopi, no kuriem lielākā nozīme ir molīniju pļavām un jūrmalas pļavu fragmentiem ar iesāļiem jūrmalas biotopiem raksturīgām augu sugām.

Atsauces 

Latvijas dabas liegumi
Natura 2000
Grobiņas pagasts
Otaņķu pagasts
Nīcas pagasts
Liepāja
Marina Brunello

Marina Brunello (; dzimusi  Bergamo provincē) ir Itālijas starptautiskā lielmeistare šahā (2016).

Biogrāfija 
2008. gadā uzvarējusi Itālijas sieviešu šaha čempionātā. 14 gadu, 2 mēnešu un 15 dienu vecumā kļuvusi par visu laiku jaunāko Itālijas sieviešu šaha čempionātu uzvarētāju. 2011. gadā bijusi trešā Redžo nell'Emīlijas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Torneo di Capodanno (uzvarējusi Sopiko Guramišvili).

Pārstāvējusi Itālijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 7 reizes (2006-2018). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2018) medaļu;
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 4 reizes (2009-2015). Individuālajā vērtējumā izcīnījusi bronzas (2015) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2010. gadā Brunello piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2016. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2014. gadā saņēmusi FIDE meistara nosaukumu vīriešiem (FM), bet 2019. gadā - starptautiskā vīriešu meistara (IM) nosaukumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Itālijas šahisti
Pape (dabas parks)

Pape ir dabas parks Kurzemes dienvidrietumos. Izvietojies Piejūras zemienes Bārtavas līdzenumā un ietver Papes ezeru un tā apkārtni; administratīvi ietilpst Dienvidkurzemes novada Nīcas pagastā un Rucavas pagastā. Aizsargājamā teritorija izveidota 2003. gadā, lai aizsargātu ligzdojošos un caurceļojošos putnus. Papes ezers ir lagūnas tipa sekls ezers — nozīmīga ES Biotopu direktīvas biotopa «Mezotrofas ūdenstilpes ar bentisku mieturaļģu augāju» aizsardzības vieta. Teritorijā sastopami arī tādi aizsargājami biotopi kā pelēkās kāpas ar zemu lakstaugu veģetāciju, kaļķaini zāļu purvi ar dižo aslapi, sugām bagātas vilkakūlas pļavas smilšainās augsnēs, molīnijas pļavas uz kaļķainām vai mālainām augsnēm, jūras piekrastes smilts sēkļi, embrionālās kāpas, neskarti augstie purvi, pārejas purvi un slīkšņas, boreālie meži. Natura 2000 teritorija.

1977. gadā, lai aizsargātu gājputnu atpūtas un barošanās vietas Papes ezerā, tika izveidots ornitoloģiskais liegums. Nidas purvs ir vienīgais purvs Latvijā, kurš atrodas tik tuvu Baltijas jūrai. Tajā sastopami visi trīs Latvijā zināmie purva tipi — augstie, zemie un pārejas purvi ar daudzveidīgām augu sabiedrībām, tostarp retām un aizsargājām augu sugām. 1999. gadā Nidas purvam un Papes ezeram tika noteikts valsts nozīmes dabas liegumu statuss. Nidas purva ekosistēma un Papes ezers ir Starptautiskas nozīmes mitrājs (Ramsāres vieta). Dabas parkā atrodas divas teritorijas, kuras ir iekļautas Eiropas Savienības nozīmes putniem nozīmīgo vietu sarakstā: Pape un piekraste no Nidas līdz Pērkonei.

Attēlu galerija

Atsauces 

Latvijas dabas parki
Natura 2000
Nīcas pagasts
Rucavas pagasts
Rāmsaras vietas Latvijā
Neiviņi

Neiviņi bija apdzīvota vieta Baltinavas novadā. Atradās novada ziemeļaustrumu daļā 7 no novada centra Baltinavas un 257 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās pie autoceļa V479, aptuveni 1,5 kilometrus no Latvijas—Krievijas robežas.

Atsauces 

Latvijas izzudušie ciemi
Piejūra

Piejūra ir īpaši aizsargājama dabas teritorija (dabas parks) Pierīgā. Izvietojusies gar Rīgas līča krastu Rīgas ziemeļos, Ādažu novadā un Saulkrastu novadā. Aizsargājamā teritorija izveidota 1962. gadā.

Piejūras dabas parkā sastopami reti piejūras biotopi (embrionālās kāpas, priekškāpas, mežainās jūrmalas kāpas un veci boreālie meži), mezotrofi ezeri ar oligotrofu līdz mezotrofu augu sabiedrībām minerālvielām nabadzīgās ūdenstilpēs un to krastmalās. Vakarbuļļos sastopami piejūras zālāji ar zemeņu āboliņu, jūrmalas pienzāli, purva pieneni, jūrmalas armēriju u.c.

Vēsture 
Augu valsts pētījumi Buļļos uzsākti jau 18. gadsimta beigās. 1894. gadā botāniķis Kupfers dokumentēja jūrmalas armērijas atradni Buļļu salā. Buļļugala piekrastes teritorija bija un ir nozīmīga caurceļojošo bridējputnu un ūdensputnu atpūtas vieta.

Lai saglabātu kāpu mežus, priekškāpas un pludmali, 1962. gadā no Vecāķiem līdz Gaujas grīvai izveidoja dabas parku "Piejūra". 1993. gadā izveidoja Daugavgrīvas un Vakarbuļļu liegumus.

Atsauces

Ārējās saites 
 Dabas parka "Piejūra" individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi (2006)

Latvijas dabas parki
Natura 2000
Ādažu novads
Carnikavas pagasts
Saulkrastu novads
Līvija Akuratere

Līvija Akuratere (dzimusi Pečaka,  Rīgā, mirusi ) bija latviešu teātra kritiķe un teātra zinātniece.

Biogrāfija 
Līvija Akuratere studējusi Latvijas Valsts universitātes Filoloģijas fakultātes mākslas zinātņu nodaļā (1945–1948). 1950. gadā beigusi Teātra institūtu. No 1951. līdz 1953. gadam Dailes teātra literārās daļas vadītāja. No 1953. līdz 1957. gadam un no 1958. līdz 1961. gadam strādājusi LPSR Kultūras ministrijas teātra daļā, pēc tam laikrakstā "Rīgas Balss". No 1964. līdz 1965. gadam bijusi Jaunatnes teātra literārās daļas vadītāja, Rakstnieku savienības dramaturģijas konsultante, no 1965. līdz 1967. gadam vadījusi Rīgas Kinostudijas Tautas kinoaktieru studiju.

No 1952. gada Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātes pasniedzēja. No 1968. līdz 1993. gadam strādājusi Latvijas Zinātņu akadēmijas Valodas un literatūras institūta Teātra, mūzikas un kinomākslas nodaļā. Līdzautore grāmatām par latviešu teātra vēsturi "Latviešu padomju teātra vēsture" (1973-1974), kā arī pētījumam par Rīgas Krievu drāmas teātri (1983). Vairāku monogrāfiju autore. Atsevišķi raksti ir veltīti arī senākam profesionālā teātra posmam - vācu teātrim Rīgā. 
Kopā ar V. Lapacinsku sarakstījusi grāmatu par scenogrāfu Rūdolfu Pīlādzi (1985). Sagatavojusi publicēšanai Luija Šmita atmiņu grāmatu "Un notika tas tā" (2007). Par monogrāfiju "Aktiermāksla latviešu teātrī" saņēmusi Latvijas Zinātņu akadēmijas Jāņa Sudrabkalna prēmiju. 

No 1993. līdz 1999. gadam Latvijas Kultūras akadēmijas profesore. 1999. gadā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni. 2008. gadā par ieguldījumu latviešu teātra kritikas un zinātnes attīstībā saņēmusi Spēlmaņu nakts balvu par mūža ieguldījumu.

Akurateres vīrs bija aktieris Voldemārs Akurāters (1921—1976). Viņu meita ir dziedātāja Ieva Akuratere (dzimusi 1958. gadā).

Bibliogrāfija 
 Anta Klints. Rīga: LVI, 1962.
 Artūrs Filipsons. Rīga: Liesma, 1970.
 Emīlija Viesture. Rīga: Liesma, 1976.
 Gunārs Cilinskis. Rīga: Liesma, 1978.
 Aktiermāksla latviešu teātrī. Rīga: Zinātne, 1983. 
 Neparastā aktrise [par Emīliju Bērziņu]. Rīga: Liesma, 1985.
 Dzīves izturīgie [par Nikolaju Mūrnieku un Irmgardi Mitrēvicu]. Rīga: Liesma, 1988.

Atsauces 

1925. gadā dzimušie
2017. gadā mirušie
Rīgā dzimušie
Latvijas teātra kritiķi
Latvijas teātra zinātnieki
Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri
Trīna Narva

Trīna Narva (; dzimusi  Tallinā) ir Igaunijas FIDE meistare šahā (2016).

Biogrāfija 
Igaunijas šaha meistaru Borisa Ritova (1937–1987) un Merikes Ritovas (1936) mazmeita. Trīnas tēvs ir FIDE šaha meistars Jāns Narva (1958), bet māte ir FIDE šaha meistare Regīna Narva (1970). Arī jaunākā māsa Maija Narva (1999) ir šaha meistare.

No 2004. līdz 2011. gadam divpadsmit reizes uzvarējusi Igaunijas junioru šaha čempionātos dažādās vecuma kategorijās (U10, U12, U14, U16, U18). No 2003. līdz 2012. gadam piedalījusies Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. Labāko rezultātu sasniegusi 2012. gadā, kad ieņēmusi 3. vietu Eiropas junioru šaha ātrspēles čempionātā U18 vecuma grupā. Igaunijas sieviešu šaha čempionātos izcīnījusi 3 sudraba (2010, 2011, 2012) un 3 bronzas (2009, 2014, 2020) medaļas. 2010. gadā uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha ātrspēles un ātrā šaha čempionātos.

Pārstāvējusi Igaunijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 4 reizes (2010-2016). Interesanti, ka 2014. un 2016. gadā Pasaules šaha olimpiādēs spēlējusi kopā ar māti Regīnu un māsu Maiju.

2013. gadā ar zelta medaļu beigusi Tallinas Gustava Ādolfa ģimnāziju.

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Tallinā dzimušie
Igaunijas šahisti
Maija Narva

Maija Narva (; dzimusi  Tallinā) ir Igaunijas starptautiskā lielmeistare šahā (2021).

Biogrāfija 
Igaunijas šaha meistaru Borisa Ritova (1937–1987) un Merikes Ritovas (1936) mazmeita. Trīnas tēvs ir FIDE šaha meistars Jāns Narva (1958), bet māte ir FIDE šaha meistare Regīna Narva (1970). Arī vecākā māsa Trīna Narva (1994) ir šaha meistare.

Četras reizes uzvarējusi Igaunijas sieviešu šaha čempionātā - 2014., 2016. (pēc papildu turnīra), 2017. un 2020. gadā. 2013. gadā Igaunijas sieviešu šaha čempionātā bijusi otrā, bet 2015. gada Igaunijas atklātajā sieviešu šaha čempionātā dalījusi otro vietu. 2014. gadā Batumi uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2015. gadā Karpačā bijusi Igaunijas meiteņu komandas sastāvā, kura uzvarējusi Eiropas meiteņu komandu čempionātā šahā U18 vecuma grupā.

Pārstāvējusi Igaunijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 2 reizes (2014-2016). Interesanti, ka 2014. un 2016. gadā Pasaules šaha olimpiādēs spēlējusi kopā ar māti Regīnu un māsu Trīnu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2015. gadā Narvai piešķīra starptautiskās meistares (WIM) nosaukumu, bet 2021. gadā starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2022. gadā kļuvusi par starptautisko meistaru (IM).

Atsauces

Ārējās saites 

1999. gadā dzimušie
Tallinā dzimušie
Igaunijas šahisti
Svetlana Petrenko

Svetlana Petrenko (; dzimusi ) ir Moldovas starptautiskā lielmeistare šahā (2001).

Biogrāfija 
1992. gadā piedalījusies Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā, bet 1993. gadā piedalījusies Eiropas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 1995. gadā Kišiņevā piedalījusies Pasaules čempiones šahā nosaukuma izcīņas cikla starpzonu turnīrā, kurā ierindojusies 45. vietā.  1999. gadā dalījusi pirmo vietu starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Bukarestē. 2004. gadā uzvarējusi šaha turnīrā Ļvovā. 2005. gadā uzvarējusi starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā Sanktpēterburgā un dalījusi pirmo vietu Belgradas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā. 2006. un 2007. gadā divas reizes pēc kārtas uzvarējusi Belgradas starptautiskajā sieviešu šaha turnīrā.

Daudzkārtējā Moldovas sieviešu šaha čempionāta uzvarētāja (1993, 1998, 1999, 2000, 2001, 2012, 2013, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2021). 2005. gadā uzvarējusi arī Moldovas vīriešu šaha čempionātā.

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
 2001. gadā Maskavā pēc uzvaras 1. kārtā pār Tatjanu Konoņenko zaudējusi 2. kārtā Džu Čeņai;
 2004. gadā Elistā 1. kārtā zaudējusi Natālijai Žukovai.

Pārstāvējusi Moldovas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 9 reizes (1998, 2002-2016);
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2001-2003). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (2001) medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1996. gadā Petrenko piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2001. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2004. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

Atsauces

Ārējās saites 

1974. gadā dzimušie
Moldovas šahisti
Dienvidvjetnama

Dienvidvjetnama, oficiāli Vjetnamas Republika (Việt Nam Cộng hòa), bija valsts Vjetnamas dienvidos no 1955. līdz 1975. gadam. Vjetnamas Republika tika radīta pēc referenduma 1955. gadā, kurā tika izvēlēts, ka Vjetnamas Valsts kļūs par republiku. Galvaspilsēta bija Saigona. Vjetnamas Republiku par Dienvidvjetnamu sāka dēvēt 1954. gadā, kad Ženēvas konferencē Vjetnama tika sadalīta Dienvidvjetnamā un Ziemeļvjetnamā.

1959. gadā ar Ziemeļvjetnamas finansētā un trenētā Vjetkonga sacelšanos sākās Vjetnamas karš. Lai gan 1973. gadā tika noslēgts miera līgums, karš turpinājās līdz 1975. gadā Vjetkonga un Ziemeļvjetnamas spēki ieņēma Saigonu un Vjetnamas Republika beidza pastāvēt.

Skatīt arī 

 Ziemeļvjetnama
 Vjetnamas karš

Bijušās valstis
Vjetnamas vēsture
Ragakāpa (dabas parks)

Ragakāpa ir īpaši aizsargājama dabas teritorija (dabas parks) Jūrmalā. Izvietojusies gar Rīgas līča krastu Buļļuciemā. Aizsargājamā teritorija izveidota 1962. gadā.

Ragakāpas dabas parkā sastopami septiņi Eiropas Savienībā aizsargājami biotopi, to skaitā embrionālās kāpas, baltās kāpas, mežainās jūrmalas kāpas un dabiski attīstījušies veci skujkoku meži. Mežainās jūrmalas kāpas ir Latvijā īpaši aizsargājams biotops. Parkā sastopama 21 Latvijā īpaši aizsargājama suga: astoņas augu, viena sēņu, astoņas kukaiņu un četras putnu sugas. Parkā aug Eiropas Savienībā aizsargājamā smiltāja neļķe, ligzdo meža balodis, melnā dzilna, sila cīrulis un stepes čipste. Ņemot vērā šīs Ragakāpas dabas parka vērtības, tas iekļauts Eiropas Savienības aizsargājamo teritoriju tīklā NATURA 2000.

Vēsture 
20. gadsimta sākumā apmežoja kādreiz klejojošās baltās smilšu kāpas. 1962. gadā 17 metru augsto Ragakāpu iekļāva valsts aizsardzībā esošo dabas objektu sarakstā. 1970. gadā  pie Ragakāpas nodibināts zvejniecības muzejs, kas savas durvis apmeklētājiem vēra 1979. gadā. 2003. gadā Jūrmalas brīvdabas muzejs kļuva par Jūrmalas pilsētas muzeja filiāli, kas popularizē un pēta Jūrmalas iedzīvotāju senākā nodarbošanās veida attīstību.

Atsauces

Ārējās saites 
 Ragakāpas dabas parks

Latvijas dabas parki
Natura 2000
Jūrmala
Katanas ieceļotāji

Katanas ieceļotāji (; visbiežāk vienkārši Katana) ir galda spēle, kas pirmoreiz izlaista Vācijā 1995. gadā. To radījis Klauss Teubers.

Spēlētāji pieņem ieceļotāju lomas, cenšoties tikt pie būvēm, mainot un iegūstot resursus. Spēlētājiem tiek piešķirti punkti līdz ar viņu apmetņu attīstību. Pirmais, kas sasniedz noteikto punktu skaitu (visbiežāk 10) ir uzvarētājs. Spēle ir izteikti stratēģiska, lai gan tai pašā laikā ir viegli apgūstama. Mūsdienās spēlei ir izdoti arī vairāki papildinājumi.

Katanas ieceļotāji ir pirmā eirospēle, kas ieguva popularitāti ārpus Eiropas. Līdz 2015. gadam ir pārdotas 22 miljoni spēles kopijas 30 valodās.

Atsauces

Ārējās saites 
Katanas ieceļotāju spēles noteikumi 

Galda spēles
Sventājas upes ieleja

Sventājas upes ieleja ir dabas liegums Dienvidkurzemes novada Rucavas pagastā. Stiepjas 20 km garumā gar Sventājas upes labo krastu no Dunikas pagasta robežas līdz vietai, kur upe pagriežas uz dienvidiem Lietuvas teritorijā. Liegums izveidots 1987. gadā, lai aizsargātu klaju iekšzemes kāpu, kā arī lapkoku mežu ar parasto skābardi biotopus. Teritorija nozīmīga arī nogāžu un gravu mežu aizsardzībai. Konstatētas daudzas Latvijā retas un aizsargājamas augu un dzīvnieku sugas, kuru izplatība saistīta ar valsts dienvidu un dienvidrietumu daļu. Natura 2000 teritorija.

Atsauces 

Latvijas dabas liegumi
Natura 2000
Rucavas pagasts
Ardatovas rajons

Ardatovas rajons (, , ) ir viens no 22 Mordvijas republikas rajoniem, Krievijā. Tas atrodas Mordvijas ziemeļaustrumos. Rajona administratīvais centrs ir Ardatova. Ardatovas rajonā 2016. gadā dzīvoja 26,2 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākās etniskās grupas ir erzji (57%) un krievi (41%).

Mordvijas rajoni
Alberts Paiks

Alberts Paiks (, dzimis , miris ) bija amerikāņu advokāts, ģenerālis, rakstnieks un brīvmūrnieks.

Daudz ceļojis pa ASV rietumu teritorijām līdz apmetās Ārkanzasā, kur nodarbojās ar jurista un žurnālista praksi. Kā militārpersona piedalījās ASV-Meksikas karā, kā arī bija konfederātu ģenerālis Amerikas pilsoņu kara laikā. 1872. gadā publicēja grāmatu "Morāle un dogma" (Morals and Dogma of the Ancient and Accepted Scottish Rite of Freemasonry), kurā aprakstījis brīvmūrnieku senā un akceptētā skotu rituāla (Ancient and Accepted Scottish Rite of Freemasonry) teorētiskos jautājumus. Paiks ir vienīgais konfederātu ģenerālis, kuram ir piemineklis ASV galvaspilsētā Vašingtonā.

Ārējās saites
 

1809. gadā dzimušie
1891. gadā mirušie
Brīvmūrnieki
Angļu valodā rakstošie
Amerikāņu rakstnieki
Bostonā dzimušie
Ventas ieleja

Ventas ieleja ir dabas liegums Kuldīgas novadā. Izvietojies Ventas upes ielejā 23 km garā posmā no Kaltiķiem līdz Abavas ietekai; administratīvi ietilpst Kuldīgas pilsētā un Padures, Pelču un Rumbas pagastos. Liegums izveidots 1957. gadā, lai nodrošināt īpaši aizsargājamo sugu un biotopu aizsardzību, teritorijai raksturīgo ainavu saglabāšanu, kā arī dabas un kultūras pieminekļu aizsardzību, vienlaikus saglabājot teritoriju apmeklētāju atpūtai, izglītošanai un ilgtspējīgai apsaimniekošanai. Lieguma teritorijā konstatēti 15 Eiropas nozīmes aizsargājami biotopi: upju straujteces (kāples un ūdenskritumi), dūņaini upju krasti ar slāpekli mīlošu viengadīgu pioniersugu augāju, sausas pļavas kaļķainās augsnēs, eitrofas augsto lakstaugu audzes, sugām bagātas atmatu pļavas, upju palieņu pļavas, minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, pārejas purvi un slīkšņas, kaļķiežu atsegumi, smilšakmens atsegumi, netraucētas alas, nogāžu un gravu meži, boreālie meži, purvaini meži, pārmitri platlapju meži. Lieguma teritorija iekļauj Ventas rumbas un Manģenes dendroloģisko stādījumu dabas pieminekļus. Natura 2000 teritorija.

Atsauces 

Latvijas dabas liegumi
Natura 2000
Padures pagasts
Pelču pagasts
Rumbas pagasts
Kuldīga
Venta
Meri Arabidze

Meri Arabidze (; dzimusi  Samtredijā) ir Gruzijas starptautiskā lielmeistare šahā (2012).

Biogrāfija 
Trīs reizes uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātos: 2004. gadā U10 vecuma kategorijā, 2006. gadā U12 vecuma kategorijā un 2008. gadā U14 vecuma kategorijā. Tāpat trīs reizes uzvarējusi Pasaules junioru šaha čempionātos: 2004. gadā U10 vecuma kategorijā, 2005. gadā U12 vecuma kategorijā un 2011. gadā U18 vecuma kategorijā. 2014. gadā uzvarējusi Maskavas šaha festivāla Moscow Open G turnīrā, kurā spēlējušas tikai studentes. 2019. gadā uzvarējusi Gruzijas sieviešu šaha čempionātā.

2015. gadā Sočos piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā uzvarējusi Elizabetu Pēcu, 2. kārtā uzvarējusi Janjetu Marrero Lopesu, 3. kārtā uzvarējusi Viktoriju Čmilīti, bet ceturtdaļfinālā zaudējusi Dronavalli Hārikai.

2020. gada augustā izcīnījusi 2. vietu Gruzijas sieviešu šaha čempionātā.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojusies 36. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā sievietēm.

Pārstāvējusi Gruzijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 2 reizes (2018, 2022). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (2022) un bronzas (2018) medaļas;
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 3 reizes (2013-2015, 2019). Komandu vērtējumā izcīnījusi sudraba (2019) un bronzas (2015) medaļas;
 Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2015, 2019). Komandu vērtējumā izcīnījusi zelta (2015) un bronzas (2019) medaļas. Individuālajā vērtējumā izcīnījusi zelta (2015) un bronzas (2015) medaļas.

Par panākumiem turnīros FIDE 2009. gadā Arabidzei piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2012. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2014. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

Atsauces

Ārējās saites 

1994. gadā dzimušie
Gruzijā dzimušie
Gruzijas šahisti
Larnaka

Larnaka (, ) ir Kipras pilsēta un Larnakas eparhijas administratīvais centrs, kas atrodas valsts dienvidu piekrastē, Vidusjūras krastā. Pēc 2011. gada datiem pilsētā dzīvo 51 468 iedzīvotāji, bet tās administratīvajās robežās 84 591 iedzīvotājs, kas to padara par trešo lielāko Kipras pilsētu pēc Nikosijas un Limasolas.

Larnaka ir pazīstama kā populārs tūrisma galamērķis. Larnakas starptautiskā lidosta ir valsts nozīmīgākā un noslogotākā lidosta. 

Kipras pilsētas
Hanko pussala

Hanko pussala (, ) ir Somu jūras līča pussala Somijas dienvidos. Tā ir apmēram 30 km gara un 10 km plata. Līnija starp Hanko ragu Somijā un Pēzaspea ragu Igaunijā tiek uzskatīta par Somu jūras līča rietumu robežu.

Vēsture 
Lielā Ziemeļu kara laikā 1714. gadā pie Hanko pussalas notika Hangutas kauja (Гангу́тское сраже́ние, Sjöslaget vid Hangö udd), kurā krievu flote uzvarēja zviedru floti. Somijas pilsoņu kara laikā 1918. gada martā pussalā izsēdās vācu Baltijas jūras divīzija (Ostsee-Division) un no turienes izvērsa uzbrukumu uz Helsinkiem.

Pēc Ziemas kara miera līguma noslēgšanas 1940. gada 13. martā Hanko pussala uz 30 gadiem tika iznomāta PSRS jūras kara bāzes izveidošanai. Pēc karadarbības atsākšanās kara bāze tika evakuēta 1941. gada decembrī. Pēc Turpinājuma kara beigām 1944. gadā PSRS attiecās no Hanko pussalas, tās vietā pieprasot Porkalanniemi pussalu pie Helsinkiem.

Ārējās saites 

Eiropas pussalas
Somija
Mariča

Mariča (, ; vīriešu dzimtē Maričs) ir horvātu/serbu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

 Alisa Mariča (Алиса Марић; 1970) — Serbijas šahiste;
 Mileva Mariča (Милева Марић; 1875—1948) — serbu matemātiķe;
 Mirjana Mariča (Мирјана Марићћ; 1970) — Serbijas šahiste.

Horvātu uzvārdi
Serbu uzvārdi
Plīnova

Plīnova bija apdzīvota vieta Baltinavas novadā. Atradās novada centrālajā daļā 5 km no novada centra Baltinavas un 260 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atradās pie autoceļa V460.

Atsauces 

Latvijas izzudušie ciemi
Nazi Paikidze

Nazi Paikidze (; dzimusi  Irkutskā) ir Gruzijas starptautiskā lielmeistare šahā (2010), kas kopš 2014. gada pārstāv ASV.

Biogrāfija 
Sekmīgi pārstāvējusi Gruziju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos. 2003. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U10 vecuma grupā. 2005. gadā uzvarējusi Eiropas jauniešu šaha čempionātā U12 vecuma grupā. 2007. gadā uzvarējusi Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos U14 vecuma grupā. 2008. gadā uzvarējusi Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos U16 vecuma grupā. 2010. gadā uzvarējusi Maskavas šaha festivāla Moscow Open C (sieviešu) turnīrā.

2013. gadā pārcēlusies uz ASV pilsētu Baltimoru. Pēc tam kādu laiku nav piedalījusies šaha turnīros, bet pēc atgriešanās 2015. gadā izcīnījusi sudraba medaļu ASV sieviešu šaha čempionātā. 2016. gadā uzvarējusi ASV sieviešu šaha čempionātā. 2017. gadā izcīnījusi sudraba medaļu ASV sieviešu šaha čempionātā (uzvarēja Sabina-Frančeska Foišora). 2018. gadā Sentluisā uzvarējusi ASV sieviešu šaha čempionātā. 2021. gada oktobrī dalījusi 8.-9. vietu ASV sieviešu šaha čempionātā. 2022. gada oktobrī Sentluisā ierindojusies 12. vietā ASV sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Gruzijas un ASV komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādē piedalījusies 2016. gadā;
 Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījusies 2011. gadā un komandu vērtējumā izcīnījusi bronzas medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 2009. gadā Paikidzei piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2010. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2012. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

Atsauces

Ārējās saites 

1993. gadā dzimušie
Irkutskas apgabalā dzimušie
ASV šahisti
Gruzijas šahisti
Anžejs Pasečņiks

Anžejs Pasečņiks (dzimis ) ir Latvijas basketbolists, spēlē centra pozīcijā. Šobrīd pārstāv Spānijas ACB līgas klubu Seviljas "Real Betis", bet iepriekšējā komanda, ko A. Pasečņiks pārstāvējis ir NBA klubs Vašingtonas "Wizards". Pirms tam vairākas sezonas aizvadījis ACB līgas un Eirolīgas klubā Gran Canaria. Vairākas sezonas tiesības uz spēlētāju NBA piederēja Filadelfijas "76ers", kas A. Pasečņiku ieguva maiņas ceļā no Orlando "Magic" uzreiz pēc tam, kad spēlētājs ar kopējo 25. numuru tika izvēlēts 2017. gada NBA drafta pirmajā kārtā, bet pēc tam viņš atrādās cita NBA kluba — Vašingtonas "Wizards" — sistēmā, kura sastāvā arī piedzīvoja debiju NBA.

A. Pasečņiks nāk no Rīgas nomales — Jaunciema. Mācījies Rīgas 7. pamatskolā un Rīgas 45. vidusskolā.

Karjera 
Profesionālā līmenī A. Pasečņiks sāka spēlēt 2012. gadā Latvijas Basketbola līgā Rīgas VEF komandā. Kopš 2015. gada vasaras spēlēja Spānijas komandā Gran Canaria pārstāvot to gan ACB līgā un Eirolīgā, gan sākotnēji arī zemāka līmeņa sacensībās. Pēc izvēlēšanas 2017. gada NBA draftā spēlētājs turpināja spēlēt Spānijas līgā.

2019. gada vasarā Filadelfijas "76ers" atteicās no draftā iegūtajām tiesībām uz A. Pasečņiku, un drīz pēc tam tika izplatīta informācija, ka viņš NBA vasaras līgā pārstāvēs Vašingtonas "Wizards", kas arī īstenojās. Pēc spēlēm vasaras līgā, oktobrī, "Wizards" iekļāva A. Pasečņiku komandas sastāvā, taču dažas dienas vēlāk atbrīvoja un viņš pievienojās kluba G Līgas komandai Capital City Go-Go. Novembrī viņš piedzīvoja debiju šajā komandā, kļūstot par trešo Latvijas basketbolistu pēc Dāvja Bertāna un Rodiona Kuruca, kas spēlējis G Līgā.

2019. gada decembrī, pēc vairāku Vašingtonas "Wizards" spēlētāju traumām, A. Pasečņiks tika iekļauts "Wizards" sastāvā un 18. decembrī piedzīvoja savu debiju NBA, nospēlējot gandrīz 28 minūtes spēlē pret Čikāgas "Bulls". Viņš guva 9 punktus un 8 atlēkušās bumbas, un šis bija ilgākais spēles laiks debijas spēlē starp septiņiem Latvijas basketbolistiem, kas spēlējuši NBA. 2020. gada 12. janvārī starp spēlētāju un komandu tika noslēgts vairāku gadu līgums.

2021. gada 17. janvārī "Wizards" atbrīvoja A. Pasečņiku, tādējādi 2020.—2021. gada NBA sezonā viņš piedalījās tikai vienā komandas spēlē (mazliet vairāk par sešām minūtēm spēles laika). Kopš 2021. gada novembra pārstāv Spānijas ACB līgas klubu Seviljas "Real Betis".

Latvijas izlase 
Spēlējis dažāda vecuma Latvijas jaunatnes izlasēs. 2013. gadā U-18 izlases sastāvā izcīnīja 4. vietu U-18 čempionātā, kas notika Rīgā. Komandas spēlētāji A. Pasečņiks un Kristaps Porziņģis tika iekļauti šī turnīra simboliskajā izlasē, spēlētāja statistika bija 12,6 punkti un 7,7 atlēkušās bumbas vidēji spēlē.

Atsauces

Ārējās saites 

 NBA profils
 Basketball-Reference profils 
 Eurobasket profils

1995. gadā dzimušie
Latvijas basketbolisti
Basketbola centri
Vašingtonas "Wizards" spēlētāji
NBA spēlētāji no Latvijas
Rīgā dzimušie
Olga Aleksandrova

Olga Aleksandrova (, ; dzimusi  Harkovā) ir Ukrainas starptautiskā lielmeistare šahā (1999), kas kopš 2009. gada pārstāv Spāniju.

Biogrāfija 
Pirmos panākumus starptautiskajos šaha turnīros guvusi 1990. gadu vidū. 1996. gadā dalījusi 2. vietu Maskavas starptautiskajā turnīrā, bet 1997. gadā uzvarējusi Frīdekmīstekas starptautiskajā turnīrā. 2002. gadā dalījusi 1. vietu Aluštas sieviešu šaha turnīrā. 2004. gadā uzvarējusi Ukrainas sieviešu šaha turnīrā. 2006. gadā bijusi 3. vietā Pamplonas starptautiskajā šaha turnīrā. 2011. gadā izcīnījusi 3. vietu Spānijas atklātajā šaha čempionātā. Divas reizes uzvarējusi Spānijas sieviešu šaha čempionātos (2013, 2014).

Piedalījusies Pasaules šaha čempionātos sievietēm pēc izslēgšanas sistēmas:
 2001. gadā Maskavā 1. kārtā zaudējusi Olenai Sedinai;
 2004. gadā Elistā 1. kārtā uzvarējusi Annu Matnadzi, bet 2. kārtā zaudējusi Jekaterinai Kovaļevskai.

Pārstāvējusi Ukrainas un Spānijas komandas lielākajos komandu šaha turnīros:
 Pasaules šaha olimpiādēs piedalījusies 3 reizes (2004, 2012-2014);
 Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījusies 2 reizes (2011-2013).

Par panākumiem turnīros FIDE 1997. gadā Aleksandrovai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 1999. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu. 2001. gadā saņēmusi starptautiskā meistara nosaukumu vīriešiem (IM).

Atsauces

Ārējās saites 

1978. gadā dzimušie
Harkivā dzimušie
Ukrainas šahisti
Spānijas šahisti
Anna Šareviča

Anna Šareviča (, ; dzimusi  Brestā) ir Baltkrievijas starptautiskā lielmeistare šahā (2006), kas kopš 2014. gada pārstāv ASV.

Biogrāfija 
Šahu iemācījusies spēlēt piecu gadu vecumā. Četras reizes uzvarējusi Baltkrievijas junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. No 1995. līdz 2005. gadam vairākkārt pārstāvējusi Baltkrieviju Eiropas un pasaules šaha čempionātos, kuros lielāko panākumu guvusi 1999. gadā Grieķijā, kad Eiropas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā ieņēmusi 5. vietu. 

Četras reizes uzvarējusi Baltkrievijas sieviešu šaha čempionātos (2002, 2005, 2007, 2011), bet 2003. gada fināla turnīrā izcīnījusi 2. vietu. 2012. gadā bijusi otrā Redžo nell'Emīlijas starptautiskajā šaha turnīrā (uzvarējusi Sopiko Guramišvili.

2017. gadā ierindojusies 5. vietā ASV sieviešu šaha čempionātā (uzvarējusi Sabina-Frančeska Foišora). 2021. gada oktobrī dalījusi 10.-12. vietu ASV sieviešu šaha čempionātā.

Pārstāvējusi Baltkrievijas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījusies 6 reizes (2002-2012).

Par panākumiem turnīros FIDE 2003. gadā Šarevičai piešķīra starptautiskās meistares (WIM), bet 2006. gadā - starptautiskās lielmeistares (WGM) nosaukumu.

Beigusi Brestas Pedagoģisko institūtu.

Atsauces

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Brestas apgabalā dzimušie
ASV šahisti
Baltkrievijas šahisti
Juhans Kikass

Juhans "Jāns" Kikass (; —) bija Igaunijas svarcēlājs, startēja vidējā svarā. Viņš ieguva bronzas medaļu 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, uzstādot jaunu pasaules rekordu  raušanā.

Kikass sākotnēji trenējās riteņbraukšanā, bet svarcelšanai pievērsās 1921. gadā 29 gadu vecumā. Nākamajā gadā viņš pasaules čempionātā ieņēma ceturto vietu. 1925. gadā viņš izcīnīja savu vienīgo Igaunijas čempiona titulu. Pēc sportista karjeras beigām viņam Tallinā piederēja metālapstrādes darbnīca. Kikass gāja bojā savā darbnīcā Tallinā 1944. gadā Padomju aviācijas uzlidojumā.

Atsauces

Ārējās saites 

1892. gadā dzimušie
1944. gadā mirušie
Igaunijas svarcēlāji
Igaunijas riteņbraucēji
1924. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
Olimpiskās bronzas medaļas ieguvēji
Valgā dzimušie
Olimpiskie bronzas medaļnieki svarcelšanā