Alvis Hermanis

Alvis Hermanis (dzimis ) ir latviešu teātra un operas režisors un bijušais aktieris. Jaunā Rīgas teātra mākslinieciskais vadītājs. Kopš 20. gs. 90. gadu beigām vietējā, kopš 21. gs. sākuma starptautiskā mērogā viens no atzītākajiem Latvijas režisoriem. Triju Zvaigžņu ordeņa saņēmējs. Vairākkārtējs Spēlmaņu nakts balvas ieguvējs, saņēmis arī Lielā Kristapa balvu kā labākais aktieris.

Biogrāfija 
Dzimis Rīgā, žurnālista un publicista Voldemāra Hermaņa ģimenē.
 
Alvis Hermanis līdz 15 gadu vecumam trenējās hokejā Rīgas Dinamo sporta skolā, bet bija spiests pamest sportu veselības iemeslu dēļ. Pirmā pieredze uz skatuves Alvim Hermanim bija dalība režisora Roberta Ligera vadītajā Rīgas pantomīmā (1981—1982). No 1982. līdz 1985. gadam Alvis Hermanis mācījās Rīgas Tautas kinoaktieru studijā pie pedagogiem režisora Arnolda Liniņa un Ainas Matīsas. Savu izglītību Alvis Hermanis no 1984. līdz 1988. gadam turpināja Latvijas Valsts konservatorijas Teātra mākslas nodaļā.

1992. gadā Alvis Hermanis kopā ar domubiedriem dibināja Jauno Rīgas teātri un kļuva par vienu no tā vadošajiem režisoriem. Jaunajā Rīgas teātrī Hermanis ir iestudējis daudzas publikas un kritikas ievērību ieguvušas izrādes: "Revidents", "Garā dzīve", "Latviešu stāsti", "Latviešu mīlestība", "Klusuma skaņas", "Zilākalna Marta", "Ziedonis un visums" u.c. Kopš 1997. gada Alvis Hermanis ir Jaunā Rīgas teātra galvenais režisors.

Alvis Hermanis ir starptautiski atzīts un pazīstams latviešu teātra režisors, iestudējis izrādes teātros Vācijā, Krievijā, Šveicē u.c. valstīs. Kopš 2012. gada darbojas arī kā operas režisors, veidojis iestudējumus operfestivālam Zalcburgā un Briseles operteātrim.

2012. gada aprīlī saņēmis Triju Zvaigžņu ordeni.

Sabiedriskā darbība 
2007. gada nogalē plašu rezonansi guva Alvja Hermaņa publiskais paziņojums, ka viņš nevēlas saņemt viņam piešķirto Triju Zvaigžņu ordeni no Valsts prezidenta Valda Zatlera rokām. 2008. gada augustā Hermanis sacīja, ka ordeni viņš vēlas saņemt "tad, kad Latvijai būs prezidents. Šobrīd tur ir tukša vieta. [..] Man nav nekas pret ordeni, bet ir daži cilvēki, kuriem es roku negribētu spiest. Labāk lai ordeni man atsūta pa pastu uz mājām vai teātri," sacīja Alvis Hermanis, uzsverot, ka tā ir principiāla nostāja.

2010. gada augustā Alvis Hermanis korupcijā vainoja teātra "Teātra observatorija" vadītāju režisori Gaļinu Poļiščuku, jo uzskatīja, ka ir saistība starp Poļiščukas darbību politiskajā apvienībā "Par labu Latviju!" un teātrim piešķirto finansiālo atbalstu.

Teātra režija

1990. – 1999.

2000. – 2009.

2010. – pašlaik

Kinolomas 
 1987 — "Fotogrāfija ar sievieti un mežakuili", (režisors Arvīds Krievs, Rīgas Kinostudija) — Kārlis Valders — "Lielais Kristaps" — labākais aktieris.
 1988 — "Rudens,Čertanova...", (režisori Igors un Dmitrijs Talankini, Mosfiļm)
 1989 — "Dzīvīte", (režisors Aivars Freimanis, Rīgas Kinostudija)
 1989 — "Latvieši?!", (režisors Genādijs Zemels, Rīgas Kinostudija)
 1990 — "Ievas paradīzes dārzs", (režisors Arvīds Krievs, studija "Trīs")
 1992 — "Faraona izgudrotājs", (režisors Genādijs Zemels, Kazahstāna)
 ? — "Morfinists", rež. Jānis Holšteins, TV filma

Atsauces

Ārējās saites 
 Jaunais Rīgas teātris
 Schauspiel Frankfurt
 Schauspielhaus Zürich
 Schauspiel Köln
 kultura.lv raksts par Alvi Hermani
 Biogrāfija un fotogrāfijas 

1965. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
Latviešu teātra režisori
Latviešu operas režisori
Latviešu teātra aktieri
Latviešu kinoaktieri
Latvijas kinoaktieri
Lielā Kristapa balvas ieguvēji aktieri
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Spēlmaņu nakts balvu ieguvēji
Latvijas kultūras kanonā ietvertās vērtības