joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vēži

Vēži (Astacidea) ir desmitkājvēžu kārtas (Decapoda) infrakārta, kas apvieno apmēram 780 sugas. Kopumā vēžu infrakārta apvieno 5 mūsdienās dzīvojošu sugu virsdzimtas. Katrā no tām ir vairākas fosilo sugu dzimtas.

Izplatība 

Vēžu infrakārtas sugas sastopamas visā pasaulē: gan okeānos un jūrās, gan saldūdens tilpēs. Kopumā trīs dzimtas apvieno saldūdens vēžus — ziemeļu puslodē izplatītās Amerikas vēžu (Cambaridae) un upesvēžu dzimtas (Astacidae) sugas un Dienvidu puslodē mītošās dienvidu vēžu dzimtas (Parastacidae) sugas. Turklāt 80% Amerikas vēžu sugu sastopamas ASV, bet lielākā daļa dienvidu vēžu mājo Austrālijā. Kopumā saldūdens vēži sastopami gandrīz visos kontinentos, izņemot Āfriku un Antarktīdu. Arī daļā Āzijas nemājo neviena saldūdens vēžu suga. Toties saldūdens vēži mājo Madagaskarā, kā arī Jaunzēlandē.

Latvijā 
Latvijas saldūdens tilpēs sastopamas 4 vēžu sugas: platspīļu upesvēzis (Astacus astacus), šaurspīļu upesvēzis (Astacus leptodactylus), Amerikas signālvēzis (Pacifastacus leniusculus) un dzeloņvaigu vēzis (Orconectes limosus).

Kopīgās īpašības 
Vēži no citām desmitkājvēžu sugām atšķiras to, ka tiem ir spīles uz pirmajiem trijiem kāju pāriem (ejkājām), turklāt pirmā pāra spīles ir daudz lielākas nekā pārējiem diviem pāriem. Pēdējie divi ejkāju pāri ir vienkārši, bez spīlēm, izņemot garpirkstu omārus (Thaumastocheles), kuriem arī pēdējam piektajam ejkāju pārim ir nelielas spīlītes.

Sistemātika 

Vēžu infrakārta (Astacidea)
 
Dienvidu vēžu dzimta (Parastacidae)
 
Omāru dzimta (Nephropidae)
 
Rifu omāru dzimta (Enoplometopidae)
 
Amerikas vēžu dzimta (Cambaridae)
Upesvēžu dzimta (Astacidae)

Atsauces

Ārējās saites 
Infraorder Astacidea Latreille, 1802
Tolweb: Astacidea 
WoRMS taxon details: Astacidea

 
Desmitkājvēži
Džodhpura

Džodhpura (, ) ir pilsēta Rādžastānā, Indijā. Pēc iedzīvotāju skaita (tas pārsniedz 1 miljonu) otra lielākā pilsēta štatā un 43. lielākā valstī. Daļa pilsētas atrodas Tara tuksneša teritorijā.

Dibināta 1459. gadā. Liels tirdzniecības centrs (lauksaimniecības kultūras, vilna, liellopi, sāls, āda), autoceļu un dzelzceļa mezgls. 1962. gada dibināta Džodhpuras universitāte. Daļu pilsētas ieskauj 18. gadsimtā uzcelts mūris. Populārs tūrisma objekts. Te uzņemtas vairākas filmas, pilsētas ainaviskie skati iekļauti arī 2012. gada Kristofera Nolana filmā "Tumšais bruņinieks atgriežas".

Iedzīvotāji

Panorāma

Galeria

Ārējās saites 

Indijas pilsētas
Tassilo fon der Laza

Tassilo fon der Laza (; , Berlīne — , Štorhnesta) bija Vācijas šahists un diplomāts.

Biogrāfija 
Piedzimis Prūsijas aristokrātu ģimenē. Studējis tieslietas Berlīnē un Bonnā. No 1845. gada bijis Prūsijas karalistes diplomātiskajā dienestā. Savas diplomāta karjeras laikā pabijis Stokholmā, Kopenhāgenā, Riodežaneiro un citās vietās. 1864. gadā atstājis diplomātisko dienestu un turpmāko dzīvi veltījis šaham. Bijis viens no Berlīnes plejādes dalībniekiem. Bijis faktiskais līdzautors Paula Rūdolfa fon Bilguera 1843. gadā izdotajai grāmatai Handbuch des Schachspiels ("Šaha spēles rokasgrāmata"), kā arī rediģejis šīs grāmatas visus atkārtotos izdevumus (1852, 1858, 1864, 1874). Bijis viens no vācu šaha žurnāla Deutsche Schachzeitung izdevējiem. Šaha turnīros spēlējis maz, taču atsevišķos mačos uzvarējis Ādolfu Andersenu - 4:2 (1845) un 10:5 (1851), un Hovardu Stauntonu - 7:6 (1853). Savās partijās nereti lietojis arī latviešu gambītu. 1887.-1888. gados piedalījies ceļojumā apkārt pasaulei, kurā savācis bagātīgu šaha grāmatu bibliotēku. 1897. gadā publicējis sava mūža darba apkopojumu Zur Geschichte u. Literatur des Schachspiels ("Pētījumi šaha vēsturē un literatūrā") un ticis ievēlēts par Vācijas šaha federācijas pirmo goda locekli.

Atsauces

Ārējās saites 

1818. gadā dzimušie
1899. gadā mirušie
Vācijas šahisti
Vācijas diplomāti
Berlīnē dzimušie
Bernhards Horvics

Bernhards Horvics (; , Neištrēlica — , Londona) bija Vācijas un Lielbritānijas šahists.

Biogrāfija 
Piedzimis ebreju ģimenē. No 1836. gada līdz 1839. gadam mācījies mākslas skolā Berlīnē. No 1837. gada līdz 1843. gadam bijis Berlīnes plejādes šaha grupas dalībnieks. 1839. gadā pārcēlies uz Hamburgu, bet 1845. gadā sācis dzīvot Londonā. Kļuvis par Lielbritānijas pavalstnieku un aktīvi iekļāvies šaha dzīvē. Spēlējis mačus ar tā laika spēcīgākajiem šahistiem: Hovardu Stauntonu — 8½:15½ (1846), Lionelu Kizericki — 4½:7½ (1846), Henriju Bērdu — 9:5 (1851), Ignacu Kolišu — 1:3 (1860). 1851. gadā piedalījies Londonas pirmajā starptautiskajā šaha turnīrā, kur ieņēmis 7. vietu. Pirmajā kārtā uzvarējis Bērdu ar 2½:1½, bet otrajā piekāpies Stauntonam — 2½:4½. No 1851. gada līdz 1853. gadam izdevis šaha žurnālu Chess Players. Devis ievērojamu ieguldījumu šaha galotņu teorijā, kā arī bijis pazīstams kā šaha kompozīciju sastādītājs. 1851. gadā bijis līdzautors grāmatai Chess studies, bet 1889. gadā — Chess studies and end-games. 1862. gadā uzvarējis pirmajā šaha kompozīciju sastādītāju turnīrā.

Atsauces

Ārējās saites 
  šahista profils vietnē chessgames.com
  šahista profils vietnē 365chess.com
  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"

1807. gadā dzimušie
1885. gadā mirušie
Lielbritānijas šahisti
Vācijas šahisti
Šaha problēmisti
Mēklenburgā-Priekšpomerānijā dzimušie
Vaivadi

Vaivadi, agrāk Vaivadukalns, ir ciems Olaines novada Olaines pagastā netālu no autoceļa V7 (Baloži-Plakanciems-Iecava) Ežupes krastos.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Horni Cerekeva

Horni Cerekeva () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķī pie Jihlavas upes.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz 1361. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Virši (Olaines pagasts)

Virši ir ciems Olaines novada Olaines pagastā pie autoceļa A5 (Rīgas apvedceļš (Salaspils—Babīte)). Ciemā ietilpst ciema daļas Aurora, Pavasaris, Vasara, kā arī vasarnīcu kvartāls Virši.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Ureles pilskalns

Ureles pilskalns (arī Ureles baznīckalns) ir paugurs Augstrozes paugurvalnī. Izvietojies Ungura ezera ziemeļrietumu krastā Cēsu novada Raiskuma pagastā Unguru ciema rietumu malā, Gaujas nacionālā parka Ungurmuižas kulturvēsturiskajā zonā. Pauguru veido dislocēti ledāja un tā kušanas ūdeņu nogulumi. Apaudzis ar mežu.

Vēsture 
Indriķa hronikas tekstā minēts sakarā ar igauņu un krievu sirojumu 1223. gada pavasarī, kad sakalieši un ugauņi kopā ar krieviem pēc līvu zemju izlaupīšanas sapulcējās Lēdurgā un devās atpakaļ uz austrumiem. Viņus kaujā pie Ureles pilskalna sakāva Tālavas karavadonis Ramēķis un nogalināja Vīlandes krievu garnizona pavēlnieku Varemāru.
Uzskata, ka tas bijis latgaļu pilskalns.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
* www.latvijas-pilskalni.lv
Latvijas pauguri
Pilskalni Vidzemē
Raiskuma pagasts
Idumejas augstiene
Gamaliēls

Rabans Gamliēls ben Šimons ha-Zakens, kristīgajā tradīcijā saukts Gamaliēls (, ; miris 63. gadā), bija jūdaisma tradīcijā rabīns un tanna, redzams sinedrijas loceklis 1. gadsimtā, hazala Hilela mazdēls. Viens no talmūdiskā jūdaisma pamatlicējiem.

Gamailēls kristīgajā tradīcijā ir kristiešu svētais. Tiek uzskatīts, ka pieminēts Apustuļu darbu 5. nodaļā kā farizejs un apustuļu aizstāvis sinedrijā. Gamaliēls Apustuļu darbos tiek piesaukts kā Svētā Pāvila skolotāju jūdaismā.

Ārējās saites 

 "GAMALIELS UN RABĪNISKĀ SKOLA", Latvijas luterānis

63. gadā mirušie
Jūdaisms
Bērstele (ciems)

Bērstele ir ciems Bauskas novada Viesturu pagastā pie Svitenes upes un netālu no autoceļa P103 (Dobele—Bauska). Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Lielbērsteles muižu (Gut Groß-Bersteln).

No 1739. līdz 1742. gadam Lielbērstelē par mājskolotāju strādāja Gothards Frīdrihs Stenders.

Cilvēki 
 Jānis Čakste (1859-1927), vēlākais Latvijas Valsts prezidents, viņa vecāki rentēja Bērsteles muižu, vējdzirnavas un ķieģeļcepli.

Atsauces 

Viesturu pagasts
Bauskas novada ciemi
Latvijas ciemi
Latvijas pagastu centri
Viesturi (Viesturu pagasts)

Viesturi ir ciems Bauskas novada Viesturu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 10,0 km no pagasta centra Bērsteles, 17,9 km no novada centra Bauskas un 72,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1038 (Mežotne—Viesturi—Jaunsvirlauka).

Atsauces
Bažu purvs

Bažu purvs ir augstā un pārejas tipa purvs Talsu novada Kolkas pagastā. Izvietojies Irves līdzenumā Slīteres nacionālā parka regulējamā režīma zonā. Veidojies, nepietiekamas noteces dēļ pārpurvojoties sauszemei. Purvam izteikta trīsstūra forma, ko nosaka vēdekļveidīgais kāpu izvietojums. No purva austrumu daļas notece uz Milzgrāvi, no rietumu daļas — uz Pitragsupi. Purva centrālajā daļā grāvju tīkls. Apaugumā galvenokārt sīkas priedes. 1992. gadā purvā un tā apkārtnē plosījās liels ugunsgrēks, nodega 3000 ha liela platība.

Atsauces

Ārējās saites 

Latvijas purvi
Kolkas pagasts
Pikalne

Pikalne ir ciems Salaspils novada Salaspils pagastā pie autoceļu P4 (Ulbroka—Ogre) un V965 (Kaparāmurs—Dobelnieki) krustojuma. Ciema sastāvā ietilpst ciema daļa Vācu kalni.

Atsauces 

Salaspils novada ciemi
Latvijas skrajciemi
Salaspils pagasts
Palembana

Palembana (, ) ir pilsēta Sumatrā, Indonēzijā. Atrodas Musi upes abos krastos. Otra lielākā Sumatras pilsēta un septītā lielākā Indonēzijā.

Viena no vecākajām pilsētām Malajas arhipelāgā un Dienvidaustrumāzijā. Bija Srividžajas karalistes (varena malajiešu karaliste) galvaspilsēta no 7. līdz 12. gadsimtam. Nīderlandes Austrumindijas kompānija 1617. gadā Palembanā izveidoja tirdzniecības punktu. Otrā pasaules kara laikā no 1942. līdz 1945. gadam pilsētu okupēja Japāna. 

Ievērojams ir Amperas tilts (viens no garākajiem valstī), lielā mošeja, Srividžajas Universitāte, sultāna mahmuda Badarudina II muzejs.

Ārējās saites 
 

Indonēzijas pilsētas
Kārlis I Hābsburgs

Kārlis I jeb Kārlis Francs Jozefs Ludvigs Hūberts Oto Marie (; dzimis , miris ) no 1916. līdz 1918. gada 11. novembrim bija pēdējais Austrijas ķeizars, līdztekus Bohēmijas (Karel III.), Ungārijas (IV. Károly) un Horvātijas (Karlo IV) karalis.

Dzīvesgājums 
Dzimis ķeizara Franča Jozefa I brāļadēla Erchercoga Oto ģimenē. Par troņmantinieku kļuva pēc tēvabrāļa Franča Ferdinanda nogalināšanas Sarajevā 1914. gadā. Ieņēma troni 1916. gada novembrī pēc Franča Jozefa nāves. 1918. gada 11. novembrī Kārlis I atcēla savu pavalstnieku uzticības zvērestu, tomēr neatcēla sevi no troņa.

1919. gada 3. aprīlī Vācu Austrijas republikas parlaments pieņēma Hābsburgu likumu, izbeidzot Hābsburgu valdīšanu Austrijā, kas bija turpinājusies kopš 1278. gada. 1921. gadā divreiz neveiksmīgi centās ieņemt Ungārijas troni, bet Mikloša Horti pretdarbības dēļ tas neizdevās. Vēlāk caur Šveici devās trimdā uz Madeiru, kur 1922 gadā mira. 2004. gadā Romas katoļu baznīca Kārli I beatificēja.

Ārējās saites 

1887. gadā dzimušie
1922. gadā mirušie
Hābsburgu dinastija
Lejasaustrijā dzimušie
Almāle

Almāle, arī Almale, ir ciems Kuldīgas novada Alsungas pagastā. Izvietojusies pagasta austrumu daļā Kauliņas upes kreisajā krastā pie autoceļa V1285  no pagasta centra Alsungas,  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Almāles muižas (Almalen, Almahlen) centru. Līdz 1973. gadam, kad tika slēgta šaursliežu dzelzceļa līnija Alsunga—Kuldīga, Almalē atradās pieturas punkts.

Atsauces
Thiruvananthapurama

Thiruvananthapurama (, Tiruvaṉantapuram, ) ir pilsēta Keralā, Indijā. Keralas štata administratīvais centrs un apdzīvotākā pilsēta. Atrodas valsts dienvidos.

Nozīmīgs informācijas tehnoloģiju centrs. Atrodas vairākas izglītības iestādes, tai skaitā Keralas universitāte, un zinātnes un tehnoloģiju institūcijas. Tiek uzskatīta par vienu no desmit zaļākajām pilsētām valstī. Times of India 2012. gada aptaujā atzīta par labāko pilsētu štatā, kur dzīvot.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Indijas pilsētas
Spaiks Lī

Šeltons Džeksons "Spaiks" Lī (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, producents, scenārists un aktieris. Viņam piederošā producentu kompānija 40 Acres and a Mule Filmworks kopš 1983. gadā ir producējusi vairāk ka 35 filmas.

Lī savās filmās aizskar rasu attiecības, ādas krāsas diskrimināciju melnādaino sabiedrībā, masu mediju lomu ikdienas dzīvē, pilsētvides noziedzību un nabadzību. Lī divas reizes tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai — par scenāriju filmai Do the Right Thing (1989) un dokumentālo filmu 4 Little Girls (1997), kā arī ieguvis vairākus citus apbalvojumus, tajā skaitā Emmy balvu par TV miniseriālu When the Levees Broke: A Requiem in Four Acts (2006) un Kinoakadēmijas goda balvu 2015. gadā. 2021. gadā saņēma Amerikas režisoru ģildes balvu par mūža ieguldījumu.

Starp Lī pazīstamākajiem darbiem is tādas filmas kā Malcolm X (1992), He Got Game (1998), "25. stunda" (2002), "Insaiders" (Inside Man, 2006), Passing Strange (2009).

Spaiks Lī ir kaislīgs sporta līdzjutējs, beisbola komandas Ņujorkas "Yankees", basketbola komandas Ņujorkas "Knicks", hokeja komandas Ņujorkas "Rangers", kā arī Anglijas futbola kluba Londonas "Arsenal" atbalstītājs.

Atsauces

Ārējās saites 

 

1957. gadā dzimušie
Džordžijā dzimušie
Amerikāņu kinorežisori
Amerikāņu kinoaktieri
ASV scenāristi
ASV kinoproducenti
Emmy balvas ieguvēji
BAFTA balvas ieguvēji
Cēzara balvas ieguvēji
Kinoakadēmijas balvas ieguvēji scenāristi
Kinoakadēmijas goda balvas ieguvēji
Ludvigs Cimmermanis

Ludvigs Gotfrīds Cimmermanis (, dzimis , miris ) bija Vidzemes guberņas Lielvārdes luterāņu mācītājs, Rīgas iecirkņa prāvests. Kaujinieku nogalināts 1905. gada revolūcijas laikā.

Dzimis Jelgavas ģimnāzijas vēstures skolotāja ģimenē. No 1871. līdz 1876. gadam studēja teoloģiju Tartu universitātē. 1896. gadā kļuva par Lielvārdes draudzes mācītāju. Cimmermanis darbojās Latviešu literārajā biedrībā. 1905. gada 18. jūnijā Lielvārdes baznīcā, Cimmermanim klātesot, notika baznīcas demonstrācija. Izvēršoties revolucionāru darbībai, Cimmeramnis devās uz Rīgu, atgriežoties draudzē 1906. gadā. 1906. gada 13. septembrī Cimmermani kopā ar sievu nogalināja kaujinieki.

1906. gadā mirušie
Latvijas cilvēki
Luterāņu mācītāji
Jelgavā dzimušie
Rūķi (Salaspils pagasts)

Rūķi ir ciems Salaspils novada Salaspils pagastā uz ziemeļiem no Salaspils.

Atsauces 

Salaspils novada ciemi
Latvijas vidējciemi
Salaspils pagasts
Kamenice Nadlipova

Kamenice Nadlipova () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķī.

Vēsture 
Pilsēta rakstos pirmoreiz 1267. gadā, bet pilsētai vārdu devušais koks (pilsētas čehu nosaukums pod Lipou tulkojumā nozīmē pie liepas) atrodas pie pils, vēl zaļo un pirmoreiz rakstos minēts pirms pašas pilsētas - 1248. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Tūrisms
Caur pilsētu iet funkcionējoša šaursliežu dzelzceļa līnija.

Cilvēki 
Kamenice Nadlipova ir komponista Vītezslava Novāka (Vítězslav Novák, 1870-1949) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites
Šaursliežu dzelzceļš (Jindřichohradecké místní dráhy)

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Saurieši (Salaspils pagasts)

Saurieši (agrāk Stopiņi) ir skrajciems Salaspils novada Salaspils pagastā uz dienvidiem no Sauriešu lielciema, kas atrodas Stopiņu novadā. Izvietojies pie autoceļa V33 (Saurieši-Salaspils).

Atsauces 

Salaspils novada ciemi
Latvijas skrajciemi
Salaspils pagasts
Bhubanešbara

Bhubanešbara (ଭୁବନେଶ୍ୱର, ) ir pilsēta Orisā, Indijā. Orisas štata administratīvais centrs un lielākā pilšeta.

Austrumindijas ekonomiskais un reliģiskais centrs. Viena no tām pilsētām valstī, kas attīstās visātrāk. Bieži tiek dēvēta par "Indijas tempļu pilsētu" — lielākā daļa uzcelti starp 7. un 14. gadsimtu.

Ārējās saites 
 

Indijas pilsētas
Fudžou

Fudžou () ir pilsēta Fudzjaņas provincē, Ķīnā. Provinces administratīvais centrs un viena no lielākajām pilsētām tajā — kopējais iedzīvotāju skaits sasniedz 7,2 miljonus. Atrodas pie Miņas upes grīvas.

Viena no pirmajām apdzīvotajām vietām Fudzjaņā. Pēc Ķīnas dibināšanas 1949. gadā tika atvērta dzelzceļa līnija, kas Fudžou savieno ar valsts dzelzceļa sistēmu, vēl ir tikusi uzlabota osta.

Ārējās saites 

Ķīnas pilsētas
Dainis Krištopāns

Dainis Krištopāns (dzimis ) ir latviešu rokasbumbas spēlētājs. Ir viens no Latvijas handbola izlases līderiem. Pašlaik (2022) pārstāv Francijas klubu Parīzes Saint-Germain (Paris Saint-Germain Handball). Ar augumu 215 cm Dainis Krištopāns ir viens no garākajiem rokasbumbas spēlētājiem pasaulē.

Karjeru sāka vietējā Ludzas klubā SK Latgols. No 2009. līdz 2015. gadam spēlēja Slovākijas Prešovas "Tatran" klubā, tā sastāvā vairākas reizes kļuva par valsts čempionu, spēlēja EHF Čempionu līgā. 2015. gada sezonu noslēdza Kataras klubā Al Rayyan. No 2015. līdz 2017. gadam spēlēja Baltkrievijas klubā Brestas "Meshkov". No 2020. gada spēlē Parīzes klubā "Saint-Germain".

2015. gada Pasaules čempionāta kvalifikācijā kļuva par rezultatīvāko Latvijas izlases spēlētāju ar 33 vārtiem sešās spēlēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1990. gadā dzimušie
Ludzā dzimušie
Latvijas handbolisti
Andis Juška

Andis Juška (dzimis ) ir bijušais latviešu tenisists. 2018.gadā pildīja Aļonas Ostapenko trenera asistenta pienākumus, tai skaitā, sniedzot padomus spēles gaitā. Dzimis tenisistu ģimenē: abi vecāki Jānis un Daiga Juškas ir starp ievērojamākajiem tenisa treneriem Latvijā. Šobrīd Andis ir Amandas Anisimovas treneris.

Spēlētāja karjeras laikā augstākais sasniegums ATP vienspēļu rangā bija sasniegtā 226. vieta 2009. gada oktobrī, dubultspēlēs — 136. vieta 2010. gada oktobrī. Ilgus gadus bija Latvijas otrs labākais tenisists pēc Ernesta Gulbja. Ir izcīnījis vairākas uzvaras dažāda ranga ITF vienspēļu un dubultspēļu turnīros. Nav spēlējis Grand Slam pamatturnīrā. Pārstāvējis Latviju Deivisa kausa izcīņā.

Atsauces

Ārējās saites 

1985. gadā dzimušie
Jūrmalā dzimušie
Latvijas tenisisti
Cinamon

Cinamon ir astoņu zāļu kinoteātris Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā. Tas atrodas iepirkšanās un izklaides centrā "AKROPOLE Alfa", Brīvības gatvē 372. Cinamon pieder Igaunijas uzņēmumam Cinamon Group, kura sastāvā ir Cinamon Baltijas kinoteātru tīkls. Latvijas teritorijā Cinamon Group kinoteātris darbojas arī Liepājā, bet ārpus Baltijā Cinamon Group kinoteātri darbojas arī Igaunijā — Tallinā, kā arī Lietuvā — Kauņā.

Vēsture 
Kino būvniecība sākās 2007. gada novembrī, kad tirdzniecības parkam "Alfa" sāka piebūvēt ēkas paplašinājumu. 2007. gada nogalē par kino ēkas celtniecību attīstītājs Linstow Center Management noslēdza līgumu ar būvkompāniju SIA "Bukoteks". Būvnieks tika izvēlēts slēgtā konkursā pēc septiņu iesniegto pieteikumu izvērtēšanas. Šo kinoteātri būvēja līdz 2008. gada novembrim, tas tika atvērts 2008. gada 7. novembrī. Tajā ir 8 zāles ar kopējo vietu skaitu 1360 skatītājiem. Kinoteātris ik nedēļu nodrošina 12 līdz 16 jaunākās filmas, tas piedāvā ko vairāk kā tikai filmu skatīšanos, sniedzot dažādas papildu izklaides iespējas (neazartspēļu zāle bērniem un pieaugušajiem, restorāni, kafejnīca).

Ārējās saites 
 Cinamon kino mājaslapa

Kinoteātri Latvijā
Celtnes un būves Rīgā
Vendia

Vendia ir studentu korporācija, kas dibināta 1927. gada 20. martā Rīgā. Vendias krāsas ir zaļš-brūns-zelts, devīzes "Tēvija, gods, pienākums" un Virtute et exemplo.

Korporācijas nosaukums atvasināts no senā Cēsu nosaukuma Wenden, kas cēlies no vendu nosaukuma.

Kopīgo korporāciju komanu Vendia garantēja pie studentu korporācijas Selonija, LU Prezidiju konventā uzņemta 1930. gada 9. decembrī. 1928. gadā nodibinājās Filistru biedrība, 1938. gadā Vendias Filistru biedrībā bija 86 filistri. Pēc Latvijas okupācijas korporācijas darbība tika aizliegta, pēc Otrā pasaules kara 1950. gadā Vendia atjaunoja darbību ASV, bet 1990. gadā Latvijā.

Atsauces 

Studentu korporācijas Latvijā
Fraternitas Cursica

Fraternitas Cursica () ir studentu korporācija, kas dibināta 1947. gada 7. maijā pie Baltijas Universitātes Pinnebergā.
Korporācijas nosaukums izvēlēts, lai godinātu seno kuršu jūrasbraucēju varoņgaru. Sadzīvē korporācijas biedri dēvēti par kuršiem.

Krāsas un devīze 
Korporācijas krāsas ir melns-zelts-zils. Fraternitas Cursicas devīze ir "Darbi taisnībai, uzticība draugam, zobens tēvzemei".

Melnā krāsa un devīzes pirmā daļa "Darbi taisnībai"  simbolizē kuršu un ticību taisnības uzvarai, kas cieta un nelokāma kā melna klints, pret kuru šķeļas bangu viļņi.
Zilā krāsa un devīzes daļa "Uzticība draugam" simbolizē kopības sajūtu un paļaušanos uz draugiem.
Zelta krāsa un devīzes daļa "Zobens tēvzemei" simbolizē tēvzemes mīlestību.

Vapenis 
Korporācijas vapeņa (ģerboņa) centrālais elements ir apaļais kuršu vairogs, ko šķērso meln-zelt-zils trikolors diagonāli, no kreisās uz labo pusi. Vairoga centrā sudraba cirķelis (monogramma). Vairoga ārējo malu rotā 27 naglas — skaits, ka simbolizē 27 Fraternitas Cursicas dibinātājus. No 27 naglām vizuāli redzamas ir 25. Aiz vairoga — kuršu zobens. Vairogu ieskauj ozollapu vijums un lentas, uz kurām uzrakstīta Fraternitas Cursicas devīze un dibināšanas datums "7. V 1947".

Konventa dzīvoklis 
Kopš 2001. gada kuršu mājvieta ir Ausekļa ielā 3, Rīgā. Kaimiņos citai latviešu studentu korporācijai — Vendia.

Darbība 
Kopīgo korporāciju komanu Fraternitas Cursica garantēja pie studentu korporācijas Lettonia. Tās speciālais konvents globālā apmērā darbojās gan Toronto, gan Sidnejā, 1981. gadā Toronto kopas locekļi iegādājās savu namu, kuru nosauca par "Kuršu jomu" un iekārtoja tajā konventa dzīvokli.
Pēc 1990. gada korporācija sāka darbību arī Latvijā. Tajā pat laikā kļuva par Prezidiju Konventa locekli.

Atsauces 

Studentu korporācijas Latvijā
Radiosity

3D grafikā, radiosity tiek ierobežotas elementu atveidošanas metodes, lai atrisinātu vienādojums ainas ar virsmām, kas atstaro gaismu. Atšķirībā no rendering metodes, kurā izmanto Montekarlo algoritmus (piemēram, ceļu izsekošanu), kas apstrādā visu veidu gaismas ceļus, tipiski radiosity tikai ceļus (ar kodu "LD" E "), kas atstāj gaismas avotu un tiek atspoguļots pāris reižu skaitu (iespējams nulle reižu), pirms to redz ar aci. Radiosity ir globālu apgaismojumu algoritms tādā nozīmē, ka apgaismojums, kas ierodas uz virsmas nonāk ne tikai tieši no gaismas avotiem, bet arī no citām virsmām, kuras atstaro gaismu.

Pirmo reizi radiosity metode tika izmantota un attīstīta sākot no 1950.gada. Vēlāk, 1984.gadā, pētnieks Cronella Universitātē attīstīta un bagātināja datorgrafikas renderēšanas problēmas.

Pirmie, nopietnie radiosity dzinēji tika izveidoti un nesti gaismā ar Geomerics palīdzību, kas ir programmatūras ražotāji no Kembridžas. Radiosity izmanto tādās spēlēs kā Battlefield 3 un Need For Speed : Run.

Vizuālās rakstura pazīmes 

Radiosity iekļaušana aprēķinos atveidošanas procesā nereti sniedz papildu elements no reālisma pabeigtajam projektam, jo tā imitē reālas parādības. Uzskata par vienkāršu istabas ainu.

Pārskats par radiosity algoritmu 

Virsmas ainas, kas katra ir sadalīta vienā vai vairākos mazākos virsmās. Skata koeficients (zināms arī kā formas faktors) aprēķina katram pārim no ielāpiem; tas ir koeficients, aprakstot, kā arī plāksteri var redzēt viens otru. Plankumi, kas ir tālu viens no otra, vai orientēti slīpā leņķī viens pret otru, tad tiem būs mazāks skata koeficients.

Matemātiska formulācija 

Radiosity metodes pamatā ir teorija par siltuma starojumu, jo radiosity balstās uz maksimālu gaismas daudzumu enerģiju pārnesot to starp virsmām. Lai vienkāršotu aprēķinu metodi, pieņem, ka visa izkliede ir pilnīgi neskaidra. Virsmas parasti ir četrstūra vai trīsstūra elementi.

Priekšrocības 

Viena no priekšrocībām ir tā, ka Radiosity algoritms ir salīdzinoši vienkāršs, to ir viegli pielietot. Tas ir noderīgs algoritms, lai mācītu studentus par vispārīgiem gaismas algoritmiem. Tipiska tiešo apgaismojumu atveidotāja jau ir gandrīz visi algoritmi (perspektīvas transformēšanai, faktūru kartēšanu, slēptās virsmas noņemšana), kas nepieciešami, lai īstenotu radiosity. Nav jābūt specifiskām zināšanām matemātikā, lai izprastu radiosity algoritmu.

Datorgrafika
Beibežu purvs

Beibežu purvs ir daļēji nosusināts zemais purvs Vecumnieku novada Vecumnieku pagastā. Izvietojies Upmales paugurlīdzenuma rietumu malā starp Vecumniekiem un Misu. Purvs veidojies, nepietiekamas noteces dēļ pārpurvojoties smilšainam līdzenumam. Purvā kopš 1950. gadiem meliorācijas pētījumus veic Beibežu meliorācijas izmēģinājumu stacija. Gandrīz visa purva platība nosusināta ar vaļējiem grāvjiem un drenāžu, purvam cauri tekošās Misa un Taļķe iztaisnotas.

Atsauces 

Latvijas purvi
Vecumnieku pagasts
Silabrieži

Silabrieži ir skrajciems Salaspils novada Salaspils pagastā netālu no autoceļa V35.

Atsauces 

Salaspils novada ciemi
Latvijas skrajciemi
Salaspils pagasts
Tēraudi

Tēraudi ir ciems Salaspils novada Salaspils pagastā pie autoceļa P5 (Ulbroka—Ogre).

Atsauces 

Salaspils novada ciemi
Latvijas vidējciemi
Salaspils pagasts
Pacova

Pacova () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķī.

Vēsture 
Pilsēta rakstos pirmoreiz 14. gadsimtā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Cilvēki 
Pacova ir futbolista Jirži Nemeca (Jiří Němec, 1966) un dzejnieka Antonīna Sovas (Antonín Sova, 1864-1928) dzimtā pilsēta.

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Alejas (Ķekavas pagasts)

Alejas (agrāk Dzelzkaļi) ir ciems Ķekavas novada Ķekavas pagastā starp autoceļu A7 (Rīga—Bauska—Lietuvas robeža (Grenctāle)) un Sauso Daugavu. Pie Alejām Titurgas upē ietek Ostvalda kanāls, bet pati Titurga ietek Sausajā Daugavā.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Krogsils

Krogsils  ir ciems Ķekavas novada Ķekavas pagastā pie Ostvalda kanāla un autoceļa A7 (Rīga—Bauska—Lietuvas robeža (Grenctāle)).

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Počātki

Počātki () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķī.

Vēsture 
Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Cilvēki 
Počātki ir dzejnieka Otokara Bržezinas (Otokar Březina, 1868-1929) un futbolista Jaroslava Drobnija (Jaroslav Drobný, 1979) dzimtā pilsēta.

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Krustkalni

Krustkalni  ir ciems Ķekavas novada Ķekavas pagastā, Rīgas pievārtē, netālu no autoceļa A7 (Rīga—Bauska—Lietuvas robeža (Grenctāle)).

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Džordžs Volkers

Džodžs Volkers ir (;  Londona —  Londona) bija angļu šahists, žurnālists un šaha grāmatu autors.

Dzīves gaitas 
Viņš bijis grāmatu tirgotāja dēls. Kopā ar tēvu, līdz pat tā nāvei 1847. gadā, viņš vadījis mūzikas literatūras izdevniecību. Pēc tam viņš strādājis par brokeri Londonas Fondu biržā. 

Pēc Aleksandra Makdonela nāves, kas Volkeram mācījis šaha spēles gudrības, viņš vairākus gadus ticis uzskatīts par  labāko spēlētāju Londonā. Viņš nodibinājis vairākas šaha klubus: 1831. gadā Vestminsteras Šaha klubu un 1843. gadā Svētā Jura šaha klubu. Volkers arī bijis žurnāla Bell's Life (1832—1873) pastāvīgās šaha nodaļas  un pirmā angļu šaha žurnāla The Philidorian (1837—1838) redaktors. Viņš ir uzrakstījis vairākas šaha grāmatas un sastādījis šaha kompozīcijas.

1845. gadā Volkers spēlējis Londonas komandā kopā ar Henriju Baklu, Viljamu Evansu, Džordžu Perigalu un Viljamu Taketu divas partijas (viena uzvara un neizšķirts) starppilsētu telegrāfa mačā pret Portsmutas komandu, kurā sastāvā bijuši Hovards Stauntons un Hjū Kenedijs. 1846. gadā Londonā Volkers uzvarēja  maču pret Danielu Harvicu ar 7:5.

Grāmatu saraksts

Atsauces

Ārējās saites 

 Džordža Volkera šaha kompozīcijas vietnē PDB-Server
 Žurnāls The Philidorian

Lielbritānijas šahisti
Šaha problēmisti
Londonā dzimušie
Londonā mirušie
Dzenīšu vītols

Dzenīšu vītols ir dižkoks Apes novada Apes pagastā, Latvijas (iespējams, arī Baltijas un Eiropas) dižākais baltais vītols. Aug Vaidavas labā krasta palieņu pļavā pie vecupes ezeriņa 150 m no Dzenīšu mājām. Apkārtmērs 8,70 m (mērīts 1,3 m augstumā), tuvāk zemei 9,06 m (mērīts 0,5 m augstumā). Augstāk koks sadalās 28 žuburos, veidojot lodveida vainagu. Daļa žuburu atlūzuši. Valsts nozīmes aizsargājams dabas piemineklis. Koku ap 1880. gadu iestādījis Blumvikužu māju saimnieks, lai iezīmētu savas zemes robežu.

Netālu atrodas vēl divi vītoli ar dižkoka statusu.

Atsauces 

Latvijas dižkoki
Apes pagasts
Vītoli
Ziemeļu fronte (Pirmais pasaules karš)

Ziemeļu fronte () bija Krievijas impērijas bruņoto spēku formācija Pirmā pasaules kara laikā, kas tika izveidota 1915. gada augustā, sadalot Ziemeļrietumu fronti divās daļās: Ziemeļu un Rietumu frontē. Šī fronte, kas atradās arī tagadējās Latvijas teritorijā, attiecas uz Pirmā pasaules kara Austrumu frontes karadarbības teātri. Ziemeļu fronte primāri tika izveidota, lai kara laikā aizsargātos no vācu uzbrukumiem Petrogradas virzienā. Fronte tika likvidēta 1918. gadā.

Sastāvs 
 Lauka pārvalde (štābs Pleskavā);
 Ziemeļu frontes štāba sevišķo uzdevumu vienība;
 4. kara aviācijas grupa;
 1. armija (štābs Glubokoje, tad Gulbenes pilī, 1916. gada aprīlis — 1917. gada jūlijs; 1917. gada septembris — 1918. gada sākums);
 5. armija (štābs Daugavpils cietoksnī, 1915. gada augusts — 1918. gada sākums);
 6. armija (1915. gada augusts — 1916. gada decembris);
 12. armija (štābs Rīgā, Bērzaines ģimnāzijā, Valkā, 1915. gada augusts — 1918. gada sākums);
 XLII atsevišķais armijas korpuss — 1916. gada decembris.

Virspavēlnieki 

 ģenerālis Nikolajs Ruzskis (Рузский Николай Владимирович, 18.08.1915 - 06.12.1915)
 ģenerālis Pauls Plēve (Плеве Павел Адамович, 06.12.1915 - 06.02.1916) 
 ģenerālis Aleksejs Kuropatkins (Куропаткин Алексей Николаевич, 06.02.1916 - 22.07.1916) 
 ģenerālis Nikolajs Ruzskis (Рузский Николай Владимирович, 01.08.1916 - 25.04.1917)
 ģenerālis Ābrams Dragomirovs (Драгомиров Абрам Михайлович, 29.04.1917 - 31.05.1917 )
 ģenerālis Vladislavs Klembovskis (Клембовский Владислав Наполеонович, 01.06.1917 - 29.08.1917)
 ģenerālis Vladimirs Čeremisovs (Черемисов Владимир Андреевич, 09.09.1917 - 14.11.1917)
 ģenerālleitnants Vasīlijs Novickis (Новицкий Василий Федорович, 22.11.1917 - 01.12.1917)

Pirmais pasaules karš
Heinrihs Barts

Heinrihs Barts (, dzimis , miris ) bija vācu Āfrikas apceļotājs.

Dzimis Hamburgas tirgotāja ģimenē. No 1839. līdz 1844. gadam studēja Berlīnes universitātē. Studiju laikā apceļoja Itāliju. No 1845. līdz 1849. gadam apceļoja Ziemeļāfriku, Ēģipti un Tuvos Austrumus. No 1850. līdz 1855. gadam apceļoja Rietumāfriku. Barts bija viens no pirmajiem eiropiešu ceļotājiem, kurš, zinādams vietējās valodas, spēja un vēlējās vākt materiālus zinātniski.

Ārējās saites 

1821. gadā dzimušie
1865. gadā mirušie
Ceļotāji
Hamburgā dzimušie
Janeikas

Janeikas  ir ciems Bauskas novada Ceraukstes pagastā, Mēmeles upes kreisajā krastā uz austrumiem no Bauskas.

Atsauces 

Bauskas novada ciemi
Latvijas ciemi
Variety

Variety ir ASV iknedēļas šovbiznesa žurnāls. Kopš 1905. gada tiek izdots Ņujorkā un kopš 1933. gada — Losandželosā. Žurnāla mājaslapa Variety.com katru dienu tiek atjaunota un papildināta ar svaigākajām šovbiznesa ziņām, arhīvā ir atrodamas ziņas no katra preses izdevuma līdz pat 1905. gadam.

Izdevumi 
 Variety (kopš 1905. gada) ir iknedēļas izdevums ar plašiem kinofilmu, televīzijas, teātra, mūzikas un tehnoloģiju rakstiem.
 Daily Variety (no 1933. līdz 2013. gadam) bija Losandželosā iznākošs ikdienas izdevums par Holivudu un Brodvejas teātri.
 Daily Variety Gotham (kopš 1998. gada) ir Ņujorkā iznākošs izdevums, kurā tiek uzsvars likts uz ASV austrumkrasta šovbiznesa ziņām.
 Variety.com (kopš 1998. gada) ir drukātā Variety izdevuma interneta versija. Līdz 2013. gadam tā bija maksas tīmekļa vietne. Mūsdienās visi vietnes materiāli ir pieejami par velti.
 Variety On-The-Go Variety ir mobilā lietotne iPad, iPhone, Android, Blackberry un Windows phone platformām.
 @Variety ir pieejams dažādās tiešsaistes sociālo mediju platformās un kanālos, tajā skaitā Facebook, Twitter, Instagram, Tumblr un YouTube.

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Variety izdevumu arhīvs (1905—1949)

ASV izdoti žurnāli
Bierzpiļs pūrs

Bierzpiļs pūrs vai Lelais peiss (arī Bērzpils purvs, Lielā Peisa purvs, Bieržu pūrs) ir augstais, zemais un jauktais purvs Balvu un Rugāju novados. Izvietojies Lubāna līdzenuma austrumu malā starp Aivieksti rietumos, Piestiņu ziemeļos, autoceļu P36 un Dziļauni austrumos un Iču dienvidos. Augstais purvs aizņem 1530 ha, zemais — 2101 ha. Kopējie kūdras krājumi ap 92,8 mlj m3, no tiem rūpnieciski izmantojami 62,6 mlj m3. Veidojies, aizaugot Lubāna ezeram un pārpurvojoties tam pieguļošajai teritorijai.

Purva ziemeļu daļā ap 550 ha nosusināta ar vaļējiem grāvjiem, dienvidaustrumu daļā izbūvēts Dziļaunes polderis. Purva nekultivētajā daļā 1999. gadā izveidots dabas liegums 3319 ha platībā kā reto putnu sugu ligzdošanas vieta, kas 2009. gadā iekļauta Lubāna mitrāja dabas liegumā. Natura 2000 teritorija.

Atsauces 

Latvijas purvi
Bērzpils pagasts
Lazdukalna pagasts
Natura 2000
Elektriķi (ciems)

Elektriķi  ir ciems Bauskas novada Codes pagastā, uz ziemeļrietumiem no Bauskas.

Atsauces 

Bauskas novada ciemi
Latvijas ciemi
Pelhržimova

Pelhržimova () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķa centrs.

Vēsture 
Pilsēta zināma no 12. gadsimta. Bijusi husītu kustības centrs. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Ekonomika
Pilsētā atrodas pārtikas (kartupeļu un piena pārstrāde, alus ražošana) un lauksaimniecības mašīnu ražošana (kompānija "Agrostroj").

Cilvēki 
Počātki ir kinorežisora Oldržiha Lipska (Oldřich Lipský, 1924-1986), hokejista Jirži Novotnija (Jiří Novotný, 1983) un futbolista Tomāša Sivoka (Tomáš Sivok, 1983) dzimtā pilsēta.

Ārējās saites
Kompānija "Agrostroj"

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Guntas

Guntas  ir ciems Bauskas novada Codes pagastā, uz ziemeļiem no Bauskas. Netālu no Guntām atrodas Zizmas upes izteka.

Atsauces 

Bauskas novada ciemi
Latvijas ciemi
Bohēmijas un Morāvijas protektorāts

Bohēmijas un Morāvijas protektorāts (; ) bija nacistiskās Vācijas 1939. gada 16. martā okupēta un anektēta teritorija ar ierobežotas autonomijas tiesībām mūsdienu Čehijas Republikas teritorijā.
Likvidēta līdz ar Lielvācijas kapitulāciju 1945. gada 8. maijā.

Čehijas vēsture
Bezdelīgu kalns

Bezdelīgu kalns ir paugurs Augšzemes augstienes Ilūkstes paugurainē. Izvietojies Ilūkstes novada Pilskalnes pagastā, austrumos no Drigines ezera. Kupolveidīgs morēnas paugurs. No kalna paveras skats uz subglaciālo iegultni un vairākiem tuvumā esošiem pilskalniem.

Atsauces 

Latvijas pauguri
Pilskalnes pagasts (Augšdaugavas novads)
Augšzemes augstiene
Bezdelīgu klintis

Bezdelīgu klintis ir smilšakmens atsegums Salacas kreisajā krastā Mazsalacas novada Skaņkalnes pagastā. Izvietojies lejpus Dambjupītes ietekas Salacas ielejas dabas parka teritorijā. Kopš 1977. gada aizsargājams ģeoloģisks piemineklis «Bezdelīgu klintis un alas». Klintis ir vidusdevona Burtnieku svītas smilšakmeņu atsegums, kurā vērojama ķīļveidīgu, horizontāli slāņotu, 40—60 cm biezu un diagonāli, muldveidīgi slāņotu, 5—30 cm biezu sēriju mija. Vairākās vietās klinti sašķeļ plaisas, ar kurām saista nišu un nišalu rašanos. Klints galā atrodas viens no Latvijas augstākajiem (3 m) sezonālajiem ūdenskritumiem.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 Bezdelīgu klintis – skaistas un bīstamas
 Zudusī Latvija. Bezdelīgu klintis
 Latvijas alas. Alas Bezdelīgu klintīs

Latvijas iežu atsegumi
Skaņkalnes pagasts
Salaca
Bicānu ezers

Bicānu ezers (arī Bacānu ezers, Geļenovas ezers) ir ezers Preiļu novada Rušonas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā, ziemeļaustrumos no Kastīres ciema, Jašas-Bicānu ezera dabas liegumā. Ezers aizņem lēzenu morēnu ieplaku ezeru sistēmā, kas austrumos savienota ar Zolvu ezeru un Rušonu. Krasti galvenokārt zemi, dibens dūņains, smilšains, vietām — granšains. Ezera ziemeļaustrumu galā (Percovkas ezerā) ietek strauts no Kategrades ezera, dienvidrietumu galā 30 m plats šaurums to savieno ar Jašas ezeru. Ezerā sešas salas ar kopējo platību 4,6 ha, lielākā — Lielā sala. Mīt  līdaka, asaris, rauda, plaudis, rudulis, zutis, plicis, līnis, ausleja, akmeņgrauzis, platgalve, ķīsis, mājo bebri, ligzdo pīles.

Ezera austrumu krastā kempings, ir peldvieta.

Atsauces 

Preiļu novada ezeri
Rušonas pagasts
Riebiņu novada ezeri
Kaspars Frīdrihs fon Budenbroks

Kaspars Frīdrihs fon Budenbroks (, dzimšanas dati nezināmi, miris ) bija Vidzemes guberņas landmaršals no 1730. līdz 1737. gadam. Henrika Magnusa fon Budenbroka brālis.

Dzimis Lielāmuižas, Vērenes, Vecķeipenes, Mazozolu un Liepas muižas īpašnieka ģimenē. Dienējis Nīderlandes armijā. Atgriezies Vidzemē, saņemdams no tēva mantojumā Ķeipeni. No 1710. gada — Vidzemes landrāts.

Ārējās saites 
 Budenbroks Baltisches Biographisches Lexikon digital 

1737. gadā mirušie
Vācbaltieši
Livonijas cilvēki
Pīrāgi (ciems)

Pīrāgi ir ciems Bauskas novada Gailīšu pagastā uz ziemeļiem no Uzvaras, ar ko Pīrāgi faktiski saplūduši, pie autoceļa V1025 (Bauska—Gailīši—Lietuvas robeža), Mūsas upes kreisajā krastā, pretīm Ceraukstes ietekai Mūsā. No Uzvaras Pīrāgus atdala Žūku strauts.  

Ciemā atrodas kultūras pasākumu estrāde.

Atsauces 

Bauskas novada ciemi
Latvijas ciemi
Kaltiķi

Kaltiķi ir ciems Kuldīgas novada Pelču pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas, autoceļa P116 malā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Kaltiķu (Kalticken) pusmuižu.

Atsauces 

Latvijas mazciemi
Bikstupe

Bikstupe, saukta arī Ālave, Bērzupe, Bikste, lejtecē — Abaviņa, ir Bērzes kreisā krasta pieteka Saldus, Tukuma un Dobeles novados. Sākas no Tīreļpurva Remtes pagastā, plūst līkumojot austrumu—dienvidaustrumu virzienā pa Austrumkursas augstienes austrumu nogāzi. Augštecē upe regulēta un uzņem ūdeņus no meliorācijas sistēmām. Vidustecē Bikstupes baseins atrodas tuvu regulētajai Abavas augštecei un lielu palu laikā notiek ūdeņu pārtece no Abavas. Pie Jaunpils ierīkota Ķimšu ūdenskrātuve un Jaunpils dzirnavu ezers. Lejtecē plūst caur Dambjakroga un Apsauju ezeru, gultne regulēta. Pašā lejtecē pie Bērzupes ieplūst apaugušā iegrauzumā. Lielākā pieteka Rūšu strauts (17 km, kreisā). Upi šķērso autoceļi A9 un P104, kā arī dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Jaunpils un Jurģi.

Atsauces 

Dobeles novada upes
Saldus novada upes
Tukuma novada upes
Jaunpils novada upes
Brocēnu novada upes
Annenieku pagasts
Bikstu pagasts
Bikstupe
Žirovnice

Žirovnice () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Pelhržimovas apriņķī.

Vēsture 
Pilsēta rakstos minēta 1358. gadā. Attīstījusies kā audēju apmetne, bet kopš 1863. gada veidojās kā ievērojams pogu ražošanas centrs. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Pastališķi

Pastališķi ir ciems Bauskas novada Īslīces pagastā pie Plānītes upes.

Atsauces 

Bauskas novada ciemi
Latvijas ciemi
Billīšu kastaņa

Billīšu kastaņa ir dižkoks Ozolnieku novada Salgales pagastā, Latvijas dižākā zirgkastaņa. Aug Edvarta Virzas dzimto māju Billīšu pagalmā. 1,2 m augstumā koks sadalās trijos (agrāk — piecos) žuburos, to garums līdz 13,8 m. Kastaņa minēta Virzas darbā «Straumēni».

Atsauces

Ārējās saites 
 Dziedava.lv Billīšu zirgkastaņa (foto)

Latvijas dižkoki
Salgales pagasts
Garoza (Mežotnes pagasts)

Garoza ir ciems Bauskas novada Mežotnes pagastā pie Garozes upes, netālu no autoceļa V1037 (Lāči—Garoza—Dāliņi). Ciematā atrodas arī Mežotnes internātvidusskola.

Vēsture 
Ciems veidojies uz Garozas muižas () zemes. Kungu māja bija neliela divstāvu ēka ar mezonīnu, ap to bija iekārtots parks Garozes upītes krastā, kurā pašlaik atrodas estrāde. Kungu māja ilgus gadus atradās avārijas stāvoklī, 1992. gadā iebruka starpstāvu pārsegumi. 2017. gadā kungu mājas drupas nojauca, ķieģeļus izmantoja Bruknas muižas vajadzībām. 

Kungu mājas arhitektūra un apjoms ir līdzīga blakus ciemā esošajai Bērzmuižai. Īsu laiku abas ēkas atradās brāļu Frīdriha Kristofera un Kristiana for Rennes (von Roenne) īpašumā.

Ārējās saites

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Jumprava (Mežotnes pagasts)

Jumprava (arī Jumpravas) ir ciems Bauskas novada Mežotnes pagastā Lielupes labajā krastā iepretim Ziedoņiem, pie autoceļa V1035 (Bauska—Mežotne—Bērzu skola). Bijušajā Jumpravmuižas parkā atrodas mākslīgas pilsdrupas (veidotas 18. gs. beigās vai 19. gs. sākumā). Lielupes krastos pie Jumpravas — dolomīta atsegumi, kas tiek uzskatīti par vienīgajām alpīnisma treniņiem piemērotajām dabiskajām klintīm Latvijā.

Vēsture 
Jumprava pirmo reizi minēta 13. gadsimta vidū, kad šis apvidus piederēja zemgaļu Upmales zemei.  
1257. gadā Rīgas arhibīskaps Alberts II apstiprināja, ka uz Livoniju uzaicinātajām cisterciešu klostera mūķenēm tiek piešķirta zeme 50 arklu platībā Upmalē un 100 arklu zemes Dobenes pilsnovadā, kā arī ciems 27 km lejpus Kokneses pils (Pepholt, vēlākā Lieljumpravas muiža), kā arī viena jūdze no Sēlijas zemes Daugavas pretējā krastā (Mazjumpravas muiža). 
1260. gadā arī Romas pāvests Aleksandrs IV apstiprināja Rīgas cisterciešu klostera privilēģijas un piešķīra tam pieder Pepoldes ciemu ar zemi pie Daugavas, 50 arklu zemes Upmalē (Upemelle) un 100 arklu zemes Zemgalē (Sascegele et Serpen Dobenes pilsnovadā).

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Ābele (Pelču pagasts)

Ābele ir ciems Kuldīgas novada Pelču pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas, autoceļa P116 malā.

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Strēlnieki (Mežotnes pagasts)

Strēlnieki ir ciems Bauskas novada Mežotnes pagastā. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Jauno pusmuižu (Garossen).

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Bandvagn 206

Bandvagn 206 (Bv 206) ir Zviedrijas armijai 1974. gadā Hägglunds (šobrīd BAE Systems AB) izstrādāts divdaļīgs kāpurķēžu visurgājējs ar piedziņu abiem kāpurķēžu pāriem un nomaināmu aizmugures daļas virsbūvi. Pastāv dažādas modifikācijas atkarībā no aizmugures daļas — sanitārā transporta, ugunsdzēsības, sakaru, mīnmetēju, prettanku, izlūku un munīcijas vedēja. Tam ir iespēja uzstādīt dažāda veida un lieluma ieročus. Transportlīdzeklis var peldēt ar ātrumu ap 3 km/h. Tā priekšējā daļā ir vieta vadītājam, pieciem pasažieriem un ložmetējniekam. Parasti tā apkalpē ir pieci karavīri (vai arī 18 karavīri izlūku modifikācijā).

Militārās mašīnas
Birztala

Birztala (arī Bērstele, Birkstala) ir upe, Vārtājas kreisā krasta pieteka Dienvidkurzemē. Sākas Embūtes paugurainē uz austrumiem no Kalneniekiem Priekules pagastā. Plūst dienvidrietumu virzienā pa Vārtājas viļņoto līdzenumu. Augštecē regulēta, tek cauri vairākiem dīķiem. Pie Gramzdas pagriežas uz rietumiem un tālāk līkumo pa apaugušu ieleju. Vidustece regulēta un iztaisnota. Lielākās pietekas ir Leinumupīte, Braucupe un Roļu strauts (visas labās). Upi šķērso autoceļi P114 un P135, kā arī tagad slēgtās dzelzceļa līnijas Liepāja—Vaiņode un Priekule—Kalēti. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Gramzda un Kalēti.

Atsauces 

Dienvidkurzemes novada upes
Priekules novada upes
Zvaigzne (Vecsaules pagasts)

Zvaigzne ir ciems Bauskas novada Vecsaules pagastā pie autoceļa V1020 (Likverteni—Jaunsaule—Skaistkalne).

Atsauces 

Latvijas vidējciemi
Ziemeļblāzma (Skultes pagasts)

Ziemeļblāzma ir ciems Limbažu novada Skultes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā  no novada centra Limbažiem un  no Rīgas. Ziemeļblāzmā ir divi veikali ''Mini Vesko'' un ''Andrjū'' un tas robežojas ar Saulkrastu novada Zvejniekciemu. 

Ziemeļblāzmā dzīvo slavenais latviešu aktieris Gunārs Placēns.

Atsauces 

Skultes pagasts
Limbažu novada ciemi
Latvijas ciemi
Taijuaņa

Taijuaņa () ir pilsēta Šaņsji provincē, Ķīnā. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta.

Vēstures gaitā Taijuaņa bijusi vairāku dinastiju galvaspilsēta. Mūsdienās — nozīmīgs rūpniecības centrs, pilsētas nomalē izveidoti vairāki rūpnieciskie rajoni. Reģiona komunikāciju centrs. Taijuaņa ir arī izglītības un pētniecības centrs. 1902. gadā dibināta Šaņsji Universitāte, kopš 1953. gada Taijuaņas Tehnoloģiju universitāte ir atsevišķa iestāde (līdz tam atradās Šaņsji Universitātes sastāvā).

Atsauces

Ārējās saites 
 

Ķīnas pilsētas
VEF—Biķernieki

VEF—Biķernieki (arī VEF Biķernieki) ir vasarnīcu ciems Saulkrastu novada Saulkrastu pagastā Pēterupes krastos pie autoceļa P6 (Saulkrasti—Sēja—Ragana). Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,2 km no pagasta un novada centra Saulkrastiem un 48,0 km no Rīgas.

Atsauces 

Latvijas vasarnīcu ciemi
Frics Langs

Frīdrihs Kristians Antons "Frics" Langs (; dzimis , miris ) bija vācu/austriešu/amerikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents, aktieris.

Viņa ievērojamākie darbi (abi tapuši pirms pārcelšanās uz ASV): mēmā filma "Metropole" (1927) un skaņu filma "M" (1931). "Metropole" bija sava laika dārgākā filma. 20. gadsimta 30. gadu vidū pārcēlās uz ASV. Pirmā ASV uzņemtā filma — Fury (1936) ar Spenseru Treisiju galvenajā lomā. Viena no ievērojamākajām Langa filmām, kas tapušas ASV, ir film noir filma "Lielais drudzis" (1953).

Ārējās saites 

1890. gadā dzimušie
1976. gadā mirušie
Vācu kinorežisori
Mēmā kino režisori
Vīnē dzimušie
Langs

Langs var būt:
 Frics Langs (Fritz Lang; 1890―1976) — vācu/austriešu/amerikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents, aktieris;
 Mihaels Langs (Michael Lang; 1991) — šveiciešu futbolists;
 Noa Langs (Noa Lang; 1999) ― nīderlandiešu futbolists;
 Roberts Langs (Robert Lang; 1970) — čehu hokejists.

Uzvārdi
Kinokomēdija

Kinokomēdija ir kinomākslas žanrs, kura uzdevums ir iepriecināt skatītāju.

Izdala šādus komēdijas veidus:
 Ekscentriskā komēdija — bufonāde uz kinoekrāna;
 Traģikomēdija — komēdija, kurā ir traģēdijas elementi;
 Situāciju komēdija — komēdijas veids, kurš sastāv no īsiem epizodēm;
 Parodija — komēdija, kura parodē kādu citu žanru;
 Komēdija ar šausmu filmas elementiem — komēdija, kur epizodiski parādās šausmu ainas;
 Kriminālā komēdija — komēdija ar kriminālo sižetu;
 Romantiskā komēdija — komēdija par mīlas jūtām.

Filmas pēc žanra
Hrotovice

Hrotovice () ir pilsēta Čehijā, Visočinas apgabala Tršebīčas apriņķī.

Vēsture 
Pilsēta rakstos minēta 1228. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Habsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

Čehijas pilsētas
Visočinas apgabala pilsētas
Pabaži (Sējas pagasts)

Pabaži ir ciems Saulkrastu novada Sējas pagastā Pabažu ezera ziemeļu krastā pie autoceļa V88 (Jaunzemnieki—Ritiņas).

Atsauces 

Saulkrastu novada ciemi
Latvijas vidējciemi
Ozolkalna muiža

Ozolkalna muiža () jeb Arķireja muiža (Archiereis Höfchen) atradās Šmerļupītes labajā krastā, starp Ķīšezera dienvidu krastu un Bābelīti tagadējā Pakalniešu ielā Rīgas Vidzemes priekšpilsētas Juglas apkaimē. Daļēji saglabājusies agrākās muižiņas apbūve un parks, krusts arhibīskapa Jāņa Pommera nāves vietā.

Vēsture 
19. gadsimta sākumā Ķīšezera dienvidu piekrastē atradās Štopelberga muiža (Stoppelberge), Baloža muiža (Ballod) un  Zorgenfreijas muiža, kurā 1820. gadā piedzima gleznotājs Georgs Vilhelms Timms. Vēlāk Timmu zemesīpašumu sadalīja un ierīkoja Ozolkalna muižu, kuru 1842. gadā nopirka tirgotājs Ivans Komarovs un uzdāvināja Rīgas pareizticīgo bīskapam Irinarham. Muižas teritorijā uzcēla Sv. Jāņa Kristītāja pareizticīgo baznīcu un sāka dēvēt par Arķireja muižu.
Pēc Pirmā pasaules kara Ozolkalna muižā dzīvoja arhibīskaps Jānis Pommers, kas aizrāvās ar biškopību un galdniecības darbiem, pats pamazām atjaunoja blakus esošo baznīcu. 

1934. gada naktī uz 12. oktobrī Ozolkalna muižas ēkas otrā stāva darbnīcā, līdz šim nenoskaidrotos apstākļos, arhibīskapu Pommeru nogalināja, sadedzināja dokumentus un aizdedzināja ēku. 
1937. gadā pabeidza atjaunot baznīcu, kurā dievkalpojumus noturēja Čiekurkalna, Šmerļa un Juglas pareizticīgā latviešu draudze. 1939. gada 26. augustā pilnīgi nodedzināja daļēji atjaunoto muižas ēku, 12. novembrī Sv. Jāņa Kristītāja baznīcas ēku, bet 1940. gada 6. jūnija naktī zvanu torni.   
Otrā pasaules kara laikā muižiņas palīgēkā mitinājās bīskaps Jānis Garklāvs, bet muižas kungu māja un baznīca vairs netika atjaunotas.

Apraksts 
Muižas kungu māja bija divstāvu ēka, kuras pirmajā stāvā atradās guļamistaba, kabinets, pieņemamā telpa un zāle. Otrajā stāvā atradās četras mazākas telpas, ieskaitot kabinetu un darbnīcu.

Atsauces

Literatūra 
 Kaupuža D. Rīgas muižiņas. Latvijas architektūra, Rīga, 2005, 95. lpp.

Muižas Rīgā
Rīga
Artūrs Zeiss-Inkvarts

Artūrs Zeiss-Inkvarts (, dzimis , miris ) bija austriešu izcelsmes vācu Trešā reiha laika politiķis.

Dzīvesgājums 
Dzimis Čehijā, skolas direktora ģimenē. No 1934. gada darbojās Šušniga Austrijas valdībā. 1938. gada februārī vācu draudu rezultātā Šušnigs iecēla Zeisu-Inkvartu par Austrijas iekšlietu ministru. Divas dienas pirms Austrijas anšlusa no 1938. gada 11. marta līdz 13. martam pildīja Austrijas kanclera pienākumus un parakstīja likumu par Austrijas iekļaušanu Vācijā. Otrā pasaules kara laikā kā Hansa Franka vietnieks darbojās Ģenerālgubernatūrā, no 1940. gada maija veica Nīderlandes reihskomisāra pienākumus. Nirnbergas procesā atzīts par vainīgu noziegumos pret cilvēci un sodīts ar nāvi.

Ārējās saites

Trešais reihs
Visočinas apgabalā dzimušie