Degučiai (Zarasai)

Degučiai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 15 km į pietvakarius nuo Zarasų, ties kelių  ir  sankryža. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi Degučių Šv. Antano Paduviečio koplyčia, 2 sentikių koplyčios (Degučių sentikių kapinių koplyčia, restauruota 2007 m., ir Degučių sentikių maldos namai, 2017 m.), senoji pašto stotis (istorijos paminklas), Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečio paminklas (pastatytas 1928 m., dailininkas A. Rūkštelė; 1958 m. nugriautas, 1990 m. atstatytas, dailininkas A. Šeduikis). Veikia paštas (LT-32010), parapijos dailės galerija, gaisrinė, girininkija.

Etimologija 

Tiksliai nenustatyta, iš kur kilęs kaimo vardas. Yra 3 pagrindinės versijos:
 nuo pavardės Degutis daugiskaitos;
 nuo čia kadaise buvusios deguto varyklos;
 dėl čia siautėjusio didelio gaisro, sudeginusio daug pastatų.

Geografija 

Kaimo pietvakariuose telkšo Samanio ežeras. Pietiniame kaimo pakraštyje – Gražutės regioninis parkas ir Gražutės giria. 1973 m. rastas Degučių metraštis apie XVII a.–XIX a. sentikių gyvenimo įvykius. Degučių girininkijos miške auga dvi Pušys Sesės (gamtos paminklas). Degučių kraštovaizdžio draustinis, kuriame prie Samanio ežero veda 2,5 km ilgio Degučių pažintinis takas.

Istorija 

Prie Samanio ežero yra Degučių piliakalnis ir pilkapynai. 1755–1841 m. kaimo vietoje veikė sentikių vienuolynas. Degučiai pradedami aprašinėti nuo 1669 m. Salako rakto inventoriuose, plačiau žinomi nuo XIX a. vidurio, kai buvo nutiestas kelias Peterburgas–Varšuva ir šalia jo pastatyta pašto arklių keitimo stotis.

1920 m. įsteigta pradžios mokykla , 1948–1949 m. progimnazija, 1949–1968 m. dėstomąja rusų kalba, 1968–1992 m. aštuonmetė, devynmetė, nuo 1992 m. pagrindinė mokykla, kurioje yra kraštotyros muziejus. 1940 m. įkurta ambulatorija, 1946 m. biblioteka, 1952 m. – kultūros namai.

1925 m. pastatyta Degučių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia, kurioje po 1946 m. sovietų valdžia buvo įkūrusi kultūros namus, atkurta 1992 m. 1950–1995 m. apylinkės centras, kolūkio centrinė gyvenvietė.

Pokario metais apylinkėse veikė Algimanto apygardos, Kunigaikščio Margio partizanų rinktinės partizanai.

1973 m. kaime surastas 1652–1851 m. Lietuvos rusų sentikių istoriografijos paminklas Degučių metraštis.

2007 m. rugsėjo 11 d. patvirtintas Degučių herbas. 2011 m. išleista Petro Šeduikio knyga „Degučių kaimo trumpi užrašai“ (sudarytojai Vidmantas Girčys ir Alfonsas Šeduikis)

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Degučiuose 1899 m. gimė Lietuvos kariuomenės leitenantas Kazys Pašys, kuris Lietuvos nepriklausomybės kovose vadovavo šarvuotojo traukinio „Gediminas“ kulkosvaidininkams. Degučiuose taip pat gimė prozininkas ir spaudos darbuotojas Petras Tarulis (tikr. Juozas Petrėnas).

Degučiuose palaidotas Lietuvos kariuomenės savanoris Vincas Liminskas, žuvęs 1919 m. kovojant dėl Lietuvos nepriklausomybės ir nepriklausomybės kovų dalyvis, Vyties kryžiaus ordininkas Lukijus Ivanovas (1901–1959).

Degučiuose 1925 m. spalio 29 d. [1926 m.] gimė partizanė-poetė Diana Glemžaitė-Bulavienė. Žuvo 1949 m. lapkričio 14 d. Plunksnočių miške, Juodupės valsčiaus įrengtame bunkeryje.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 Miesteliai.lt: Degučiai
 Degučių sentikių bendruomenė