Nemunėlio Radviliškis

Nemunėlio Radviliškis – miestelis Biržų rajono savivaldybėje, 22 km į šiaurę nuo Biržų, prie sienos su Latvija. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi Nemunėlio Radviliškio Švč. Mergelės Marijos bažnyčia (pastatyta 1854 m.), Nemunėlio Radviliškio evangelikų reformatų bažnyčia (pastatyta 1890 m.), veikia Nemunėlio Radviliškio pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT−41058).

Šalia miestelio yra ir Nemunėlio Radviliškio kaimas.

Etimologija 

Pavadinimas Radvìliškis yra asmenvardinis vietovardis, kilęs iš asmenvardžio Radvilà, Rãdvila. XVI a. miestelį įkūrė Biržų ir Dubingių kunigaikščiai Radvilos ir dėl to jis taip pavadintas (asmenvardinis vietovardis). Siekiant atskirti nuo Radviliškio miesto, šiam miesteliui suteiktas Nemunėlio pažyminys, taip nurodant pro miestelį tekančią upę.

Geografija 

Miestelis įsikūręs šalia Apaščios ir Nemunėlio upių santakos. Dalis miestelio (dešiniajame Apaščios krante) priklauso Nemunėlio-Apaščios geologiniam draustiniui. Šalia miestelio yra ir Nemunėlio Radviliškio viensėdis.

Istorija 

Gyvenvietėje rastos dvi senovės Romos bronzinės emaliuotos sagės. Plokščia, simetriška, su gyvulių galvučių ornamentika ir apvali.

Nemunėlio Radviliškis istorijos šaltiniuose paminėtas 1586 m. lapkričio 4 d. Jį įkūrė didikai Radvilos. 1590 m. pastatyta Nemunėlio Radviliškio evangelikų reformatų bažnyčia, 1719 m. katalikų koplyčia, o 1782 m. – katalikų Nemunėlio Radviliškio Švč. Mergelės Marijos bažnyčia.

Čia, kaip ir visame Biržų krašte, daugelį šimtmečių kartu gyvena skirtingų − katalikų ir evangelikų reformatų − tikėjimų žmonės. Lietuvoje, kaip ir visoje katalikiškoje Europoje, evangelikai reformatai nebuvo labai mėgstami. Vilniaus vyskupijos sinodas draudė (1744 m.) eretikams (evangelikams reformatams) mokyti katalikų vaikus, o mišri kataliko ir evangeliko reformato santuoka buvo pripažįstama netinkama ir neteisėta. 1729 m. Palėvenės dominikonų vienuolyno kunigas Gruzdas užpuolė ir nuniokojo evangelikų reformatų bažnyčias Nemunėlio Radviliškyje ir Papilyje.

Nedidelis Nemunėlio Radviliškio miestelis neretai tapdavo Biržų tvirtovės link traukiančių švedų karinių dalinių stovykla. 1625 m. miestelis priglaudė prie Biržų tvirtovės sumuštą švedų dalinį. 1655 m. švedų feldmaršalas Levenhauptas su kariuomenės dalimi iš Kuoknesės (dabar Latvija) persikėlė į Nemunėlio Radviliškį ir įkūrė ten stovyklą. Pulkininkas Taleris su 7 kuopomis pėstininkų ir 200 raitelių buvo pasiųstas užimti Biržus. Biržų tvirtovė buvo užimta, komendantu paskirtas Urkvardas. Iš Nemunėlio Radviliškio užimti Palangą, Šventąją, Piltenę buvo pasiųstas pulkininkas leitenantas Martynas Šulcas. Vėliau švedų kariuomenės stovykla iš Nemunėlio Radviliškio persikėlė į Pasvalį.

Nemunėlio Radviliškis turi gilias švietimo tradicijas. Dar 1590 m. čia įsteigta evangelikų reformatų, o 1804 m. − katalikų parapijų mokyklos. 1866 m. − valdinė Nemunėlio Radviliškio pradinė mokykla. Į ją 1867 m. perkelti evangelikų reformatų parapijos mokyklos mokiniai. Radviliškiečių noro mokytis neužgesino net 1905 m. Nemunėlio Radviliškį ištikęs gaisras. Jau 1908 m. čia atkurta valdinė pradinė mokykla. Ir šiandien Nemunėlio Radviliškio pagrindinėje mokykloje aidi vaikų balsai. 1936 m. Nemunėlio Radviliškyje pastatytas gelžbetoninis tiltas per Apaščią.

Sovietmečiu buvo „Aušros“ kolūkio centrinė gyvenvietė. 2006 m. patvirtintas Nemunėlio Radviliškio herbas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 1808 m. čia gimė Karolis Nerlichas, kunigas, dingusios rankraštinės lietuvių kalbos gramatikos autorius, reformatų religinės literatūros rengėjas.
 1864 m. − Jonas Cumftas, medicinos mokslų daktaras, žymus oftalmologas.
 1891 m. − poetas Stanislovas Puzinas.
 1894 m. − Juozas Žemaitis, veterinarijos gydytojas, veterinarijos mokslų daktaras.
 1929 m. −  Otas Šernas, ryšininkas, ilgametis Biržų ryšio mazgo viršininkas.
 1959 m. − Vytautas Tauras, fizikas, fizinių mokslų daktaras.

Netoliese esančiuose Jasiškiuose 1884 m. gimė Adomas Šernas, kunigas, literatas, vertėjas, Lietuvos evangelikų reformatų bažnyčios superintendentas. Iš Jasiškių sodžiaus kilę ir 1918 m. Nepriklausomybės akto signataras, vėliau IV M. Šleževičiaus vyriausybės ministras be portfelio Jokūbas Šernas (1888−1926), veterinarijos gydytojas parazitologas, veterinarijos mokslų daktaras, buvęs Veterinarijos akademijos rektorius Jonas Čygas (1910–1959). Netoli nuo Nemunėlio Radviliškio esančiuose Dauguviečiuose − žymaus teatro režisieriaus ir dramaturgo Boriso Dauguviečio (1885−1949) tėviškė.

Nemunėlio Radviliškyje kunigavo istorikas, evangelikų reformatų spaudos leidėjas, Lietuvos reformacijos istorijos autorius Jonas Šepetys. 1959−1976 m. Nemunėlio Radviliškyje gyveno vyskupas Vincentas Sladkevičius (1920–2000).

Šaltiniai