joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Šiuraičių piliakalnis

Šiuraičių piliakalnis su gyvenviete, Švedkalnis (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A819KP, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR805) – piliakalnis Rietavo savivaldybės teritorijoje, prie Šiuraičių kaimo, Tverų seniūnija. Pasiekiamas keliu  Šiuraičių centre pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 100 m, yra už sodybos.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Gelžupio kairiajame krante, plataus pelkėto slėnio pakraštyje. Šlaitai statūs, apie 11 m aukščio. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 22x14 m dydžio. Ją iš pietryčių – šiaurės rytų juosia 1 m aukščio, 5 m pločio pylimas, už kurio pietinėje pusėje yra 2 m pločio, 0,7 m gylio griovys. Beveik ties šlaito viduriu, 4-6 m žemiau aikštelės, šlaite aplink piliakalnį iškastas 3,5 m pločio, 1 m gylio antras griovys, už kurio supiltas 184 m ilgio, 1,5 m aukščio, 6 m pločio antras pylimas, pietryčių šlaite virtęs 3-5 m pločio terasa, kurio išorinis šlaitas yra maždaug 6 m aukščio. Šiauriniame šlaite antras 5,5 m pločio, 1,5 m gylio griovys yra 6,5 m žemiau aikštelės. Už jo yra 10 m pločio terasa (nuskleistas pylimas), už kurios iškastas trečias 9 m pločio, 1,5 m gylio griovys. 

Piliakalnis apaugęs retokais lapuočiais, kurie pradėti kirsti.

300 m į vakarus yra Šiuraičių II piliakalnis. Vakarinėje papėdėje, 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Tyrimai 
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

Šaltiniai 

 Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 50.
 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.158
 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.64.
 L. Krzywicki. Zmudz starozytna. Dawni Zmudzini i ich warownie, Warszawa, 1906. P.65,66.
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.123. P.788.
 K. Kėdavičius. Švedkalnis ir Jakštienės kalnas – milžinkapiai // Gimtasai kraštas. 1939. Nr. 1. P.551-552.
 Švedkalnis // Žemaičių žemė. 1941. Nr.28.

Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai

Piliakalniai Rietavo savivaldybėje
Šiuraičių II piliakalnis

Šiuraičių II piliakalnis – piliakalnis Rietavo savivaldybės teritorijoje, prie Šiuraičių kaimo, Tverų seniūnija. Pasiekiamas keliu  Šiuraičių centre pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 400 m kairėje.

Piliakalnis 
Šiuraičių antrasis piliakalnis yra 300 m į vakarus nuo pirmojo. Jis įrengtas atskiroje kalvoje. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 15x8 m dydžio, iki 1 m aukščio iškiliu viduriu. Pietiniame šlaite, 4 m žemiau yra 20x9 m dydžio terasa. 

Piliakalnis apaugęs lapuočiais medžiais.

Tyrimai 
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu.

Šaltiniai 

 Romas Batūra. Kur ieškoti XIII a. vidurio „Tviremet“ // Kraštotyra. Vilnius, 1964. p. 116–130.
 Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 50.
 L. Krzywicki. Zmudz starozytna. Dawni Zmudzini i ich warownie, Warszawa, 1906. P.65,66.

Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai

Piliakalniai Rietavo savivaldybėje
Edvigas

Edvigas (rečiau vadinamas Edviu, g. apie 941 – 959 m. spalio 1 d.) – Anglijos karaliumi nuo 955 m. iki savo mirties po ketverių metų.

Biografija 

Jis buvo vyriausias Edmundo I ir Elfgifu Šaftesburietės sūnus. Aukštuomenė jį išrinko karaliumi po dėdės Edredo mirties. Edvigo trumpo valdymo metu vyko konfliktai su jo šeima, didikais ir ypač Bažnyčia, kuriai vadovavo Šventasis Dunstanas ir archivyskupas Odas.

Tremtyje Dunstaną paveikė Flandrijos benediktinai ir Rytų Anglijoje susibūrė jų partija, rėmusi Edvigo brolį Edgarą. Nepatenkinti karaliaus elgesiu ir sukurstyti archivyskupo Odo, 957 m. Nortumbrijos ir Mersijos didikai sukilo ir prisiekė ištikimybę Edgarui. Edvigas buvo nugalėtas prie Glosterio, bet didikai susitarė išvengti pilietinio karo ir padalino karalystę į dvi dalis palei Temzę: Edvigas valdė Veseksą ir Kentą, o Edgaras šiaurę. Po brolio mirties Edgaras suvienijo karalystę.

Nuorodos 

Anglijos saksų dinastija
Buožėnų piliakalnis

Buožėnų piliakalnis su gyvenviete, Pilalė (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A1346K, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1192) – piliakalnis Telšių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Buožėnų kaimo, Gadūnavo seniūnija. Pasiekiamas iš plento Telšiai – Seda Buožėnuose pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi, laikantis labiau dešinės pavažiavus iki buvusių fermų, nuo jų pasukus keliuku į kairę pietų kryptimi, už 150 m – į dešinę, pavažiavus 150 m – yra kairėje, už 50 m pietuose.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, Gervės kairiajame krante. Aikštelė ovali, orientuota pietų – šiaurės kryptimi, 23 m ilgio, 44 m pločio. Joje rastas akmeninis galąstuvas, verpstukas, geležinis siauraašmenis kirvis, peilis, žalvarinis apkalas, grublėtos keramikos. Aikštelės vakarinį ir pietinį kraštus juosia 73 m ilgio, 4 m aukščio, 40 m pločio pylimas, kurio išorinis 7 m aukščio šlaitas leidžiasi į 2­4 m pločio, 0,5 m gylio griovį. Už griovio supiltas antras 0,5­-0,8 m aukščio, 5 m pločio pylimas, juosęs visą piliakalnį, už kurio iškastas antras 14 m pločio, 0,5 m gylio griovys. Šlaitai statūs, 13 m aukščio, pietinis šlaitas buvo grįstas akmenimis. Pietrytiniame šlaite yra senojo įvažiavimo į piliakalnį žymės.

Piliakalnis labai apardytas jame 1929 m. Z. Jaruckiui pasistačius sodybą (po kelerių metų nukelta į papėdę): jis buvo ariamas, nuskleisti pylimai, kastos duobės, šiaurinėje dalyje padarytas įvažiavimas. Piliakalnis apaugęs lapuočiais.

Vakarinėje papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta grublėtos keramikos.

Tyrimai 
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. 1966 m. Vitas Valatka piliakalnio aikštelėje iškasė 3 šurfus (3 m²), aptiko 80 cm storio kultūrinį sluoksnį su anglimis, akmenimis.  Radinius saugo Žemaičių muziejus Alka. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

Šaltiniai 

 Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 78.
 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.189
 Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899.
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928.

Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai

Piliakalniai Telšių rajone
HNK Čapljina

Čaplinos HNK – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Čaplinos.

Istorija 
Nuo 1993 m. žinomas HNK Čapljina klubas.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Capljina
NK Iskra Bugojno

NK Iskra Bugojno – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Bugoino.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1946 m.

Pasiekimai 
 Mitropa taurės laimėtojas (1985 m.)

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SoccerWay

Iskra
NK Kiseljak

NK Kiseljak – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Kiseliako.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1921 m.

2000/01 m. sezone žaidė aukščiausioje šalies lygoje, bet joje neįsitvirtino, liko 17 vietoje ir buvo perkelti į žemesnį divizioną.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Kiseljak
FK Kozara Gradiška

Gradiškos „Kozara“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Gradiškos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1945 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Kozara
HNK Ljubuški

Liubuškų HNK – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Liubuškų.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1937 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Treneriai 
 Damir Vučić
 Ibrahim "Ibro" Rahimić
 Boris Gavran
 Zdenko Adamović
 Ivo Ištuk

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Ljubuski
FK Mladost Gacko

Gacko „Mladost“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Gacko.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1932 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Žymūs buvę treneriai 
  Željko Popović "Fela"
  Veselin Slijepčević
  Dragan Slijepčević

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Mladost Gacko
FK Rudar Ugljevik

Ugleviko „Rudar“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Ugleviko.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1925 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Treneriai 
 Zoran Jagodić
 Velimir Đorđević
 Milomir Odović
 Zvonko Ivezić
 Zvonko Živković
 Predrag Marić
 Dragomir Jovičić
 Goran Ljubojević

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Rudar Ugljevik
FK Rudar Kakanj

FK Rudar Kakanj – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Kakanio.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1920 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Rudar Kakanj
NK Troglav Livno

NK Troglav Livno – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Livno.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1918 m. Susikūrus Bosnijai ir Hercegovinai žaidė šios šalies futbolo sistemoje.

2000/01 m. dalyvavo Premijer Lyga. 2001/02 m. tęsė pasirodymą, bet sezonas buvo nevykęs ir ekipa byvo perkelta į žemesnį divizioną.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Troglav
FK Krajina Cazin

FK Krajina Cazin – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Cazino.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1932 m.

2000/01 m. sezone žaidė aukščiausioje šalies lygoje, bet liko 21 vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Krajina
HNK Grude

Grudės HNK – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Grudės.

Istorija

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Grude
NK Đerzelez Zenica

NK Đerzelez Zenica – buvęs Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Zenicos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1912 m. O 1992 m. sukurtas naujas klubas.

2000/01 m. sezone žaidė aukščiausioje lygoje, bet liko 22 vietoje.

Žlugo 2001 m. rudenį.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Žymūs buvę žaidėjai 
 Džemal "Džemo" Smječanin
 Jean-Louis Nouken

Žymūs buvę treneriai 
 Fahrudin Zejnilović

Nuorodos 
 

Derzelez
Mediniai laiptai

Mediniai laiptai – režisieriaus Vido Rašinsko vaidybinis filmas.

Trumpas turinys 
Poetinė dramoje pagrindinis herojus Vilius ir jo naujoji mergina Monika trumpam atvyksta į Nidą. Jie Nidoje nori atšvęsti Monikos 22-ąjį gimtadienį ir prieš kelionę svetur įsitikinti abipusių jausmų tikrumu. Vilius tiki, kad Nida ne sezono metu yra ypatinga vieta, paslaptinga laiko ir gamtos oazė, kurioje išsigrynina jausmai ir žmogus geriau pažįsta save.

Vilius ir Monika pajunta Laiko ir Likimo siunčiamus ženklus. Jaunuoliai atsiduria keistoje, jiems netikėtoje erdvėje, kurią valdo Tomas, paslaptingasis Tomo Mano namelio šeimininkas. Tomas yra tarsi už laiko ribų gyvenanti didžiojo rašytojo Tomo Mano dvasia, kuri suteikia Viliui galimybę dar kartą išgyventi praeitį ir suvokti padarytų klaidų pasekmes. Susitikimas su praeitimi bei padarytų klaidų suvokimas skaudžiai paveikia dabartinius Viliaus ir Monikos santykius. Praeitis tarsi ištikimas šuo lydi juos į ateitį.

Pripažinimas 
Filmo „Mediniai laiptai“ pirmojo varianto (93 min.) premjera įvyko 1993 m. tarptautiniame kino festivalyje Kotbuse, Vokietijoje. 1995 m. filmo antrasis variantas (56 min.) laimėjo konkursą Maskvoje ir buvo pristatytas JAV Kino meno akademijai, studentiškajam Oskarui (Student Academy Award).

Šaltiniai 
 Gražina Arlickaitė, Lietuvių filmai 1990–1998, Lietuva, 1998
 Skirmantas Valiulis, Pelėda pasirodo Nidoje, Lietuva, 1993
 Daiva Šimkutė, Meilė svarbiau už politiką, Lietuva, 1993
 Astrida Baranovskaya, Laiptai, K Ekranu, Rusija, 1994
 Piotr Niemiec, Die holzerne Treppe, Vokietija, 1993
 Virginija Januševičienė, Laiptai lydi į metaforų pasaulį, Lietuvos rytas, Lietuva, 1993
 Richard Miller, 22-asis studentiškas Oskaras (22nd Student Academy Awards), JAV, 1995

Nuorodos 
 Film Festival Cottbus, Mediniai laiptai, Die Hölzerne Treppe
 Lietuvos filmų centras, Mediniai laiptai
 Wooden Staircase, Review
 Pacific Time Films, Vidas Rasinskas
 

1993 filmai
Lietuvos filmai
Dramos
Mis Žemė 2002

Mis Žemė 2002 – 2 konkurso Mis Žemė ceremonija, vykusi Keson Sitije. Konkurso nugalėtoja tapo Džejla Glavović iš Bosnijos ir Hercegovinos, bet dėl kontrakte nurodytų nuostatų nevykdymo karūna iš jos buvo atimta ir nugalėtoja paskelbta Winfred Omwakwe iš Kenijos.

Rezultatai

Specialūs apdovanojimai 
Mis Fotogeniškiausia:   - April Rose Lim Perez
Geriausias nacionalinis kostiumas:  -  Jin-ah Lee
Mis Draugystė:  -  Charlene Gaiviso
Mis Talentas:  - Džejla Glavović 
Geriausiai atrodanti su maudymosi kostiumu:  - Diana Patricia Botero
Geriausiai atrodanti su vakarine suknele:  -  Claudia Ortiz

Dalyvės 

Anjeza Maja

Mercedes Apuzzo

Ineke Candice Leffers

Ramona Ramjit

Stéphanie Moreel

Susana Valeria Vaca Díez

Džejla Glavović

Melanie Grace Bennett

Nazhla Sofía Abad González

Zhang Mei

Diana Patricia Botero Ibarra

María del Mar Ruiz Carballo

Apolena Tumova

Julie Kristen Villumsen

Yilda Santana Subervi

Ines Gohar

Elisa Sandoval Rodríguez

Merilin Malmet

Nardos Tiluhan Wondemu

Elina Hurve

Miriam Thiele

Beverly Asamoah Jecty

Charlene Gaiviso

Louise Glover

Juliana Patricia Drossou

Florecita de Jesús Cobián Azurdia

Leslie Paredes Barahona

Szilvia Toth

Reshmi Ghosh

Winnie Adah Omwakwe

Jin-ah Lee

Mirjeta Zeka

Raghida Antoun Farah

Pamela Ramachandran

Libna Viruega Roldán

Nira Gautam

Yahoska Maria Cerda Urbina

Vanessa Ibiene Ekeke

Linn Naimak Olaisen

Carolina Lilibeth Miranda Samudio

Adriana Raquel Baum Ramos

Claudia Ortiz de Zevallos Cano

April Rose Lim Perez

Agnieszka Portka

Deidre Rodríguez

Gayathri Unnijkrishan

Cristina Carpintero

Jade Chang

Tausi Abdalla

Lalita Apaiwong

Martha Semegura Nambajjwe

Casey Marie Burns

Dagmar Catalina Votterl Peláez

Sladjana Bozovic

Nuorodos 
Oficiali svetainė
Fondo tinklalapis

Mis Žemės konkursai
2002 metai
FK Radnički Lukavac

FK Radnički Lukavac – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Lukavaco.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1921 m.

Sezonai 

|}

Treneriai 
 Darko Vojvodić
 Zoran Ćurguz
 Irfan Džindo (Džindić)
 Adi Dautović

Nuorodos 
 SOCCERWAY

radnički
FK Boksit Milići

FK Boksit Milići – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Miličių.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1972 m.

Sezonai 

|}

Žymūs buvę treneriai 
 Duško Bajić
 Zoran Jagodić
 Dragiša Krajšumović

Nuorodos 
 

Boksit
FK Rudar Prijedor

Prijedoro „Rudar“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Prijedoro.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1928 m.

Apranga 
 Namuose žaidžia geltona mėlyna apranga.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 [ Oficiali klubo svetainė]
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 SOCCERWAY

Rudar Prijedor
FK Drina HE Višegrad

Višegrado „Drina HE“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Višegrado.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1924 m.

Sezonai 

|}

Žymūs buvę treneriai 
 Marko Vidaković
 Momčilo Stanić
 Zoran Jovičić
 Branislav Mutlak

Nuorodos 
 facebook paskyra
 SOCCERWAY

Drina Visegrad
Višegradas
FK Drina Zvornik

Zvorniko „Drina“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Zvorniko.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1945 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Treneriai
 Petar Slavkić
 Darko Nestorović
 Miroslav Milanović
 Mladen Milinković
 Mile Lazarević
 Milan Gutović
 Miodrag Radović
 Darko Vojvodić
 Dragan Mićić

Nuorodos 
 SOCCERWAY
 facebook paskyra

Drina Zvornik
FK Famos Vojkovići

Sarajevo „Famos“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Voikovičių (rytinis Sarajevas).

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1968 m.

Sezonai 

|}

Treneriai
  Mirko Marvan
  Aleksandar Božović

Nuorodos 
 SOCCERWAY
 facebook paskyra

Famos
FK Jedinstvo Brčko

FK Jedinstvo Brčko – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Brčko.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1919 m.

Sezonai 

|}

Treneriai 
 Negoslav Radosavljević
 Tomislav Manojlović
 Ibrahim "Ibro" Biogradlić
 Ivica Šantek
 Tomo Vasilj
 Duško Bajić
 Nebojša Vučićević
 Radomir "Rade" Jovičić
 Mladen Novaković
 Milenko Radić
 Nikola Nikić
 Dževad Bekić
 Savo Obradović
 Dragiša Krajšumović
 Miroslav "Mile" Milanović
 Ratko Nikolić

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Jedinstvo Brcko
FK Ljubić Prnjavor

FK Ljubić Prnjavor – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Prniavoro.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1946 m.

Sezonai 

|}

Treneriai 
 Brane Janković
 Branimir Tulić
 Milan Vujasin 
 Vlado Jagodić
 Srboljub Nikolić
 Milorad Šegić
 Predrag Šobat
 Nebojša Đekanović

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Ljubic
FK Sloboda Novi Grad

FK Sloboda Novi Grad – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Novi Grado.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1910 m.

Sezonai 

|}

Treneriai
  Milan Vujasin
  Mirko Tintor
  Milorad Inđić
  Ernst Šabić
  Zoran Kondić
  Ljubiša Drljača
  Zlatko Jelisavac

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Sloboda Novi Grad
FK Sloga Doboj

FK Sloga Doboj – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Dobojaus.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1945 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Sloga Doboj
NK Vitez

NK Vitez – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Vitezo.

Istorija 
Klubas įkurtas 1947 m.

Logotipų kaita

Sezonai 

|}

Treneriai 
  Valentin Plavčić (2012–2013)
  Ante Miše (2013–2014, 2014–2015)
  Husnija Arapović (2014)
  Valentin Plavčić (2015–2016)
  Slaven Musa (2016–2017)
  Branko Karačić (2017–2018)

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Vitez
Beržų tvenkinys

Beržų tvenkinys – tvenkinys vidurio Lietuvoje, Jonavos rajone, apie 2 km į pietus nuo Šilų. Susidarė patvenkus dešinįjį Neries intaką Lokį 3,5 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų-pietvakarių-šiaurės vakarų kryptimi 2,5 km, plotis - iki 0,26 km. Altitudė 59 m. Tvenkinio krantai aukšti, stūkso Beržų miškas. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Beržų kaimas, pietinėje - Jadvygavos ir Lokėnėlių kaimai.

Tvenkinys įrengtas 1978 m.

Šaltiniai 

 Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998

Jonavos rajono tvenkiniai
Brčko apygarda

Brčko apygarda () yra šiaurės rytų Bosnijoje ir Hercegovinoje. Šiaurinėje dalyje ribojasi su Kroatija. Anksčiau priklausė Bosnijos ir Hercegovinos federacijai bei Serbų respublikai, dabar faktiškai turi atskiros autonomijos statusą. 78,9 tūkst. gyventojų (47 proc. serbai, 44 proc. musulmonai). Centras – Brčkas.

Bosnijos ir Hercegovinos administraciniai vienetai
Apygardos
Riešutų duona

„Riešutų duona“ – 1978 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas pagal Sauliaus Šaltenio apsakymą. Filmo trukmė – 1:06:16 arba 66 min . Pirmoji lietuviška tragikomedija.

Kūrybinė grupė 
 Scenarijaus autorius – Saulius Šaltenis
 Režisierius statytojas – Arūnas Žebriūnas
 Kompozitorius – Viačeslavas Ganelinas
 Operatorius statytojas – Algimantas Mockus
 Montažo režisierė – Vanda Survilienė
 Dailininkas statytojas – Algirdas Ničius
 Kostiumų dailininkė – Viktorija Bimbaitė

Vaidina 
 Algirdas Latėnas – Andrius Šatas
 Saulius Sipaitis – Antanas, Andriaus tėvas
 Doloresa Kazragytė – Elytė, Andriaus mama
 Leonidas Obolenskis – Andriaus senelis
 Stasys Jonynas – Andrius vaikystėje
 Elvyra Piškinaitė – Liuka Kaminskaitė
 Antanas Šurna – Liukos tėvas
 Regina Arbačiauskaitė – Liukos motina
 Marija Lukaševskaja – Liuka vaikystėje
 Kostas Smoriginas – „Peliūkštis“
 Regimantas Mikučionis – „Peliūkštis“ vaikystėje
 Audronė Meilutytė – Irena Meškutė
 Kristina Kazlauskaitė – mokytoja
 Alfonsas Dobkevičius – karvės pardavėjas
 taip pat Vladas Bagdonas, V. Belinskis, Martynas Budraitis, Gediminas Girdvainis, Juozas Jaruševičius, Rimgaudas Karvelis, V. Liandsbergis, K. Pažėra, Edgaras Savickis. Autoriaus tekstą skaito Audris Chadaravičius

Siužetas 
Švelni ir lyriška istorija, atsiminimai apie vaikystę kaime, išvykimą iš jo, tikrojo gyvenimo pradžią. Veiksmas sukasi apie kaimynų Šatų ir Kaminskų šeimas. Jų vaikai Andrius ir Liuka pamilsta vienas kitą. Šeimos labai susipyksta, kai nugaišo Kaminskams Šatų parduota karvė. Žinoma, kada pykstasi šeimos, Andrius ir Liuka tampa lietuviškais Romeo ir Džuljeta – jie išskiriami. Liuka su tėvais netrukus išsikelia į miestą, Andrius gyvena vienas su savo svajonėmis. Pokario metu riešutų duonos kriaukšlė, kuria pavaišino jį mylimoji, jam primena vaikystę, Liuką. Pirmąją meilę filmas pavaizduoja kaip unikalų trapios vaikystės patyrimą, pirmieji jausmai pasižymi nepamirštamu skoniu, jie primena iškilmėms kepamą riešutų duoną.

Apdovanojimai 
1978 m. XI sąjunginio kino festivalio Jerevane prizas A. Žebriūnui vaikų ir jaunimo filmų kategorijoje.

1997 m. kino forume „Dešimt“, renkant visų laikų geriausią lietuvišką filmą, skirta dešimta vieta.

Nuorodos 
 Riešutų duona (pilnas)
 Riešutų duona (video / 1 val. 6 min.)

Riešutų duona
1978 filmai
Helsinkio regionas

Helsinkio regionas (, ) arba Didysis Helsinkis (, ), taip pat mažesnis plotu Sostinės regionas (, ) yra skirtingų dydžių regionų aplink Suomijos sostinę Helsinkį pavadinimai.

Šie regionai yra pietinėje šalies dalyje, palei Baltijos jūros Suomijos įlanką. Mažesnysis Sostinės regionas apima Helsinkio, Espas, Vanta ir Kauniainenas miestus su 1 020 166 gyventojais (2008 m. gruodžio 31 d. duomenimis).

Nuorodos 

Suomijos administraciniai vienetai
Helsinkis
Lietuvos valstybės istorijos archyvas

Lietuvos valstybės istorijos archyvas, LVIA – Lietuvos įstaiga, sauganti Lietuvos valstybės dokumentinį paveldą nuo XIV a. pabaigos iki 1918 m. (su išimtimis) ir civilinės būklės aktų knygas nuo 1940 m. Yra Vilniuje, Mindaugo g. 8.

Istorija 
Lietuvos valstybės istorijos archyvas įkurtas 1957 m. nuo LTSR centrinio valstybės archyvo atskyrus senuosius fondus, iki 1990 m. vadintas LTSR centriniu valstybiniu istorijos archyvu. 2001 m. prie Lietuvos valstybės istorijos archyvo prijungtas Lietuvos centrinis metrikų archyvas.

Struktūra 
Lietuvos valstybės istorijos archyvas turi 5 pagrindinius skyrius:
 Dokumentų saugojimo ir apskaitos
 Senųjų aktų
 Rusijos imperijos dokumentų
 Religinių organizacijų dokumentų
 Civilinės metrikacijos įstaigų dokumentų.

Fondai 
2007 m. sausio mėn. buvo saugomi 1162 fondai, 1 338 336 bylos, 10 086 808 mikrofilmų kadrai. Fondai jungiami į 8 kompleksus:
 XV a. – XVIII a. Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės ir XIX a. buvusių LDK institucijų – XV a. – XIX a. Lietuvos vyriausiojo tribunolo, XVI a. – XVIII a. Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės iždo tribunolo/komisijos, XVIII a. Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės karo komisijos, XV a. – XIX a. žemės, pakamario, pilies, kompromisinių, eksdivizinių, kaptūrinių, konfederacijų, magdeburginių teismų fondai;
 1795–1917 m. Rusijos imperijos institucijų ir įstaigų – Lietuvos vyriausiosios valdybos, Vilniaus generalinio gubernatoriaus, Vilniaus, Kauno, Suvalkų civilinių gubernatorių kanceliarijų, šių gubernijų žandarų valdybų, teismų ir kiti fondai;
 Konfesinių institucijų ir bendruomenių – XV a. – XX a. Vilniaus, Žemaičių ir Seinų katalikų vyskupijų, Kauno metropolinės arkivyskupijos, Panevėžio vyskupijų kurijų bei konsistorijų, kai kurių bažnyčių ir vienuolynų, kitų konfesijų fondai;
 giminių, šeimų ir asmenų – (Belozorai, Čapskiai, Druckiai-Liubeckiai, Gorskiai, Jelenskiai, Kosakovskiai, Lopacinskiai, Oginskiai, Plateriai, Radvilos, Sapiegos, Tiškevičiai, Vasilčikovai, Zubovai), J. Yčo, V. Puškinos ir kiti fondai;
 1915–1918 m. Vokietijos okupacijos fondų likučiai;
 XV a. – XX a. dokumentų kolekcijos – valdovų privilegijos Vilniaus akademijai ir universitetui, Klaipėdos krašto aktai ir hipotekos knygos bei kiti fondai;
 XIII a. – XX a. dokumentų mikrofilmų – Maskvoje saugomos Lietuvos Metrikos, Baltarusijos, Latvijos, Lenkijos, Ukrainos, Švedijos ir Rusijos archyvuose bei bibliotekose saugomų dokumentų mikrofilmai;
 Nuo 1940 m. miestų ir rajonų Civilinės metrikacijos skyriuose sudarytos civilinės būklės aktų knygos.

Direktoriai 

 Polina Nikitina – 1957–1961 m.
 Domas Butėnas – 1961–1987 m.
 Jonas Baravykas – 1987–1992 m
 Laima Tautvaišaitė – 1992–2010 m.
 Virginija Čijunskienė – 2010–2019 m.
 Ramutis Kurpė – nuo 2019 m.

Šaltiniai

Literatūra 
 Lietuvos centrinio valstybinio archyvo fondų žinynas. Vilnius, 1990 m.
 Lietuvos valstybės istorijos archyvas. Vilnius, 2006 m.

Nuorodos 
Lietuvos valstybės istorijos archyvas 

Istorijos
Archyvas
Lietuvos valstybės naujasis archyvas

Lietuvos valstybės naujasis archyvas (LVNA) – Lietuvos įstaiga, sauganti 1990 m. ir vėliau parengtus valstybinės valdžios ir valdymo aukščiausiųjų institucijų, kitų įstaigų, organizacijų ir asmenų dokumentus, įkurtas 1993 m. Yra Vilniuje, O. Milašiaus g. 19.

Istorija 
Archyvas įkurtas pertvarkius Dokumentų komplektavimo ir raštvedybos skyrių prie Lietuvos archyvų generalinės direkcijos.

Fondai 
Lietuvos valstybės naujasis archyvas kaupia ir saugo dokumentus, garantuoja visuomenės susipažinimą su jais, konsultuoja dokumentų valdymo organizavimo, jų saugojimo ir tvarkymo klausimais. 2007 m. archyve buvo 58 fondai, 20 702 bylos. Svarbiausi saugomi valstybinės valdžios ir valdymo institucijų bei įstaigų dokumentai:
 Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo 1990 m. Kovo 11 d. Aktas „Dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo“ (originalas), Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo posėdžių stenogramos (1990–1997 m.), Seimo, Prezidento, savivaldybių rinkimų bei referendumų dokumentai.
 Po 1990 m. panaikintų valstybės įstaigų (Europos reikalų ministerija, Kultūros ir švietimo ministerija, Ryšių ir informatikos ministerija, Krašto apsaugos departamentas, Saugos departamentas, Spaudos departamentas, Lietuvos informacijos institutas, Lietuvos ūkio institutas, Vaikų teisių apsaugos tarnyba ir kitų) fondai.
 Politinių partijų ir visuomeninių organizacijų fondų (Lietuvos tautininkų sąjunga, Amerikos lietuvių tautinė sąjunga, Lietuvos socialdemokratų partija, Lietuvos demokratinė darbo partija, Lietuvos Respublikos piliečių chartija, Vyskupo Motiejaus Valančiaus blaivystės sąjūdis, Atviros Lietuvos fondas, Lietuvos sąjūdis) veiklos dokumentai.
 Asmenų fondų kompleksą apima kai kurių 1990 m. Kovo 11 d. Akto signatarų dokumentai.
 1991 m. Sausio tryliktosios dokumentų rinkinys.

Direktoriai 

 Irena Kasciuškevičiūtė – 1993–2019 m.
 Danutė Kontrimavičienė – nuo 2019 m.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Lietuvos valstybės naujasis archyvas 

Naujasis
Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacija

Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacija – Lietuvos svetingumo verslo įmonių visuomeninė organizacija, įkurta 2002 m. balandžio 26 d. susijungus Nacionalinei viešbučių ir restoranų bei Lietuvos viešbučių asociacijoms. Būstinė Vilniuje, Vytenio 9/25.

Veikla 
Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacija vienija viešbučius, restoranus, pasilinksminimo paslaugas teikiančias įmones, viešbučių ir restoranų specialistus rengiančias mokymo įstaigas. 2007 m. turėjo daugiau kaip 250 narių, jos įmonėse dirbo daugiau kaip 6200 darbuotojų.

Gina narių interesus valdžios ir valdymo institucijose, koordinuoja narių veiklą ir skatina jų bendradarbiavimą, teikia siūlymus dėl įstatymų ir jų pataisų, rengia seminarus, stažuotes ir kita. Nuo 2003 m. Europos Sąjungos šalių viešbučių ir restoranų asociacijos narė.

Prezidentė Evalda Šiškauskienė – nuo 2002 m.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Lietuvos viešbučių ir restoranų asociacija

Lietuvos asociacijos
Lietuvos ekonominės organizacijos
Lietuvos maitinimo organizacijos
Pilkalnio piliakalnis

Pilkalnio piliakalnis, Kubelių piliakalnis – buvęs piliakalnis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Kubelių ir Pilkalnio kaimų, Kuršėnų kaimiškoji seniūnija.

Piliakalnis 
Piliakalnis buvo įrengtas apie 50 m skersmens atskiroje apvalioje kalvoje, iš šiaurės juosiamoje pelkių, iš šiaurės vakarų – kiek toliau tekėjusio Tavorupio upelio. Daugiau duomenų apie piliakalnį neišliko, nes jis 1927–1928 m. visas išvežtas žvyrui tiesiant geležinkelį. Dabar jo vietoje yra rekultivuota žvyrduobė. 1972 m. piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus atliko Mokslinės metodinės kultūros paminklų apsaugos tarybos archeologai.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e.

Šaltiniai 

 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928. p. 162, 214

Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai

Piliakalniai Šiaulių rajone
Leopardinis gekonas

Leopardinis gekonas (Eublepharis macularius) – gyvūnas, priklausantis gekonų šeimai. Šie roplių klasės atstovai yra paplitę Rytų ir Pietvakarių Azijoje. Aptinkamas Afganistane, Pakistane, net Vakarų Indijoje. Šie gyvūnai gerai žinomi dėl jų kaip gekonų ramaus būdo. Šie ropliai užauga iki 22 cm ir gyvena iki 20-25 metų, bet tai priklauso nuo sąlygų, kurias suteiksite savo augintiniui. Lytiškai subręsta 8-12 mėnesių.

Dažnai laikomi nelaisvėje, vienam driežui rekomenduojamas bent 50x30x40 cm terariumas, 2-3 – mažiausia 60x40x40 cm. Temperatūra 20 °C naktį ir 25-30 °C dieną. Gruntas turėtų būti nugludinti akmenys arba servetėlės, bet tik ne smėlis, nes kalcio trūkumo metu gali smėlio prisivalgyti ir mirti. Į terariumą negalima dėti jokių UVA ar UVB lempų, nes jos kenkia driežams, įdėti galima nebent raudoną lemputę, nes raudonos šviesos šie driežai nemato. Kaip šildymo priemonę patartina naudoti šildymo kabelį arba šildymo kilimėlį. Dėmėtieji eublefarai nepasižymi agresyvumu, nebent ginant teritoriją ir kovojant dėl patelės. Negalima į suaugusių eublefarų terariumą įleisti jauniklio, nes jį paprasčiausiai suės. Negalima kartu auginti dviejų patinų, nes jie tol kovos, kol vienas iš jų mirs. Viename terariume patartina auginti arba tik pateles, arba 3-5 pateles ir vieną patinėlį, nes jei auginsite tik vieną patelę ir patinėlį, tai patinėlis patelę užvaikys.
Maitinti galima svirpliais, tarakonais (kaip pagrindiniu maistu), bei zoofobais. 1-2 kartus per metus galima duoti naujagimį peliuką.
 
Kiaušiniai inkubuoti medinėje dėžėje, skirtoje vabzdžiams, bei 20-30 °C temperatūros termostate, iki 90 proc. drėgmėje, gruntas – smėlis, porolonas, samanos. Kiaušiniai aplaistomi silpnu KMnO4. Inkubacijos laikas nuo 40 iki 70 dienų. Embrionui vystantis kiaušiniai tamsėja, išsipučia. Jauniklių raštai skirtingi, nugaros su baltomis, geltonomis juostomis, dėmėmis, po 3-5 mėnesių spalvos ir raštai pasikeičia.

Driežai
NK Gradina Srebrenik

NK Gradina Srebrenik – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Srebreniko.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1963 m.

Sezonai 

|}

Treneriai 
 Samir Adanalić 
 Vehbija Husić 
 Fahrudin Zejnilović 
 Denis Sadiković 
 Boris Gavran 
 Nedžad Bajrović 
 Fuad Grbešić 
 Vinko Divković 
 Fuad Grbešić
 Smajil Karić

Nuorodos 
 facebook paskyra
 SOCCERWAY

Gradina
NK Slaven Živinice

NK Slaven Živinice – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Živinicės.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1936 m.

Pasiekimai 
 Trečios pakopos pirmenybėse (Druga nogometna liga Federacije Bosne i Hercegovine - Sjever) „Šiaurės“ grupėje užimta pirmoji vieta. (2008-09 ir 2016-17 m. sezonuose.)

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 RSSSF duomenų bazė

Slaven Zivinice
NK TOŠK Tešanj

NK TOŠK Tešanj – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Tešanio.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1927 m.

Sezonai 

|}

Treneriai
 Asim Saračević
 Nikola Nikić
 Fahrudin Zejnilović
 Sakib Zejnilović
 Hamdo Kahvić
 Ajdin Mrguda
 Vahidin Imamović

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Tosk
NK Turbina Jablanica

NK Turbina Jablanica – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Jablanicos.

Istorija

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Turbina
Zmaj od Bosne Tuzla

Zmaj od Bosne Tuzla – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Tuzlos.

Istorija 
Savo laiku klubas žaidė pirmoje pakopoje.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Zmaj
FK Rudar Breza

FK Rudar Breza – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Brezos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1924 m.

Sezonai 

|}

Treneriai 
 Reuf Herco

Nuorodos 
 

Rudar Breza
NK Zenica

NK Zenica – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Zenicos.

Istorija 
ZSK Zenica žinomas nuo 1994 m., o nuo 1995 m. žinomas Zenicos pavadinimu.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Zenica
FK Vrbanjusa Sarajevo

FK Vrbanjusa Sarajevo – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Sarajevo.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1967 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 

Vrbanjusa
NK Natron Maglaj

NK Natron Maglaj – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Maglajaus.

Istorija 
Klubo ištakos siekia ? m.

1994/95 m. žaidė muslumonų lygoje.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 facebook paskyra
 instagram paskyra
 Transfermarkt

Natron
FK Rudar Zenica

Zenicos „Rudar“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Zenicos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1948 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 RSSSF duomenų bazė

Rudar Zenica
FK Radnik Hadžići

FK Radnik Hadžići – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Hadžičių.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1948 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Radnik Hadzici
Bazilijus Megas Komninas

Bazilijus Megas Komninas (, Basileios Megas Komnēnos, g. ? – m. 1340 m. balandžio 6 d.) – Komninų dinastijos dvyliktasis Trapezundo imperatorius, valdė 1332 – 1340 m.

Bazilijus buvo Trapezundo imperatoriaus Aleksijaus II ir Gruzijos princesės Džijadžak Džakeli sūnus.

Kai Bazilijaus vyresnysis brolis Andronikas III 1330 m. tapo Trapezundo imperatoriumi ir įsakė nužudyti savo jaunesnius brolius (Mykolą ir Jurgį), Bazilijui pavyko pabėgti į Konstantinopolį. Po Androniko III mirties, imperatoriumi tapo jo nepilnametis sūnus Manuelis II. Trapezundo probizantiškoji partija dėjo visas pastangas, kad Bazilijus sugrįžtų iš Konstantinopolio ir užimtų imperatoriaus sostą.

Jaunasis imperatorius Manuelis II 1332 m. rugpjūtį buvo nuverstas ir ištremtas į vienuolyną, o Bazilijus karūnuotas naujuoju Trapezundo imperatoriumi.

Savo valdymą Bazilijus pradėjo nuo gruzinų, užėmusių aukštus valstybės postus, represijų. Praėjus valdymo pusmečiui, 1333 m. vasarį šalyje prasidėjo sukilimas, palaikantys nuverstąjį imperatorių Manuelį II. Vasario 21 d. sukilimas buvo numalšintas, o Manueliui II, tikriausiai Bazilijaus nurodymu, įvykdyta mirties bausmė.

Bazilijus nepasitikėjo vietos aukštuomene, buvo nepopuliarus liaudies tarpe, pasikliovė tik samdyta apsauga, kuri įžūliai elgėsi su vietos gyventojais.

Bazilijaus šeima 
Bazilijus buvo vedęs du kartus:
 1334 m. rugsėjo 17 d. vedė Ireną Paleologę (1315 m. – po 1341 m. rugpjūčio 10 d.), Bizantijos imperatoriaus Androniko III nesantuokinę dukrą.
 1339 m. liepos 8 d. vedė Ireną iš Trapezundo (? – 1382 birželio 19 d.) su kuria jau turėjo tris vaikus.
 Aleksijus (1337 m. – 1349 m.)
 Jonas, vėliau pasivadinęs Aleksijum III (1338 m. spalio 5 d. – 1390 m. kovo 20 d.), Trapezundo imperatorius
 Marija (1328 m. – 1408 m.), ištekėjo už Ak–Kojunlu () emyro Fahredino Kutlug bego
 Teodora, 1358 m. rugpjūčio 29 d. ištekėjo už Chalybijos emyro Hadži Umaro

Šaltiniai

Nuorodos 
 Rytų literatūra, Trapezundo kronika 
 Trapezundo imperatorių genealoginis medis

Komninai
NK GOŠK Gabela

Gabelos GOŠK – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Gabelos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1919 m.

Sezonai 

|}

Treneriai
 Darko Dražić
 Damir Borovac
 Milomir Odović 
 Boris Gavran 
 Slaven Musa 
 Dario Zadro 
 Ivan Katalinić 
 Davor Mladina 
 Tomislav "Tomo" Raguž 
 Faruk Kulović
 Darko Vojvodić
 Nedim Jusufbašić

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Gosk
HNK Sloga Uskoplje

HNK Sloga Uskoplje – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Uskoplės.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1946 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė

Sloga Uskoplje
Redarstvenik Mostar

Redarstvenik Mostar – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Mostaro.

Istorija 
Klubo ištakos siekia ? m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Redarstvenik
HNK Kostrč

HNK Kostrč – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Kostrčo.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1951 m., kai buvo įkurtas NK Partizan.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Kostrc
NK Usora

Žabliako „Usora“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Žabliako, kurį laiką žaidęs Žepčėje.

Istorija 
Klubo ištakos siekia ? m.

2020/21 m. žaidė Antroje lygoje, Centro grupėje (Federacijos lygoje), buvo devinti.

Sezonai 

|}

Žymūs treneriai 
 Miloš Jeremić
 Predrag Jevtić
 Hajrudin Deljkić

Nuorodos 
 

Usora Zabljak
NK Napredak Matići

NK Napredak Matići – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Matičių.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Napredak Matici
NK Novi Travnik

NK Novi Travnik – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Novi Travniko.

Istorija 
kubo ištakos siekia 1950 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Novi Travnik
HNK Stolac

NK Stolac – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Stolaco.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1923 m.

2020/21 m. Antroje lygoje, Pietų zonoje buvo vienuolikti.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Stolac
Romučių piliakalnis

Romučių piliakalnis su gyvenviete, Papalskių piliakalnis, Gojelis (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A671KP, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1003) – piliakalnis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Papalskių kaimo, Kuršėnų kaimiškoji seniūnija. Pasiekiamas iš plento (115) Kuršėnai – Papilė Romučiuose pasukus į kairę pietvakarių kryptimi, už 900 m pasukus į dešinę šiaurės vakarų kryptimi ir paėjus 150 m palauke – yra už Srauto upelio.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Ventos dešiniajame krante, santakoje su Upiuku. Aikštelė keturkampė, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 35x20 m dydžio. Jos šiaurės vakarų krašte supiltas 25 m ilgio, 2,5 m aukščio, 24 m pločio pylimas, kurio išorinis 1,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 11 m pločio, 0,5 m gylio griovį. Pietiniame šlaite, 3,6 m žemiau aikštelės yra 13 m ilgio, 10 m pločio terasa. 2 m žemiau jos iškastas 3 m pločio, 0,2 m gylio griovys, už kurio supiltas 0,2 m aukščio, 8 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 6-10 m aukščio. 

Piliakalnis apardytas jame XIX a. – XX a. pradžioje buvusių kapinių (ant pylimo tebestovi kryžiai ir mūrinė koplytėlė), pietinis šlaitas - keliuko. Aikštelė dirvonuoja, šiaurinė dalis apaugusi gyvatvorėmis, šlaitai apaugę lapuočiais, krūmų pomiškis iškirstas.

Šiaurės vakarų ir pietryčių papėdėse, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 2002 m., kurioje rastas 10 cm storio XI a. – XIII a. kultūrinis sluoksnis su žiesta keramika ir gyvulių kaulais.

Tyrimai 
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1972 m. atliko Mokslinės metodinės kultūros paminklų apsaugos tarybos archeologai. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

Šaltiniai 

 Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 66.
 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.174
 Bronius Dakanis. Šiaulių miesto ir rajono archeologijos paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1990 ir 1991 metais. Vilnius, 1992. T. I, p. 101.

Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai

Piliakalniai Šiaulių rajone
Star1 Airlines

„Star1 Airlines“ – 2009 m. įkurta lietuviška pigių skrydžių bendrovė. Ji priklausė „Star Team Group“ įmonių grupei, kuri valdo ir kelionių organizatorių „Star1 Holidays“. Bendrovės pagrindinė bazė buvo Vilniaus oro uostas, iš kurio vykdyti reguliarūs ir užsakomieji skrydžiai. 2009 m. birželį veiklą ėmusi vykdyti „Star1 Airlines“ pirmąjį veiklos pusmetį reguliariaisiais ir užsakomaisiais reisais pervežė beveik 66 tūkst. keleivių, tuo tarpu minėto laikotarpio apyvarta siekė 28 mln. litų.

Istorija 
„Star1 Airlines“ įkurta 2009 m. gegužės 25 d. Sukurta pervadinus ankstesnę oro linijų bendrovę „HC Airways“ (priklausė „Hermis Capital JSC“).
„HC Airways“ 2007 m. gavo oro vežėjo pažymėjimą bei pradėjo vykdyti susisiekimo oru veiklą. Lėktuvų parke bendrovė turėjo orlaivį „Hawker 800XP“. Bendrovė yra Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) narė (ICAO kodas – HCW).

2009 m. pavasarį skrydžių bendrovė pasirašė naujos kartos orlaivio „Boeing 737–700” nuomos sutartį.

Nuo 2009 m. birželio 27 d. naujuoju orlaiviu pradėti vykdyti pirmieji užsakomieji skrydžiai.

Nuo 2009 m. liepos 3 d. bendrovė ėmė vykdyti reguliariuosius skrydžius į Londoną, Dubliną ir Barseloną.

2009 m. rugpjūčio 31 d. bendrovei suteiktas IATA kodas V9.

Nuo 2009 m. lapkričio 21 d. „Star1 Airlines” pradėta skraidinti į Milaną.

Nuo 2010 m. kovo 28 d. buvo pradėti vykdyti reguliarieji reisai į Edinburgą.

2010 m. rugsėjo 22 d. Dublino oro uoste buvo sulaikytas „Star1 Airlines“ lėktuvas dėl įsiskolinimo. Nuo šios dienos laikinai nutrauktas bilietų pardavimas neribotam laikui. Taip pat nuo spalio 23 d. nutraukti visi „Star1 Airlines“ skrydžiai neribotam laikui. 

2010 m. spalio 1 d. nutraukta „Star1 Airlines“ vežėjo licencija, bendrovė bankrutavo.

Lėktuvų parkas 
1 x „Boeing 737–700“ LY-STG

Šaltiniai 

Buvusios Lietuvos oro bendrovės
Šilėnų piliakalnis

Šilėnų piliakalnis su gyvenviete, Aukštieji Šilėnai (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A674K, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1005) – piliakalnis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Šilėnų kaimo, Kuršėnų kaimiškoji seniūnija. Pasiekiamas keliu Kuršėnai – Švendriai Šilėnuose pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 1 km – yra už kaimo, į kairę, pietryčiuose nuo kelio.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Ventos kairiajame krante, iš pietryčių saugomas Ventos slėnio. Aikštelė ovali, pailga vakarų – rytų kryptimi, 28x22 m dydžio, 1 m aukštesniu vakariniu kraštu. Iš pietų, vakarų ir šiaurės ją juosia 70 m ilgio, 2 m aukščio, 10 m pločio pylimas, kurio išorinis 6 m aukščio šlaitas pereina į piliakalnio šlaitą. Šlaitai statūs, 11–12 m aukščio. 

Piliakalnis apardytas arimų, aikštelėje stovi geodezinis reperis. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose auga paskiri lapuočiai.

Į pietryčius nuo piliakalnio, 2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta žiestos keramikos. 700 m į pietvakarius nuo piliakalnio yra V a. – VII a. kapinynas. Vakariniame šlaite, kasant žvyrą apie 196?m. rasti senkapiai su akmenų vainikais ir gausiomis žalvarinėmis įkapėmis - pasaginės segės, įvijinės apyrankės ir žiedai, antkaklės kūginiais galais.

Istorija 
Piliakalnio pietvakariniame šlaite buvo dvaras, iki XX a. pirmos pusės jis buvo dažniau vadinamas Selenių vardu, minimas 1599 m.  Sielianių dvaras (imienie Sielianskie)  Beržėnų valsčius prie Ventos ir Kumulšos upių.

Tyrimai 
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1905 m. atliko Liudvikas Kšivickis, 1967 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. L. Kšivickis iškasė tris duobes ir aikštelėje rado 0,7 m, o arčiau pylimo – 1,4 m žemės sluoksnį su degėsiais bei apdegusio molio gabaliukais.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIV a.

Galerija

Šaltiniai 

 Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 66.
 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.174
 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.61
 Bronius Dakanis. Šiaulių miesto ir rajono archeologijos paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1990 ir 1991 metais. Vilnius, 1992. T. I, p. 99–102.
 Krzywicki L. Żmudz starożytna. Dawni Żmudzini i ich warownie. Warszawa, 1906. p. 30, 40, 42, 43, 58, 86
 Кживицкий Л. 1909. Жмудские пилькалнисы // Известия Императорской археологической коммиссии. Санкт-Петербург. Выпуск 29, с. 101, 107, 109, 119, 126-127

Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai

Piliakalniai Šiaulių rajone
Domantai (Šiauliai)

Domantai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, kurio teritorijos pakraštyje yra Kryžių kalnas. Kaimas išsidėstęs prie kelių  ir senojo vieškelio Šiauliai – Meškuičiai. 5 km į šiaurės rytus nuo kaimo yra vieta, kur 1236 m. įvyko Saulės mūšis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
BSK Banja Luka

BSK Banja Luka – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Bania Lukos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1932 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Banja Luka
FK Borac Šamac

FK Borac Šamac – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Šamaco.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1919 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 facebook paskyra
 SOCCERWAY

Borac Samac
FK Polet Bosanski Brod

FK Polet Bosanski Brod – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Bosanski Brodo.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1926 m.

Sezonai 

|}

Treneriai 
 Danimir Milkanović

Nuorodos 
 

Polet
FK Borac Kozarska Dubica

FK Borac Kozarska Dubica – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Dubicos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1936 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Borac Dubica
FK Sutjeska Foča

FK Sutjeska Foča – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Fočos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1946 m.

Sezonai 

|}

Treneriai 
Nikola Bala
Darko Vojvodić
Milenko Radić
Dragan Radović
Momčilo Stanić
Duško Rašević
Branko Vučković
Darko Nestorović
Miljan Radanović
Filip Ikonić

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Sutjeska Srbinje
FK Bratstvo Bratunac

FK Bratstvo Bratunac – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Bratunaco.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1947 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Bratstvo
FK Velež Nevesinje

FK Velež Nevesinje – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Nevesinės.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1932 m. 1996/97 m. žaidė pirmoje pakiopoje, o vėlesniais metais iškrito į žemesnius divizionus.

Pastaraisiais metais žaidė regioninėje lygoje.

2019/20 m. Antroje lygoje, Rytų grupėje (serbų respbulikos lygoje) buvo septinti.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Velez Nevesinje
FK Sloga Srbac

FK Sloga Srbac – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Srbaco.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1946 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Sloga Srbac
FK Lijevče Nova Topola

Nova Topolos „Lijevče“ – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Nova Topolos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1929 m.

2000/21 m. žaidė aukščiausioje šalies lygoje, bet liko 16 vietoje ir buvo perkelti į žemesnį divizioną.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 

Lijevce
FK Srpsko Sarajevo

Sarajevo „Srpsko Sarajevo“ – buvęs Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš rytinio Sarajevo.

Istorija 
Klubas įkurtas 1994 m.

Bosnijos karo metu klubas žaidė Palėje. Jis savo istoriją siejo su FK Sarajevo klubu.

1999 m. nutraukė savo veiklą.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Milan Đorđić: Enciklopedija fudbalskih klubova Republike Srpske, Zvornik, 2011., , str. 252-253   
 fkslavija.com, Istorija, wayback arhiva 
 claudionicoletti.eu, Bosna i Hercegovina 1993./94. - 1999./2000., pristupljeno 29. travnja 2019. 

Srpsko Sarajevo
FK Proleter Teslić

FK Proleter Teslić – Bosnijos ir Hercegovinos futbolo klubas iš Tesličiaus.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1926 m.

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Proleter
Miličiai

Miličiai – miestas rytinėje Bosnijoje ir Hercegovinoje, šalia kelio Sarajevas–Belgradas. Vyrauja švelnus žemyninis klimatas. Išvystyta kalnakasybos pramonė.

Istorija 

Iki karo, 1991 m. mieste beveik buvo vienodai serbų ir musulmonų.

Sportas 
 FK Boksit Milići (futbolas)

Serbų respublikos miestai

nl:Milići
Dauderių piliakalnis

Dauderių piliakalnis (arba Baisogalos piliakalnis; registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A622, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1656) – piliakalnis Radviliškio rajono savivaldybės teritorijoje, prie Dauderių kaimo, Baisogalos seniūnija. Pasiekiamas plentu  Biliūnų kaime pasukus į dešinę šiaurės rytų link Augmėnų, pavažiavus 750 m, už Serbentynės (Kiršinas) upelio pasukus į dešinę šiaurės kryptimi, 450 m keliuku, į pabaigą - laukais, yra dešinėje, tvenkinio vakariniame krante.

Piliakalnis 

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Serbentynės upelio kairiajame krante – dabar tvenkinys. Šlaitai statūs, 10 m aukščio. Aikštelė trapecinė, pailga šiaurės pietų kryptimi, 40 m ilgio, 25 m pločio pietiniame krašte, 16 m - šiauriniame. Aikštelės šiauriniame krašte supiltas 2 m aukščio, 15 m pločio pylimas, kurio šiaurinis šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 0,3 m gylio griovį. Aikštelės pietiniame ir vakariniame šonuose yra 1,5 m aukščio, 12 m pločio pylimas.

Tyrimai 
Piliakalnį 1903 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1962 m. žvalgomuosius archeologinius tyrimus atliko Lietuvos istorijos institutas. XX a. pradžioje piliakalnio aikštelė dar buvo 50x25 m dydžio, jos pietiniame gale nuo lengviau prieinamos pusės buvęs pylimas, sunaikintas prieš Pirmąjį pasaulinį karą kasant žvyrą.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.
|

Galerija

Šaltiniai 

 Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 54-55.
 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V., 1993, p.36
 Krzywicki L. Na Żmudzi // Wspomnienia. Warszawa, 1957. T. I, p. 356.
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928. p. 100.
 Motiejus Valančius. Pasakojimas Antano Tretininko // Raštai. Vilnius. 1972. T. I, p. 363.

Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai

Piliakalniai Radviliškio rajone