Lietuvos krašto apsaugos savanorių pajėgos

Lietuvos krašto apsaugos savanorių pajėgos (KASP), anksčiau Savanoriškoji krašto apsaugos tarnyba (SKAT) – Lietuvos kariuomenės sausumos pajėgų dalis, kurias sudaro kariai savanoriai, taip pat į pajėgas skiriami profesinės karo tarnybos kariai. KASP padaliniai dislokuoti daugumoje Lietuvos savivaldybių, juose tarnauja apie 5000 karių savanorių ir apie 500 profesinės karo tarnybos karių.

Pajėgos oficialiai įkurtos 1991 metų sausio 17 dieną. Nuo 2003 metų įeina į sausumos pajėgų sudėtį. Pirmąsyk sąvoka „savanoris“ pradėta vartoti apibūdinant karius, kurie 1918 m. savanoriškai įstojo į Lietuvos kariuomenę. Po Lietuvos nepriklausomybės kovų buvo sukurta teritorinių dragūnų tarnyba, kuri veikė vadovaudamasi panašiais kario tarnybos organizavimo principais, kaip dabar KASP.

KASP rengia karius, gebančius veikti nepriklausomai mažose grupėse (pėstininkų skyriuose) ir sąveikoje su kitais Lietuvos kariuomenės vienetais. Kuopos treniruojasi gintis pagal teritorinį principą, tokiu būdu didindamos taktinį savo teritorijos pažinimą bei galimybes išnaudoti teritorijos pranašumus karo atveju.

KASP bendradarbiauja su analogiškomis Latvijos, Lenkijos, Estijos, Švedijos, Danijos, JAV struktūromis, kariai vyksta į užsienio šalis mokytis, stažuotis, tobulinti karinius įgūdžius, dalyvauja bendrose karinėse pratybose, o kitų valstybių kariai savanoriai atvažiuoja treniruotis į Lietuvą. Taip pat glaudžiai bendradarbiauja su Lietuvos šaulių sąjunga, Lietuvos bendruomenėmis ir kitomis visuomeninėmis organizacijomis.

Paskirtis 
Tikslas – parengti savanorių pajėgų karinius vienetus Lietuvos Respublikos sausumos teritorijos ginkluotai gynybai. 

Uždaviniai:
 Rengti karius savanorius Lietuvos Respublikos sausumos teritorijos karinei apsaugai ir gynybai, bei priimančiosios šalies paramos teikimui;
 Palaikyti kovinę parengti Savanorių pajėgose;
 Rengtis tarptautinėms operacijoms ir dalyvauti jose;
 Įstatymų numatytais atvejais ir sąlygomis teikti pagalbą kitoms valstybės ir savivaldybių institucijoms;
 Dalyvauti vykdant kandidatų į tarnybą aktyviajame rezerve paiešką ir pritraukimą.

Struktūra 

Savanorių pajėgas sudaro štabas ir 6 rinktinės, apimančios visą šalies teritoriją. Rinktinę paprastai sudaro štabas, štabo aprūpinimo kuopa su žvalgų, ryšių ir transporto būriais, ir 8 – 10 pėstininkų kuopų. 1999 m. rinktinėms suteikti istoriniai partizanų apygardų vardai.

Rinktinės 
 Dainavos apygardos 1-oji rinktinė, Alytus;
 Dariaus ir Girėno apygardos 2-oji rinktinė, Kaunas;
 Žemaičių apygardos 3-ioji rinktinė, Klaipėda;
 Vyčio apygardos 5-oji rinktinė, Panevėžys;
 Prisikėlimo apygardos 6-oji rinktinė, Šiauliai (atkurta nuo 2011 m. spalio mėn.);
 Didžiosios Kovos apygardos 8-oji rinktinė, Vilnius.

Tarnybos tvarka 
Kariais savanoriais gali būti priimami Lietuvos Respublikos piliečiai nuo 18 iki 60 metų amžiaus, atitinkantis fizinį pasirengimą, sveikatos būklės ir moralinių savybių reikalavimus.

Kario savanorio tarnyba prasideda kariui pasirašius sutartį, po kurios jis siunčiamas į trijų savaičių trukmės Bazinį kario savanorio įgūdžių kursą (BKSĮK). Baigęs šį kursą ir prisiekęs Lietuvos Respublikai karys savanoris paskiriamas į kuopą ir su savo vienetu yra rengiamas individualioms, specialisto bei kolektyvinėms užduotims.

Karys savanoris pratybose per metus dalyvauja nuo 20 iki 50 dienų. Mokymai dažniausiai rengiami savaitgaliais, tačiau įvairūs kursai ir ilgesnės trukmės pratybos vyksta ir darbo dienomis. Tarnyba yra nenuolatinė, suderinama su kario savanorio civiliniu darbu, mokslais ar studijomis. 

Kariams savanoriams finansiškai kompensuojamas tarnybos laikas (t. y. už dienas, praleistas mokymuose, mokamas atlyginimas, prilygstantis atitinkamo laipsnio profesinės karo tarnybos kario atlyginimui), apmokamos išlaidos susijusios su tarnybos atlikimu, suteikiamos socialinės garantijos.

Be išankstinio įspėjimo kariai savanoriai gali būti pašaukti į tarnybą iki 7 parų. Karių savanorių pratybos, mokymai ir tarnybos užduočių vykdymas laikomi valstybinių pareigų atlikimu. Darbdaviai privalo atleisti karius savanorius nuo darbo jų pratybų, mokymų metu ar pašaukus juos vykdyti užduočių. 

Kariui savanoriui pajėgose ištarnavusiam 3 metus yra užskaitoma nuolatinė privalomoji pradinė karo tarnyba (NPPKT).

Ginkluotė ir karinė technika 

 G36 KA – individualus šaulio ginklas;

AK 4MT – individualus šaulio ginklas;
FN SCAR - taikliojo šaulio ginklas;
M14L1 - taikliojo šaulio ginklas;
FN MAG – skyriaus kulkosvaidis;
MG 3 – skyriaus kulkosvaidis;
Carl Gustav skyriaus granatsvaidis;
AT4 vienkartinis granatsvaidis;
Colt M1911 pistoletas;
 Mercedes Benz GD visureigis;
 Mercedes Benz 1213 būrio sunkvežimis;
 Unimog 4x4 skyriaus sunkvežimis.

Taip pat skaitykite 
 Lietuvos kariuomenės Sausumos pajėgos

Literatūra 
 Trečioji savanorių karta, Vytautas Voveris, Vilnius : Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija, 2006
 Savanorių žygiai: nepriklausomybės karų atsiminimai / sudaryt. P. Ruseckas, Vilnius : Muzika, 1991
 Teritorinė gynyba: konferencijos medžiaga / Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademija : 2001

Nuorodos 
 KASP oficiali svetainė 
 KASP leidinys „SAVANORIS“ 
KASP oficialus profilis „Facebook“
 KASP kanalas „Youtube“
 KASP profilis „Twitter“
KASP profilis „Instagram“
 Lietuvos Respublikos Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymas
 Lietuvos Respublikos karo prievolės įstatymas

Lietuvos ginkluotosios pajėgos
Lietuvos ginkluotosios pajėgos