joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Naujadvaris (Sokulka)

Naujadvaris ((, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Naujadvario valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 27 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 63 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra paštas, ligoninė, pasienio apsaugos padalinys, pradinė ir vidurinė mokykla, Naujadvario Šv. Jono Krikštytojo parapija ir Naujadvario Šv. Mykolo parapija. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pirmasis dvaras šioje vietovėje buvo pastatytas XVI a. Iš pradžių dvaras buvo vadinamas Baltuoju Dvaru (Biały Dwor) arba Naujamiesčiu (Nowy Miastecz). 1504 m. karalius Aleksandras gyvenvietėje įsteigė Šv. Jono Krikštytojo bažnyčią. 1578 m. gyvenvietei suteiktos Magdeburgo teisės. XVII a. gyvenvietėje veikė apylinkės teismas. Po III Abiejų Tautų Respublikos padalijimo atiteko Prūsijos karalystei, o po Tilžės taikos atiteko Rusijos imperijai. 1934 m. prarado magdeburgo teises. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Paminklai

 XVI a.-XVII a. gyvenvietės gatvių erdvės;
 Katalikų kapinės;
 Stačiatikių kapinės;
 1547 m. pastatyta Šv. Jono Krikštytojo parapijinė bažnyčia;
 Bažnyčios kapinės;
 1858 m. pastatyta varpinė;
 1903 m. statybos, Einarovičių (Eynarowiczów) šeimos koplyčia.

Galerija

Taip pat skaitykite 
 Naujadvario žydų kapinės;
 Naujadvario Šv. Mykolo cerkvė.

Šaltiniai

Naujadvaris
Naujadvario valsčius
Naujadvario Šv. Mykolo cerkvė

Naujadvario Šv. Mykolo cerkvė () – plytinė cerkvė, esanti Naujadvario kaime, Grodzieńskiej gatvėje. Cerkvė pastatyta XX a. 2 dešimtmetyje. Viduje yra XIX a. tapytų ikonų. Taip pat yra du kupolai. Cerkvėje įsikūrusi Naujadvario Šv. Mykolo parapija, kuri priklauso Sokulkos stačiatikių dekanatui.

Naujadvaris
Paveldosauginės Cerkvės Palenkės vaivadijoje
Balstogės-Gdansko stačiatikių vyskupijos cerkvės
Naujadvario žydų kapinės

Naujadvario žydų kapinės () - žydų kapinės Naujadvario kaime. Įkurtos XIX a., apima 0,4 ha plotą, antkapių neišlikę.

Literatūra

 Przemysław Burchard: Pamiątki i zabytki kultury żydowskiej w Polsce. Warszawa: 1990 m., s. 63.

Nuorodos

 Aprašymas apie kapines (lenk.) .

Naujadvaris
Žydų kapinės Palenkės vaivadijoje
B6

B6 gali reikšti:
 B6 – popieriaus formatą
 Vitaminas B6 – Piridoksinas
Achrimovcė

Achrimovcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į vakarus nuo Kužnicos, apie 13 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 51 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Aulsas

Aulsas (, ) – maža gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į vakarus nuo Kužnicos, apie 14 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 53 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Bialoblockiai

Bialoblockiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Bilminai

Bilminai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į pietus nuo Kužnicos, apie 13 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 50 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Chreptovcė

Chreptovcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Cimaniai

Cimaniai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į vakarus nuo Kužnicos, apie 14 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Čepelė

Čepelė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į pietus nuo Kužnicos, apie 13 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 50 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Čuprinovas

Čuprinovas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į pietus nuo Kužnicos, apie 14 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra Čuprinovo geležinkelio stotelė.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Dlugoselcė

Dlugoselcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės vakarus nuo Kužnicos, apie 20 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 58 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Dubnica Kurpiovska

Dubnica Kurpiovska (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Gladovščizna

Gladovščizna (, ) – maža gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 2 km į vakarus nuo Kužnicos, apie 15 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 53 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Kerkelevščizna

Kerkelevščizna () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Klimuvka

Klimuvka (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į pietus nuo Kužnicos, apie 13 km į rytus nuo Sokulkos ir 50 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1939-1941 m. ir 1944-1946 m. priklausė Baltarusijos TSR, Gardino rajonui. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 Klimuvkos Šv. Trejybės ir Šv. Dominykos parapijos bažnyčia 1922-1928 metų statybos;
 Bažnyčios kapinės.

Šaltiniai

Kužnicos valsčius
Kovalė (Sokulkos apskritis)

Kovalė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į šiaurę nuo Kužnicos, apie 20 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 58 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Kovalės Kolonija

Kovalės Kolonija (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į šiaurės vakarus nuo Kužnicos, apie 16 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 54 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Kruglanai

Kruglanai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į pietvakarius nuo Kužnicos, apie 13 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 51 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Kriskai

Kriskai (, ) – nausėdija Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Kušcinas

Kušcinas (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Kužnicos, apie 17 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 55 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Kušcincė

Kušcincė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Kužnicos, apie 22 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 60 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Litvinkai

Litvinkai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į vakarus nuo Kužnicos, apie 15 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 53 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Lososna Mala

Losošna Mala (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 1722 m. pastatytas dvaras, kuriame vienu metu buvo apsistojęs karalius Stanislovas Augustas Poniatovskis.

Šaltiniai

Kužnicos valsčius
Lososna Velka

Lososna Velka (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Lovčikai

Lovčikai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Meleškovcė Pavlovickiai

Meleškovcė Pavlovickiai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į vakarus nuo Kužnicos, apie 14 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Meleškovcė Zalesianskiai

Meleškovcė Zalesianskiai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Milenkovcė

Milenkovcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurės vakarus nuo Kužnicos, apie 20 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 57 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Novodzelas

Novodzelas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietus nuo Kužnicos, apie 14 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Palestina (Palenkės vaivadija)

Palestina (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Parčovcė

Parčovcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietus nuo Kužnicos, apie 13 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 51 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Poplavcė

Poplavcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į pietvakarius nuo Kužnicos, apie 10 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 48 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Sačkovcė

Sačkovcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Kužnicos, apie 23 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 61 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Starovlanai

Starovlanai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į vakarus nuo Kužnicos, apie 12 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 50 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Sterpeikiai

Sterpeikiai (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į šiaurės vakarus nuo Kužnicos, apie 20 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 58 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Šalcinai

Šalcinai (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Šimakai

Šimakai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į pietus nuo Kužnicos, apie 12 km į rytus nuo Sokulkos ir 49 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1939-1941 m. ir 1944-1946 m. kaimas priklausė Baltarusijos TSR, Gardino rajonui. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Tolčė (Sokulkos apskritis)

Tolčė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į pietryčius nuo Kužnicos, apie 15 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Toločkų Malė

Toločkų Malė (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Toločkų Velkiai

Toločkų Velkiai (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Ulečkai

Ulečkai () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Vojnovcė (Kužnicos valsčius)

Vojnovcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į vakarus nuo Kužnicos, apie 15 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 53 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Volkušė

Volkušė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietvakarius nuo Kužnicos, apie 11 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 50 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 XVIII a. pasienio stulpas;
 XVIII a. koplyčia.

Šaltiniai

Kužnicos valsčius
Valinčiai (Sokulkos apskritis)

Valinčiai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Kužnicos, apie 23 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 61 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Vizgiai

Vizgiai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės vakarus nuo Kužnicos, apie 18 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 57 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Zaizdra

Zaizdra (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurės vakarus nuo Kužnicos, apie 21 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 59 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Pavlovičė (Sokulkos apskritis)

Pavlovičė () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1610 m. gyvenvietėje pastatyti klasicistinio architektūros stiliaus Valavičių rūmai. Rūmų fasade buvo išraižytas Povilo Valavičiaus herbas Bagorija. XVIII a. įkurtas rūmų parkas. 1910 m. rūmai renovuoti. 1944 m. rūmai ir aplinkiniai pastatai buvo sugriauti, atstatyti 1959-1966 metais. Šiuo metu dvare veikia pradinė mokykla ir tai yra vieninteliai išlikę renesansinio architektūros stiliaus rūmai visoje Palenkės vaivadijoje. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Kužnicos valsčius
Jonas Mašanauskas

Jonas Mašanauskas – XX a. septintajame dešimtmetyje populiarus Lietuvos estradinių dainų atlikėjas. Išgarsėjo per Lietuvos televiziją dažnai transliuota melodija su vaizdo įrašu „Vilniaus stogai“. Diskografija – A. Ločeris, Z. Žukas, J. Mašanauskas – „Šokių muzika“ (7", mono), išleido „Melodija“. Žmona Undinė Nasvytytė, sūnus Kipras Mašanauskas.

Nuorodos 
 Jonas Mašanauskas ir Lietuvos TVR lengvosios muzikos orkestras – Vilniaus stogai, 1966 m.
 Jonas Mašanauskas – Elektrėnų žiburiai

Lietuvos estrados dainininkai
Kuznica

Kuznica (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kuznicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 15 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 54 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra Kuznicos Viešpaties Kryžiaus cerkvė. Šalia kaimo yra Kuznicos-Gardino pasienio punktas ir Kuznicos-Bruzgių pasienio punktas. Taip pat yra Kuznicos Balstogės geležinkelio stotis.

Istorija 
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Iš pradžių gyvenvietės pavadinimas buvo Rudnia, įkurtas 1504 metais ant Lasosnos upės kranto. 1536 m. valdant karalienei Bonai Sforzai šios žemės buvo suteiktos Jurgiui Zelepuchui (Jerzy Zielepuch), kuris pervadino gyvenvietę į Kuznica. 1546 m. gyvenvietė gavo magdeburgo teises. 1545 m. karalius Žygimantas Augustas davė pradžią naujos katalikų bažnyčios statyboms. 1679 m. gyvenvietėje buvo keturios gatvės ir turgus. Po III Abiejų Tautų Respublikos padalijimo atiteko Prūsijos karalystei, o vėliau Rusijos imperijai. 1862 m. pro kaimą nutiestas Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelis. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1921 m. prarado miesto teises. 1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

2021 m. lapkričio 9–10 d. ties Kuznicos pasienio postu prasidėjo tarptautinis konfliktas, kai iš Baltarusijos plūstantys migrantai pasienyje įsirengė stovyklą, o lenkų pareigūnai jų neįleido į šalį.

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Paminklai 

 Kuznicos Dievo Apvaizdos parapijos bažnyčia 1863–1864 m. statybos;
 Bažnyčios kapinės XVI a.-XIX a.;
 Kuznicos žydų kapinės XVIII a.

Šaltiniai 

Kužnica
Kužnicos valsčius
Kuznicos-Gardino pasienio punktas

Kužnicos-Gardino pasienio punktas () - Baltarusijos-Lenkijos valstybinės sienos pasienio punktas, šalia Kužnicos kaimo, Kužnicos valsčiuje, Sokulkos apskrityje iš Lenkijos pusės ir šalia Gardino miesto iš Baltarusijos pusės. Tai traukinių transportui skirtas pasienio patikros punktas. Per pasienio punktą eina Sankt Peterburgo-Varšuvos geležinkelio linija.

Zielonka-Kužnica Bialostocka geležinkelio linija

Bruzgių-Geniušės geležinkelio linija

Šaltiniai

 Aprašymas apie pasienio apsaugos dalinius (lenk.) ;
 Aprašymas apie pasienio punktą (lenk.) .

Kužnicos valsčius
Kužnica
Lenkijos ir Baltarusijos pasienio punktai
Aštriosios Kirsnos dvaras

Aštriosios Kirsnos dvaras – dvaras Lazdijų rajone, Aštriosios Kirsnos kaime.

Istorija 
Dvaro pradžia – 1536 m., kai raistas prie Kirsnos upelio, vadinamas Aštra, duotas valdyti Bogdanui Bielkai, iš kurio dvaras perėjo Benešui Mlinskiui. 1592 m. dvaras dovanojamas Kijevo kaštelionui ir Liubeco seniūnui Povilui Sapiegai, kuris dėl lėšų trūkumo dvarą pardavė Romanui Praževskiui.

Apylinkėse susiformavo trys dvarai: Bulakavas, Novaradziškės ir Aštrioji Kirsna. Pastarasis 1755 m. atiteko Včicesiūnų seniūnui ir Kauno pavieto teismo paseniūniui Juozapui Tadui Karengai, kuriam perėmus valdymą sudarytas ir išliko dvaro inventorius.

XIX a. viduryje dvaras tapo Gavronskių giminės nuosavybe, 1910 m. – Krinskio, o 1912 m. – varžytinėse įsigytas Balinskio. Žemės reformos metu (1922 m.) dvaras išparceliuotas, savininkui palikta 150 ha žemės. 1927 m. P. Kriaučiūno už 20000 litų įsigytame dvare įsteigta žemesnioji žemės ūkio mokykla, o 1945 m. įsikūrė Aštriosios Kirsnos tarybinio ūkio administracija.

1997 m. Aštriosios Kirsnos dvaras įrašytas į Kultūros vertybių registrą. 2001 m. dvarą įsigijo Naglis Narauskas.

Šaltiniai 
 Aštriosios Kirsnos dvaro sodyba (Kultūros vertybių registras) 
 Aštriosios Kirsnos dvaras (archyvai.lt) 
 https://www.facebook.com/astriosioskirsnosdvaras/
 Aštriosios Kirsnos dvaras 

Lazdijų rajono dvarai
Ružanistoko Mergelės Marijos sanktuariumas

Ružanistoko Mergelės Marijos sanktuariumas () – tai ant stačiakampio formos pagrindo pastatytas barokinio architektūros stiliaus sanktuariumas, kuriame gyvena sileziečių vienuoliai. Sanktuariumas priklauso Ružanistoko Švč. Mergelės Marijos Apsireiškimo parapijai. Sanktuariumas buvo pastatytas pagal Gardino Jėzuitų bažnyčios pavyzdį. Sanktuariumo altoriai rokoko architektūros stiliaus.

Istorija 

Teigiama, kad XVII a. viduryje šioje vietoje apsireiškė Mergelė Marija. 1662 m. Vilniaus vyskupas Jurgis Bialozoras įkūrė specialią komisiją, kuri nustatė kad Mergelė Marija apsireiškė šioje vietoje. 1759 m. prasidėjo bažnyčios statyba. 1785 m. vyskupas Tomas Zenkovičius pašventino naująją bažnyčią. 1811 m. bažnyčioje pamokslus pradėjo skaityti vyskupas Stanislavas Bohušas Sestžencevičius. 1846 m. caras Nikolajus I perėmė bažnyčios valdymą iš dominikonų vienuolių. 1866 m. bažnyčia paversta į cerkvę. 1901 m. buvo atidarytas Ružanistoko Dievo Motinos vienuolynas. 1915 m. iš bažnyčios buvo išvežtas Mergelės Marijos paveikslas ir bažnyčioje įsikūrė kareivinės. 1964 m. rugsėjo 19 d. bažnyčia buvo įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą. 1981 m. karūnuotas Mergelės Marijos paveikslas. Karūnacijos metu atvyko apie 250,000 piligrimų.

Literatūra 

 Aneta Kułak, Kościół w Różanymstoku. Zespół ołtarzowy – historia i ikonografia., Biuletyn Konserwatorski Województwa Podlaskiego, z. 10, Białystok 2004 m., s. 159–188.

Nuorodos 

 Sanktuariumo tinklalapis (lenk.);
 Balstogės arkivyskupijos tinklalapis (lenk.);
 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.);
 Parapijos tinklalapis (lenk.).

Dambravos valsčius
Bažnytiniai paminklai Palenkės vaivadijoje
Balstogės arkivyskupijos bažnyčios
Lenkijos bazilikos
Jungo planas

Jungo planas () – Vokietijos reparacinių išmokų po pralaimėjimo Pirmajame pasauliniame kare planas (pakeitęs Daueso planą).

Dokumentas pradėtas rengti 1929 m. Hagos konferencijoje, kurioje dalyvavo Belgija, Didžioji Britanija, Vokietija, Graikija, Italija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Prancūzija, Čekoslovakija, Jugoslavija ir Japonija. JAV oficialiai nedalyvavo šioje konferencijoje, tačiau atsiuntė finansinių ekspertų grupę, vadovaujamą O.Jungo ir aktyviai siekė šios grupės parengto plano priėmimo.

Jungo plane buvo numatyta iki 2-jų milijardų markių per metus sumažinti metines Vokietijos išmokas, panaikinti reparacinį mokestį pramonėje ir sumažinti mokestį transporto sistemoje bei likviduoti užsienio kontrolės organus. Svarbiausias Jungo plano punktas - okupacinės kariuomenės išvedimas iš Reino krašto. 

Planas įsigaliojo 1930 m. ir turėjo veikti iki 1988 m., tačiau buvo vykdomas tik iki 1931 m. liepos mėn., o oficialiai atšaukas 1932 m. Nors juo siekta palengvinti Vokietijos finansinę padėtį, tačiau šalies politikų buvo panaudotas populiarinant šovinistines idėjas.

Taip pat skaitykite 
 Daueso planas

Veimaro respublika
Zigfridas Herbertas Pilvinis

Zigfridas Herbertas Pilvinis (g. 1942 m. spalio 5 d. Vilniuje) – Lietuvos ir Akmenės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1990 m. baigė Vilniaus inžinerinis statybos institutą, inžinierius statybininkas.

Tarpkolūkinėje statybos organizacijoje darbų vykdytojas, nuo 1986 m. Žemės ūkio valdybos kapitalinės statybos skyriaus specialistas. Nuo 1990 m. Akmenės rajono valdytojo pavaduotojas, nuo 1995 m. rajono administratorius, Akmenės rajono savivaldybės administratorius, 2000–2007 m. savivaldybės administracijos direktorius.

1991 m. Lietuvos liberalų sąjungos, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos narys. 2010–2011 m. Akmenės rajono savivaldybės tarybos narys. 

2010 m. Akmenės miesto seniūnaitis. Žmona Nina, vaikai Inga, Anželika, Zigfridas.

Šaltiniai  

Akmenės politikai
Lietuvos inžinieriai
Berkshire Hathaway

„Berkshire Hathaway“ – išskaidyta investicijų bendrovė. Per 43 metus vienos „Berkshire Hathaway“ akcijos kaina pakilo nuo 19 iki 78 008 JAV dolerių, tai yra, jų vertė augo po 21,1 proc. per metus.  Voreno Bafeto  dalis jo vadovaujamoje bendrovėje „Berkshire Hathaway“ turėtų sumažėti iki 24%. Vieno iš žymiausių pasaulio investuotojų dalis mažėja bendrovei įgyvendinant 26 mlrd. USD vertės JAV geležinkelių bendrovės „Burlington Northern Santa Fe“ perėmimo sandorį. V. Bafetas mažina savo dalį „Berkshire Hathaway“ kapitale nuo 1998 m., kai buvo perimtas draudikas „General Re“. 1996 m. V. Bafetui priklausė 40% „Berkshire Hathaway“ akcijų, o 2006 m. ši dalis sumažėjo iki 32%. Tuomet dalį savo kontroliuojamų akcijų V. Bafetas pradėjo perleidinėti labdaros fondui.

Išnašos 

Investicijų bendrovės
JAV įmonės
Renatas Požėla

Renatas Požėla (g. 1974 m. vasario 27 d. Šiauliuose) – Lietuvos teisininkas.

Biografija 
2001 m. baigė Lietuvos policijos akademiją, o 2007 m. – Mykolo Romerio universitetą.

1993–1998 m. Šiaulių miesto vyriausiojo policijos komisariato viešosios policijos patrulinės tarnybos mobiliosios kuopos policininkas, vėliau kriminalinės policijos Turtinių nusikaltimų tyrimo skyriaus Kvotos poskyrio jaunesnysis inspektorius, inspektorius. 1998–2003 m. Šiaulių miesto vyriausiojo policijos komisariato uniformuotosios policijos kelių policijos techninės inspekcijos vyresnysis inspektorius, vėliau kelių policijos komisaras inspektorius, Eismo priežiūros skyriaus komisaras. 2003–2004 m. Šiaulių rajono policijos komisariato Organizacinio poskyrio vyresnysis inspektorius, vėliau šio poskyrio viršininkas. 2004–2005 m. Šiaulių rajono policijos komisariato viešosios policijos Viešosios tvarkos skyriaus Eismo priežiūros poskyrio viršininkas.

2005–2008 m. Lietuvos policijos eskortavimo rinktinės Tarnybos organizavimo skyriaus viršininkas. 2008 m. Lietuvos policijos eismo priežiūros tarnybos viršininko pavaduotojas, 2008–2011 m. Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos Viešosios policijos valdybos viršininkas. 2011–2015 m. policijos generalinio komisaro pavaduotojas. 

Nuo 2015 m. Valstybės sienos apsaugos tarnybos vadas. 2015 m. rugsėjo mėn. suteiktas vidaus tarnybos generolo laipsnis.

Nuo 2019 m. lapkričio 12 d. policijos generalinis komisaras.

Šaltiniai  

Lietuvos policijos komisarai
Lietuvos teisininkai
Lietuvos vidaus tarnybos generolai
Jadvyga Balvočiūtė

Jadvyga Balvočiūtė (g. 1944 m. balandžio 8 d. Gyvoliai, Viekšnių valsčius) – Lietuvos biologė žolininkė, Akmenės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija 
Gimusi ties Virvytės ir Ventos santaka, Jadvyga nuo vaikystės žavėjosi augalais, iš savo senelės ji gavo pirmųjų liaudies medicinos žinių. Profesijos pasirinkimui nemaža įtakos turėjo senasis Viekšnių vaistinės vedėjas Juozas Aleksandravičius (1896–1977 m.). 1968 m. baigė Kauno medicinos instituto Farmacijos fakultetą ir įgijo provizorės (vaistininkės) specialybę. 2000 m. Sveikatos apsaugos ministerijos Farmacijos specialistų atestavimo komisija jai patvirtino provizoriaus farmakognosto aukščiausiąją kvalifikacinę kategoriją.

Kiek padirbusi vaistinėje, kai tik atsirado galimybė, nedvejodama perėjo dirbti į Kauno botanikos sodą, kurio vaistinių augalų laboratorijoje dirbo iki 1990 m. rudens. Daug metų vadovavo Botanikos sodo sėklų mainams, dvejus metus rūpinosi floros skyriaus ekspozicijomis. Be to, dvejus metus dėstė botaniką būsimiems farmakotechnikams Kauno medicinos mokykloje. Lietuvai atgavus Nepriklausomybę grįžo gyventi į tėviškę, 1990–2002 m. Kamanų valstybinio rezervato biologė. Tuo laikotarpiu dalyvavo VU Ekologijos instituto projekte, skirtame Lietuvos vietinės įvairovės išsaugojimui steigiant valstybinius ir vietinės reikšmės draustinius. Vėliau Viekšniuose įkūrė individualią įmonę – vaistinę „Jadvygos žolės“.

Lietuvos botanikų draugijos, Biologinės įvairovės tyrimo draugijos, Ekologinės žemdirbystės bendrijos „Gaja“ narė.

J. Balvočiūtė nuo savo mokslinės veiklos pradžios paskelbė apie 30 mokslinių ir daugiau nei 70 mokslo populiarinimo straipsnių.

1993 m. Tėvynės sąjungos Akmenės rajono skyriaus narė. 1995–1997 m. ir 1997–2000 m. Akmenės rajono savivaldybės tarybos narė. 

2018 m. vasario 13 d. Lietuvos Respublikos Prezidentės Dalios Grybauskaitės dekretu 1K-1217 J. Balvočiūtė apdovanota ordino "Už nuopelnus Lietuvai" medaliu.

Išsiskyrusi, dukros Eglė, Rūta.

Bibliografija 
 Jadvyga Balvočiūtė, Stasys Gudanavičius. Jaunajam vaistažolių rinkėjui: knyga mokiniams. Kaunas: 1983. 182 p.
 J. Balvočiūtė, S. Dagytė, G. Juknevičienė. Medingieji augalai. Vilnius: 1987. 61 p.
 J. Balvočiūtė, S. Gudanavičius. Jaunajam gėlininkui. Kaunas: 1988. 157 p.
 Jadvyga Balvočiūtė: Auginkime vaistažoles. Kaunas: 1991, 12 p.
 J. Balvočiūtė ir kiti. Jiesios landšaftiniame draustinyje; Ats. red. R. Budriūnas. Kaunas: 1992. 167 p.
 Zigmantas Gudžinskas, Jadvyga Balvočiūtė: Lietuvos vaistiniai augalai. Šviesa, Kaunas: 2007 m. 158 p.

Šaltiniai

Nuorodos 

Akmenės politikai
Lietuvos vaistininkai
Lietuvos botanikai
Daina Urbanavičienė

Daina Urbanavičienė (g. 1976 m. balandžio 4 d. Vilniuje) – Lietuvos kultūros politikė, kultūros vadybininkė bei visuomenės veikėja, nuo 2013 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės  paskirta eiti Lietuvos kultūros tarybos pirmininkės pareigas.

Biografija 
2000 m. Vilniaus universitete įgijo Istorijos studijų programos magistro laipsnį, 2008 m. Vilniaus dailės akademijoje baigė Unesco kultūros vadybos ir kultūros politikos magistro studijas.

Nuo 2013 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės paskirta eiti Lietuvos kultūros tarybos pirmininkės pareigas. Lietuvos kultūros taryba atsakinga už kultūros politikos įgyvendinimą.

Nuo 2019 m. Vilniaus dailės akademija, Tarybos pirmininkė

Nuo 2018 m. Vilniaus kolegija, lektorė

Nuo 2015 m. Lietuvos muzikos ir teatro akademija, lektorė

2011 – 2014 m. Vilniaus miesto tarybos narė

2010 – 2014 m. Vilniaus dailės akademijos projektų skyriaus vadovė, atsakinga už ES struktūrinių fondų bei tarptautinių ir nacionalinių projektų inicijavimą, valdymą, koordinavimą ir administravimą.

2010 – 2014 m. Nacionalinės kūrybinių ir kultūrinių industrijų asociacija , Valdybos narė

2007 – 2010 m. VšĮ „Vilnius – Europos kultūros sostinė 2009“ renginių vadovė (Gatvės muzikos diena, Kultūros naktis "Tebūnie naktis!', Menas netikėtose erdvėse, LUX Šviesos festivalis", nuo 2009 m.  programų skyriaus vadovė

Narystė 
Nuo 2019 m. The International Federation of Arts Councils and Culture Agencies , Valdybos narė

Nuo 2018 m. Baltic Culture Fund

Nuo 2018 m. Nordic-Baltic Directors Networking

Nuo 2018 m. Lietuvos nacionalinės UNESCO komisija, Tarybos narė

Nuo 2016 m. LR Kultūros ministerija , Kolegijos narė

Nuo 2016 m. Kaunas 2022, ambasadorė

2015 – 2018 m. Lietuvos kultūros institutas, Tarybos narė

2015 – 2018 m. “Dėl UNESCO Kultūrų įvairovės konvencijos įgyvendinimo”, Darbo gupės narė

2011 – 2014 m. Eurocities Culture Forum,  Komiteto narė

2011 – 2014 m. Les Rencontres, Komiteto narė

2010 – 2014 m. Nacionalinės kūrybinių ir kultūrinių industrijų asociacija , Valdybos narė

Kita kultūrinė veikla 
Nuo 2007 menų festivalis “Kultūros naktis”, iniciatorė

2007 – 2018 m.  "Gatvės muzikos diena”, vadovė

2012 m. "Muziejų metai" programos nacionalinio projekto Lietuvos muziejų kelias komunikacijos koordinatorė

Šaltiniai 

 https://kultura.lrytas.lt/meno-pulsas/2013/05/31/news/patvirtinta-kulturos-taryba-jai-vadovaus-d-urbanaviciene-5002465/
 https://www.kulturosnaktis.lt/
 http://gmd.lt/
 https://kaunas2022.eu/
 https://ifacca.org/en/ 
 https://lithuanianculture.lt/

Vilniaus politikai
Stasys Balčas

Stasys Balčas (1884 m. Panendrė, Panevėžio valsčius, Rusijos imperija – 1963 m. liepos 6 d. Panevėžys) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
Mokėsi Panevėžio realinėje gimnazijoje. 1907–1912 m. buvo išvykęs darbams į JAV. Nepriklausomybės kovų metu 1919 m. kartu su broliais Vladu ir Baliu suorganizavo pirmuosius Panevėžio apsaugos būrius, tapo savanoriais. Dėl aukšto ūgio apylinkėse vadinti „broliais milžinais“. 1919–1920 m. dirbo Lietuvos kariuomenės struktūrose. 1920 m. sausio 7 d. pasitraukė į atsargą.

1920 m. gegužės 15 d. – 1922 m. lapkričio 13 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas V (Panevėžio) rinkimų apygardoje. Priklausė Lietuvos ūkininkų sąjungos frakcijai, įėjusiai į Lietuvos krikščionių demokratų partijos bloką.

1922 m. lapkričio 13 d. – 1923 m. kovo 13 d. Pirmojo Seimo atstovas. Seimą paleidus grįžo į Panevėžį, Panevėžio ūkininkų sąjungos banko direktorius, veikė Panevėžio labdaros organizacijose, choruose, vaidinimų būreliuose.

1941 m. NKVD suimtas, kalintas. 1949 m. kovo 25 d. su šeima ištremtas į Sibirą. Į Lietuvą grįžo 1958 m.

Literatūra 
 Balčas Stasys, Trumpos Steigiamojo Seimo narių biografijos su atvaizdais, Klaipėda, 1924, p. 6.
 Balčas Stasys, Lietuvių enciklopedija, Boston, t. 2, 1954, p. 79-80.
 Veilentienė A., Balčas Stasys, Lietuvos Steigiamojo Seimo (1920–1922 metų) narių biografinis žodynas, sud. A. Ragauskas, M. Tamošaitis, Vilnius, 2006, p. 75-77.
 Veilentienė A., Ambrozaitis Kazimieras, Lietuvos Respublikos Seimų I (1922–1923), II (1923–1926), III (1926–1927), IV (1936–1940) narių biografinis žodynas, sud. Aivas Ragauskas, Mindaugas Tamošaitis, Vilnius, 2007, p. 204–205.

Šaltiniai 

Seimo atstovai
Lietuvos bankininkai
Lietuvos krašto apsaugos savanoriai
Andrius Banionis

Raimondas (g. 1887 m. vasario 27 d. Paršeliai, Paežerių valsčius, Vilkaviškio apskritis, Rusijos imperija – mirties data nežinoma) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
Dirbo vargonininku Kalvarijos bažnyčioje. 1920 m. gegužės 15 d. – 1922 m. lapkričio 13 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas I (Marijampolės) rinkimų apygardoje. Priklausė Lietuvos ūkininkų sąjungos frakcijai, įėjusiai į Lietuvos krikščionių demokratų partijos bloką.

Literatūra 
 Banionis Andrius, Trumpos Steigiamojo Seimo narių biografijos su atvaizdais, Klaipėda, 1924, p. 6.
 Banionis Andrius, Lietuvių enciklopedija, Boston, t. 2, 1954, p. 80-81.
 Blažytė-Baužienė D., Banionis Andrius, Lietuvos Steigiamojo Seimo (1920–1922 metų) narių biografinis žodynas, sud. A. Ragauskas, M. Tamošaitis, Vilnius, 2006, p. 80.

Šaltiniai 

Seimo atstovai
Lietuvos vargonininkai
Walmart

Wal-Mart Stores, Inc. – didžiausias JAV mažmeninės prekybos tinklas pasaulyje. Ši bendrovė yra ir stambiausia įmonė pasaulyje pagal gautas pajamas.  „WalMart“ taip pat yra ir didžiausias darbdavys JAV bei Meksikoje. 

„WalMart“ Bendrovę 1962 m. įkūrė Semas Voltonas. „Wal-Mart“ centrai yra sukurti pagal europietiškų didžiųjų prekybos centrų modelį. Tai tradicinio prekybos centro ir itin didelės mažų kainų parduotuvės derinys, užimantis milžiniškus plotus. 

„WalMart“ valdo 11 503 parduotuves 27 pasaulio šalių. Pajamos iš bendrovės prekybos veiklos 2019 metais sudarė 514,4 mlrd. JAV dolerių.

Išnašos 

JAV įmonės
Prekybos tinklai
AT&T

AT&T – didžiausia telekomunikacijų bendrovė pasaulyje. 

2011 m. AT&T susitarė iš "Deutsche Telekom" už maždaug 39 mlrd. USD (95 mlrd. Lt) pirkti "T-Mobile USA". Tokiu būdu Valstijose būtų sukurta didžiausia šalyje mobiliojo ryšio kompanija. Jei sandoris būtų baigtas, šiuo metu antra pagal dydį esanti AT&T gautų 34 mln. klientų ir aplenktų "Verizon Wireless". 

2018 m. kompanija įsigijo žiniasklaidos įmonę WarnerMedia ir tapo didžiausia žiniasklaidos bei pramogų kompanija pasaulyje pagal apyvartą.

2018 m. AT&T buvo 9 vietoje Fortune 500 JAV korporacijų sąraše pagal apyvartą.

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

JAV įmonės
Telekomunikacijų bendrovės
Vakoasas

Vakoasas-Finiksas – miestas vidurio Mauricijuje, 16 km į pietus nuo Port Luiso; trečiasis pagal dydį saloje. Pagrindinis šalies pramonės centras.

Istorija

Dabartinis miestas įkurtas 1963 m. sujungus Vakoasą ir Finiksą.

Mauricijaus miestai