Paprastoji girnovė

Paprastoji girnovė (Platalea leucorodina) – irklakojinių paukščių (Pelecaniformes) būrio, ibinių (Threskiornithidae) šeimos, girnovių (Platalea) genties didelis paukštis.

Išvaizda 
Iš tolo paprastosios girnovės siluetas primena baltąjį gandrą, tik už jį yra mažesnė, maždaug pilkojo garnio dydžio paukščiai. Kūno ilgis 70-95 cm, ūgis iki 85 cm, išskleisti abu sparnai 115-140 cm. Sveria 1130—1960 g. 

Patinas ir patelė yra baltos spalvos. Kaklo šonai ir kuodas šviesiai geltoni. Pagurklyje šviesiai rusva dėmė. Snapas neįprastas - ilgas, plokščias, juodas, galas – geltonas, gale smarkiai praplatėjęs. Rainelė raudona. Kojos ilgos, juodos. Trys priekiniai pirštai prie pamato turi nedidelę juos jungiančią plaukiojamąją plėvelę, gale vienas pirštas. Poilsio apdaras be kuodo. 

Jaunikliai balti, jų sparnų galai tamsūs, kuodo nėra, kojos pilkšvos.

Paplitimas 
Arealas pertrauktas. Eurazijoje paplitusi nuo Gvadalkivyro ir Reino deltų iki Ramiojo vandenyno. Šiaurėje arealas siekia Austriją, Vengriją, Dnestro ir Dnepro žemupį, Azovo jūrą, Šiaurės Kazachstaną, Tuvą, Amūro baseiną, Chankos ežerą. Į pietus paplitusi iki Geltonosios upės slėnio, Užkaukazės, Mažosios Azijos. Gyvena Šiaurės Afrikoje - Raudonosios jūros pakrančių regionuose, salose ir vakarinėje Mauritanijoje.

Šiaurės vakarų Europos populiacijos iš žiemaviečių Vakarų Afrikoje (Mauritanijoje, Senegale), į perimvietes parskrenda kovo-balandžio mėnesiais. Rudeninė migracija prasideda rugsėjo mėnesį ir žiemavietes vakarų Afrikoje pasiekia lapkričio mėnesį. 

Vidurio Europos populiacijos daugiausiai žiemoja Tunise, Rumunijos ir Graikijos populiacijos dažniausiai žiemoja šiaurės rytų Afrikoje palei Nilo upę. 

Vidurio Eurazijos populiacijos žiemoja Arabų jūros pakrantėse, Indijoje, rytinės Eurazijos populiacijos žiemoja Pietryčių Kinijoje.

Pastaraisiais dešimtmečiais paprastosios girnovės plinta į naujus ir šiauresnius Europos regionus, taip pat tuos regionus, kuriuose kadaise buvo išnaikintos. Dėl medžioklės ir nusausinamų pelkynų apie 1668 m. Anglijoje šios girnovės išnyko, o nuo 1995 m. jos vėl ėmė perėti ir dar vėliau jų populiacija pamažu išsiplėtė, įsitvirtino. 2017 m. pastebėta pirma pora pirmą kartą perėjusi šiaurinėje Anglijoje (Jorkšyras). 2000 m. pora bandė perėti pietvakarių Škotijoje, bet nesėkmingai

Paplitimas Lietuvoje 
Per paukščių migracijas retkarčiais užklysta ir į Lietuvą. Šalyje stebėta keletą kartų, pirmą kartą 1861 m., netoli Šilutės, vėliau, 1946-2010 m. buvo stebėta septynis kartus Kuršių nerijoje, Nemuno deltoje, Alytaus, Prienų, Raseinių, Šalčininkų rajonuose. Artimiausios perimvietės nuo Lietuvos buvo pietvakarių Gudijoje esančiame Pripetės pelkyne ir Lenkijoje, dabar artimiausiai peri šiaurinėje Jutlandijoje.

Biologija 
 

Peri sunkiai prieinamose vietose – upių žiotyse, senvagėse, jūrų užtakiuose, kur yra pernykščių nendrių ar kitokios augalijos. Paprastųjų girnovių kolonijos kiekvienais metais kilnojasi iš vienos vietos į kitą.

Vandenyje neplaukioja, bet vikriai braidžioja, bėgioja. Aktyvios dieną, maisto ieško vandens telkinių seklumose. Jos eina išsirikiavusios viena linija, o snapą vikriai sukioja lyg dalgį į kairę ir į dešinę. Nuo šių snapo judesių iš dugno kyla dumblas, o kartu – ir bestuburiai, kuriuos paprastosios girnovės ryja, užversdamos galvą.

Gerai skraido, aukštai pakyla. Skrisdamos kaklą ištempia į priekį, o kojas ištiesia atgal. Migruojančios paprastosios girnovės skrenda frontu (linija), niekada neskrenda būriais ar trikampiu. Paprastosios girnovės – pakankamai tylūs paukščiai, labai retai girdimas - trumpas kurkimas ‘hr-ra, hr-ra’. Paprastai peri atskiromis kolonijomis, bet jei pirmos dėties kiaušiniai pražūva, prisijungia prie garnių (Ardeidae), užima jų lizdus, taip pat peri kormoranų (Phalacrocoracidae) kolonijose.

Lizdus krauna ant pernykščių nendrių, kupstų, sausose salose – tiesiog ant žemės. Dėl patiriamų sunkumų kai kuriose šalyse (tarkim, Anglijoje) peri medžiuose. Lizdai arti vienas kito, dėtyje paprastai būna 3–4 kiaušiniai. Peri abu porelės nariai apie 24 dienas. Perėti pradeda tik padėję pirmą kiaušinį, todėl jaunikliai išsirita ne vienu metu. Paukščiukus maitina abu porelės nariai savo atrytu maistu.

Minta vandens bestuburiais, vėžiagyviais, vabzdžių lervomis, moliuskais, nedidelėmis žuvimis, amfibijomis ir jų lervomis.

Taksonomija ir porūšiai 
Mitochondrinės DNR tyrimai parodė, kad paprastosios girnovės yra bendroje kladoje kartu su mažąja girnove (Platalea minor) ir karališkąja girnove (Platalea regia).

Išskiriami 3 paprastųjų girnovių porūšiai: 
 Platalea leucorodina leucorodia Linnaeus, 1758; savaiminės Eurazijoje. Per paukščių migracijas kartais pasitaiko ir Lietuvoje. Kaip atskiru porūšiu kartais išskiriamos azijinės populiacijos - Platalea leucorodina major.
 Platalea leucorodina balsaci Naurois & Roux, 1974; savaime gyvena vakarinėje Mauritanijoje.
 Platalea leucorodina archeri Neumann, 1928; Raudonosios jūros pakrantėse ir Somalyje.

Galerija

Šaltiniai 

 Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga. Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.

Nuorodos 
 birdsoftheworld.org / Eurasian Spoonbill
 ebird.org / Eurasian Spoonbill
 rspb.org.uk / Spoonbill
 vimeo.com / Eurasian Spoonbill (Vaizdo medžiaga)
 vimeo.com / Eurasian spoonbill - Lepelaar - Platalea leucorodia (Vaizdo medžiaga, įskaitant paprastųjų girnovių lizdai, kiaušinių dėtis, jaunikliai, balsai)
 youtube.com / Lepelaar/ Eurasian Spoonbill (Vaizdo medžiaga)
 youtube.com / Spoonbill catching fish (Vaizdo medžiaga - besimaitindamas vikriai bėgioja vandenyje)
 youtube.com / Eurasian spoonbill (Platalea leucorodia) catching fish - Netherlands (Vaizdo medžiaga - pasigauna žuvį)

Ibiniai