joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Perlejevas

Perlejevas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Perlejevo valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 26 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 74 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Šalia kaimo teka Pelchuvkos upė.  Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1407 m. įkurta Perlejevo Viešpaties Atsimainymo parapija. XIX a. pabaigoje kaime buvo 24 namai ir 120 gyventojų, iš kurių 56 vyrai ir 64 moterys.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom VIII (Perepiatycha – Pożajście) z 1887 r. (lenk.).

Perlejevo valsčius
Anykščių radijo televizijos stotis

Anykščių radijo televizijos stotis – radijo ir televizijos stotis, esanti Viešintų miestelyje (Viešintų seniūnija, Anykščių rajonas). Anykščių radijo televizijos stotis vykdo veiklą šiose srityse: ryšių įranga, jos priežiūra, radijo signalų priėmimas ir perdavimas. Veikia radijo relinė stotis. Adresas: Televizijos g. 16, Viešintų mstl., Viešintų sen., Anykščių r. sav., LT-29321.

Stotyje retransliuojamos keturių Lietuvos televizijų programos, įrengti belaidžio interneto „Erdvės“ siųstuvai. Nuo 2017 m. sumontuotas vidurinių bangų (AM) siųstuvas, transliuojantis Laisvosios Europos radijo/Laisvės radijo (RFE/RL) laidas rusų ir, iki 2019 m. balandžio mėnesio, baltarusių kalbomis.  Naujasis Viešintose veikiantis siųstuvas leidžia retransliuoti programas kokybiškesniu garsu. Jis pakeitė Kauno rajone, Sitkūnuose buvusį siųstuvą. Naujasis siųstuvas veikia tokiu pačiu galingumu, kaip ir senasis, tačiau esant reikalui specialistai galės nustatyti keturiskart didesnį jo stiprumą. Tai didintų ne tik retransliacijos kokybę, bet ir plėstų jos teritoriją.

Istorija 

1966–1970 m. buvo pastatytas, o 1970 m. sausio 23 d. paleistas ir iki šiol veikiantis Anykščių radijo ir televizijos stoties retransliatorius su 191,26 m aukščio stiebu (aukščiausias statinys regione). Jos signalas skleidžiamas 60 kilometrų spinduliu. Įrengus šį retransliatorių, televizijos laidas ėmė matyti žiūrovai visoje Lietuvos teritorijoje. Viešintų radijo televizijos stotyje buvo įrengtas 5 kW galios Čekijoje pagamintas televizijos siųstuvas.

1973 m. buvo pastatytas antrasis 130 m aukščio stiebas pirmajam Lietuvoje decimetrinių bangų siųstuvui sumontuoti.

Taip pat skaitykite 

 Sąrašas:Aukščiausi statiniai Lietuvoje

Šaltiniai 

     
Viešintos
Bokštai Lietuvoje 
Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija
televizijos bokštai
Lietuvos radijo stotys‎
Narojkai

Narojkai (, , ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Drohičino valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurės rytus nuo Drohičino, apie 12 km į vakarus nuo Semiatičės ir apie 79 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime gyvena rusėnai, podlašukų ir polešukų etninės grupės.

Istorija 
X a. pabaigoje šias žemes užėmė Kijevo Rusia. Žlugus Kijevo Rusios valstybei šios žemės atiteko Haličo-Volynės kunigaikštystei. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1508 metais. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaimas tuo metu priklausė Mykolas Glinskiui. Kaimas buvo užrašomas Narojty, Narojczyce, Narowicze ir Narejko. 1865–1866 m. pastatyta Šv. Kosmio ir Damjano cerkvė, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą. 1919–1934 m. kaimas buvo Narojkų valsčiaus centras. 1996 m. įkurta Narojkų Šv. Kosmio ir Damjano parapija.

Nuorodos 
 Narojkų Šv. Kosmio ir Damjano parapija (lenk.) .
 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Drohičino valsčius
Miulhauzenas (Ylavos apskritis)

Miulhauzenas arba Gvardeiskojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Гвардейское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės centras.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1414 m. Miulhauzenas minimas kaip mažas miestas. Nuo 1468 m. dvarą valdė fon Kuenheimų šeima. Georgas Vilhelmas fon Kuenheimas (Georg Wilhelm von Kuenheim) buvo vedęs Martyno Liuterio dukterį Margaritą Liuter (Margarethe Luther, 1534–1570 m.), kuri palaidota Miulhauzeno bažnyčioje. 1645 m. dvarą įsigijo fon Kakšteinų (von Kalckstein) šeima.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Miulhauzeno valsčiaus centras. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės (Гвардейский cовет) centras.

Gyventojai

Parapija 
Gotikinė Miulhauzeno bažnyčia pastatyta XIV a. Bažnyčioje 1560–1589 m. kunigavo istorikas, geografas ir kartografas Kasparas Henenbergeris. 1693–1698 m. ją puošė stalius Isakas Riga ir dailininkas Gotfrydas Hincas.

Apylinkė 
Gvardeiskojės apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Gvardeiskojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Skrumbainys

Skrumbainys, Šrombėnai arba Moskovskojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Московское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Skrumbainīs prūsiškos kilmės. 1419 m. minimi Scrumbayn.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. valsčiaus centras.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Moskovskojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Liautai

Liautai arba Nevskojė (, nuo 1907 m. Groß Lauth, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Невское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Lautjai prūsiškos kilmės. 1379 m. minimi Lavtin.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Liautų–Skrumbainių valsčiaus centras.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Nevskojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Kniautai

Kniautai arba Prudkai (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Прудки) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Knjautai prūsiškos kilmės. 1419 m. minimi Knauten.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Kniautų – Miulhauzeno valsčiaus kaimas.  1910 m. buvo 396 gyventojai.  1936 m. sausio 1 d. Kniautai ir Perkvikiai prijungti prie Miulhauzeno. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Prudkai bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Mažieji Liautai

Mažieji Liautai arba Sergejevas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Сергеево) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Lautjai prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Skrumbainių valsčiaus palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Sergejevas bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Romitai

Romitai arba Slavianovka (, nuo 1939 m. Romitten, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Славяновка) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Rōmītjai prūsiškos kilmės. 1423 m. minimi Romiten.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. valsčiaus centras, nuo 1930 m. Naujienos valsčiaus kaimas.  1910 m. buvo 300 gyventojų.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Slavianovka bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Levitai (Ylavos apskritis)

Levitai arba Soldatskojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Солдатское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo vienos dalių pavadinimas Svilainīs (Schwellienen) prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Liautų valsčiaus kaimas.  1945 m. prijungti Piligrimai ir Svilainys. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Soldatskojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Skalučiai

Skalučiai arba Strelnia (, nuo 1939 m. Schultitten, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Стрельня) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Skalutītjai prūsiškos kilmės. 1419 m. minimi Scolotiten.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Liautų valsčiaus kaimas.  1910 m. buvo 295 gyventojai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Strelnia bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Grodziskas (Semiatičės apskritis)

Grodziskas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Grodzisko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 20 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 66 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. XIX a. įkurta Grodzisko Šv. Mykolo parapija. 1923 m. kovo 17 d. įkurta Grodzisko Marijos Dangun Žengimo parapija. Kaime stovi 1891-1893 m. pastatyta Grodzisko Šv. Mykolo cerkvė ir 1923 m. pastatyta Marijos Dangun Žengimo bažnyčia, kurios yra įtrauktos į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Grodziskas
Grodzisko valsčius
Senkaimis (Ylava)

Senkaimis arba Orechovas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Орехово) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Smedyčių valsčiaus kaimas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Orechovo apylinkės (Ореховский cовет) centras.

Gyventojai

Apylinkė 
Orechovo apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Orechovas bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Anusinas (Semiatičės valsčius)

Anusinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 83 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Semiatičės valsčius
Baciki Bližšė

Baciki Bližšė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 76 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Baciki Dalšė

Baciki Dalšė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 75 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Baciki Šredniai

Baciki Šredniai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 77 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1952-1954 m. kaimas buvo Baciki Šrednių valsčiaus centras. XVIII a. įkurtas palivarko parkas ir pastatyta koplyčia, kurie yra įtraukti į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Semiatičės valsčius
Boratineco Lackai

Boratineco Lackai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 80 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Boratineco Ruskai

Boratineco Ruskai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 82 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1952-1954 m. kaimas buvo Boratinec Ruskų valsčiaus centras. 1996 m. įkurta Boratineco Ruskų Šv. Onos parapija. 

Semiatičės valsčius
Cecelė

Cecelė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 77 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Čartajevas

Čartajevas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 76 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1952-1954 m. kaimas buvo Čartajevo valsčiaus centras.

Semiatičės valsčius
Gžibi Ožepai

Gžibi Ožepai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Halasuvka

Halasuvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 80 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Hričkai

Hričkai () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Kadlubas

Kadlubas () – eigulio namelis Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Kajanka

Kajanka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 76 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr.  ir vaivadijos kelias Nr. .

Semiatičės valsčius
Klekotovas

Klekotovas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Klopoti Bankai

Klopoti Bankai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 71 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Klopoti Buinai

Klopoti Buinai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 72 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Klopoti Patrai

Klopoti Patrai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 70 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Klopoti Stanislavai

Klopoti Stanislavai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 72 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Klukovas (Semiatičės apskritis)

Klukovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 79 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1903 m. kaime pastatytas autentiškos architektūros medinis namas, kuris yra įtrauktas į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Semiatičės valsčius
Koženiuvka Duža

Koženiuvka Duža () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 79 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Koženiuvka Mala

Koženiuvka Mala () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į vakarus nuo Semiatičės ir apie 79 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Kraseviče Čerepai

Kraseviče Čerepai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 74 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Kraseviče Jagielkai

Kraseviče Jagielkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 75 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Krupicė

Krupicė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į vakarus nuo Semiatičės ir apie 82 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1952-1954 m. kaimas buvo Krupicės valsčiaus centras. XX a. pirmame ketvirtyje pastatas autentiškos architektūros medinis namas, kuris yra įtrauktas į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Semiatičės valsčius
Kuligai (Semiatičės valsčius)

Kuligai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 75 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Lachuvka

Lachuvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 72 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Laskovščizna (Semiatičės apskritis)

Laskovščizna (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 75 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Leščka (kaimas)

Leščka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 73 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Močidlai (Semiatičės apskritis)

Močidlai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Ogrodnikai (Semiatičės apskritis)

Ogrodnikai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į pietvakarius nuo Semiatičės ir apie 86 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Olendrai (Palenkės vaivadija)

Olendrai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 83 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaimas yra šalia Vakarinio Bugo upės.

Semiatičės valsčius
Osolinas (Palenkės vaivadija)

Osolinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 74 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įkurtas XVIII amžiuje.

Semiatičės valsčius
Stophira Sunzu

Stofira Sunzu (Stophira Sunzu; 1989 m. birželio 22 d.) – Zambijos futbolininkas, rungtyniaujantis saugo pozicijoje. Kinijos klubo „Shanghai Shenhua“ žaidėjas.

Kartu su broliu Feliksu Sunzu lankė „Afrisport FC“ sporto mokyklą. 2005 m. debiutavo Zambijos klube „Konkola Blades“. Po sėkmingo pasirodymo 2007 m. U-20 pasaulio čempionate, žaidėju susidomėjo anglų klubas „Reading FC“, bet dėl biurokratinių kliūčių sutartis nesudaryta. Vėliau paskolintas prancūzų klubui „LB Châteauroux“, bet ten praktiškai nežaidė.

Stofira Sunzu Zambijos rinktinėje debiutavo 2009 m., varžybose prieš Botsvaną. 2012 m. Afrikos Tautų taurės finale realizavo pergalingą 11 m baudinį baudinių serijoje.

Laimėjimai 
 CAF Čempionų lyga: 2010 m.
 Afrikos Tautų taurė: 2012 m.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai 

Sunzu, S.
Rogavka

Rogavka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į vakarus nuo Semiatičės ir apie 80 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1573 metais. Pirmoji cerkvė pastatyta apie 1646 metus. 1854 m. pastatyta Rogavkos Jėzaus Kristaus cerkvė, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą. 1996 m. įkurta Rogavkos Jėzaus Kristaus parapija.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Semiatičės valsčius
Romanuvka (Semiatičės apskritis)

Romanuvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 73 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Semiatiče Stacja

Semiatiče Stacja () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime yra Siemiatičės geležinkelio stotis.

Geležinkelio ruožas

Semiatičės valsčius
Skivi Dužė

Skivi Dužė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Skivi Malė

Skivi Malė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 76 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime yra 1902 m. pastatytas autentiškos architektūros medinis namas, kuris yra įtrauktas į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Semiatičės valsčius
Slochi Anopolskiai

Slochi Anopolskiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Stare Krasevičė

Stare Krasevičė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 75 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Šeršeniai

Šeršeniai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 81 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Semiatičės valsčius
Tolvinas

Tolvinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 70 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Turna Duža

Turna Duža () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietus nuo Semiatičės ir apie 84 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1527 metais. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1554 m. pastatytas tiltas per Vakarinio Bugo upę. 1789 m. kaime buvo 34 namai ir 186 gyventojai, iš kurių 83 vyrai ir 103 moterys. 1857 m. kaime buvo 33 namai ir 231 gyventojai, iš kurių 119 vyrų ir 112 moterų.

Semiatičės valsčius
Turna Mala

Turna Mala () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į pietus nuo Semiatičės ir apie 86 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Vierceno Dužai

Vierceno Dužai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 72 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Vierceno Malai

Vierceno Malai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 72 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Viromiejkai

Viromiejkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 74 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Vulka Biševska

Vulka Biševska () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Vulka Nadbužna (Palenkės vaivadija)

Vulka Nadbužna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Zalesiai (Semiatičės valsčius)

Zalesiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Semiatičės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 74 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Semiatičės valsčius
Dziadkovicė

Dziadkovicė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Dziadkovicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 14 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 66 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas buvo užrašytas kaip Dziadkowicze. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1431 m. kovo 4 d. įkurta Dziadkovicės Šv. Trejybės parapija.

Paminklai

 1802 m. Šv. Trejybės bažnyčia;
 1849 m. bažnyčios varpinė;
 1860 m. bažnyčios vartai;
 XIX a. antros pusės klebonija;
 1826 m. Šv. Onos kapinių koplyčia.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Dziadkovicės valsčius
Hornovas

Hornovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Dziadkovicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 16 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 65 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1919-1934 m. kaimas buvo Kontų valsčiaus centras.

Dziadkovicės valsčius
Kontai (Semiatičės apskritis)

Kontai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Dziadkovicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į rytus nuo Dziadkovicės, apie 15 km į šiaurę nuo Semiatičės ir apie 65 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1919-1934 m. kaimo pavadinimu vadintas Kontų valsčius.

Dziadkovicės valsčius
Bielkai

Bielkai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Borovikai (Semiatičės apskritis)

Borovikai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 25 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 69 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Kaime yra Borovikų geležinkelio stotelė.

Geležinkelio ruožas

Mileičicės valsčius
Chankai

Chankai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 22 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 62 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Choroščevas

Choroščevas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 18 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 64 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Choroščevo Kolonija

Choroščevo Kolonija () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Golubovščizna

Golubovščizna (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Grabarka (Mileičicės valsčius)

Grabarka (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Šalia kaimo teka Nurčiko upė.

Mileičicės valsčius
Jaltuščikai

Jaltuščikai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 21 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 66 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Klimkovičė

Klimkovičė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės vakarus nuo Mileičicės, apie 21 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 64 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Košciukovičė

Košciukovičė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Šalia kaimo teka Nurčiko upė.

Mileičicės valsčius
Levošė

Levošė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į rytus nuo Mileičicės, apie 26 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 69 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Šalia kaimo teka Nurčiko upė.

Mileičicės valsčius
Lubiejkai

Lubiejkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurės vakarus nuo Mileičicės, apie 20 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 62 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Miedviežikai

Miedviežikai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į rytus nuo Mileičicės, apie 29 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 69 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Šalia kaimo teka Nurčiko upė.

Mileičicės valsčius
Mikuličė

Mikuličė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į rytus nuo Mileičicės, apie 28 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 67 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Žymūs žmonės 
 Władysław Grydziuszko (1910–1946) – lenkų karininkas.

Mileičicės valsčius
Mileičicė

Mileičicė (, , ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 21 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 67 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1516 m. karalius Žygimantas Senasis suteikė gyvenvietei Magdeburgo teises. 1529 m. spalio 30 d. įkurta Mileičicės Šv. Stanislavo parapija. Apie 1592 m. įkurta Mileičicės Šv. Barboros parapija. 1857 m. pastatyta Mileičicės Senoji sinagoga. 1859 m. mieste kilo gaisras. 1900 m. pastatyta Mileičicės Šv. Barboros cerkvė. Po I pasaulinio karo gyvenvietė prarado miesto teises. Tarpukariu apie 40 % kaimo gyventojų buvo žydai. 1927 m. pastatyta Mileičicės sinagoga.

Paminklai

 1740 m. medinė Šv. Stanislavo bažnyčia;
 1900 m. Mileičicės Šv. Barboros cerkvė;
 1820 m. Mileičicės Šv. Mykolo cerkvė;
 1927 m. Mileičicės sinagoga.
 1865 m. įkurtos Mileičicės žydų kapinės.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Mileičicė
Mileičicės valsčius
Novosiulkai (Semiatičės apskritis)

Novosiulkai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės rytus nuo Mileičicės, apie 26 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 63 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Osinkai (Semiatičės apskritis)

Osinkai () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Pokanevas

Pokanevas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 19 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 66 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Šalia kaimo teka Nurčiko upė. 

Mileičicės valsčius
Pokanevo Kolonija

Pokanevo Kolonija () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 16 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 68 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Rogačė

Rogačė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 28 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 67 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Šalia kaimo teka Nurčiko upė. Kaime įsikūrusi Rogačės Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje ir buvo vadinamas Rohacze. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pirmoji cerkvė kaime pastatyta 1610 metais. 1872 m. pastatyta Rogačės Švč. Mergelės Marijos Gimimo cerkvė, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Mileičicės valsčius
Sobiatinas

Sobiatinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 24 km į šiaurės rytus nuo Semiatičės ir apie 62 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1566 m. įkurtas palivarkas. 1672 m. pastatyta Sobiatino Šv. Apaštalų Petro ir Povilo cerkvė, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimo cerkvę (lenk.);
 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Mileičicės valsčius
Valkai

Valkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mileičicės valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mileičicės valsčius
Ledakaimis

Ledakaimis arba Bolšakovskojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Большаковское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Leidakaims prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Henrietenhofo, nuo 1928 m. Senkaimio valsčiaus kaimas.  1910 m. buvo 73 gyventojai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Orechovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Bolšakovskojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės