joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Irkiniai (Telšiai)

Irkiniai – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, netoli Ryškėnų.

Gyventojai

Išnašos 

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Išlandžiai (Lazdijai)

Išlandžiai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, netoli Šeštokų.

Gyventojai

Išnašos 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Išlandžiai (Vilkaviškis)

Išlandžiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Gižų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vincas Staniškis (~1853–1926) – Lietuvos ir Lenkijos gimnazijose dirbęs mokytojas kalbininkas, varpininkas.

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Išlynos

Išlynos – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Stulgių. 

Išlikusi dvarvietė, sodybos fragmentai.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės

Kaime gyveno ichtiologas Mykolas Kazimieras Girdvainis (1841–1925).

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Išoriškės

Išoriškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Buivydžių, prie pat sienos su Baltarusija.

Istorija 

XIX a. 2-ojoje pusėje kaime gyveno žydai žemdirbiai, todėl jis priklausė ypatingam Gurių valsčiui (Bistryčios seniūnijai).

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakarniukai

Pakarniukai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 15 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Kužiai – Gruzdžiai.

Istorija 
Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, 1950–1991 m. kaimas priklausė Šiaulių rajono kolūkiui „Gegužės devintoji“.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu kaime buvo 14 ūkių.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sneigiai

Sneigiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 15 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, į rytus nuo Gulbino miško.

Istorija 
Kaimo apylinkėse rastas ankstyvojo akmens amžiaus archeologinis radinys – akmeninis kirvelis su skyle kotui. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, 1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Gegužės devintoji“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kasčiukai (Šiauliai)

Kasčiukai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 14 km į vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Kužiai – Gilaičiai, Amalės dešiniajam krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Kalinino kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ivantiškiai

Ivantiškiai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 5 km nuo Kamšų.

Gyventojai

Nuorodos 
 Iwantyszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom III, psl. 322 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Ivoniškės (Vilnius)

Ivoniškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Grigaičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Marmai

Marmai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 15 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Bunokiškės – Norvaišiai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Norvaišiai (Kužiai)

Norvaišiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 17,5 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Lapkasiai – Kužiai.

Istorija 

1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Nutaučiai

Nutaučiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 15 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Amaliai – Smilgiai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Izabelinė

Izabeline vadinami kaimai:

 Ignalinos rajone;
 Vilniaus rajone.
Yliškė

Yliškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 12 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Yvoliai

Yvoliai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Karklėnų.

Etimologija 

Spėjama, kad Yvoliai – asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo XVII a. 2-ojoje pusėje buvusio asmenvardžio Yvolis.

Istorija 

Kaimas minimas XVII a. Kražių parapijos krikšto metrikuose.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Raupaičiai

Raupaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 20 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie kelių Aukštelkė – Kuršėnai ir Nutaučiai – Lapkasiai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“. Veikia žemės ūkio kooperatinė bendrovė „Raupaičių ūkis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Siaurimaičiai

Siaurimaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 17 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Kužiai – Smilgiai, Vėkės dešiniajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Užvėkiai

Užvėkiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 17,5 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Kužiai – Smilgiai, Vėkės dešiniajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Stonaičiai (Šiauliai)

Stonaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km į pietryčius nuo Kuršėnų, prie kelio Kybarčiai – Smilgiai ir kelio į Gilaičius sankryžos.

Istorija 

1950–1991 m. kaimas priklausė Kalinino kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vaišnoriai (Šiauliai)

Vaišnoriai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 13 km į vakarus nuo Šiaulių, 13 km į pietryčius nuo Kuršėnų, 0,6 km į rytus nuo kelio Kužiai – Gilaičiai, prie Švendrės miško, Amalės dešiniajame krante.

Istorija 
1950–1983 m. kaimas priklausė Pranės Jankutės kolūkiui. Kaimas nugriautas vykdant melioracijos darbus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Arvydiškė (Šiauliai)

Arvydiškė – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Bubių seniūnijoje, 15 km į pietvakarius nuo Šiaulių, prie kelio Šalpirčiai – Šemetiškiai.

Bulėnų miško pakraštyje slūgso Arvydiškės akmenys – penkiolika stambių riedulių (kai kurių aukštis siekia 2 m, plotis – 3 m, ilgis – iki 4 m), surinktų aplinkiniuose Arvydiškės laukuose.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Gilvyčių tarybiniam ūkiui. Nugriautas pradėjus eksploatuoti Arvydiškių kalno karjerą.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Reikalai Briugėje

Reikalai Briugėje () – 2008 m. režisieriaus Martino Makdonacho kriminalinė drama.

Filmo premjera įvyko 2008 m. sausio 17 d. JAV Sandenso kino festivalyje (Sundance Film Festival).

Siužetas 

Du samdomi žudikai Londone nešvariai atliko savo darbą ir išsiunčiami į Briugę pralaukti, kol viskas nenutils. Čia jie laiką leidžia pagal savo norus – Kenas naudojasi proga apžiūrėti miesto įžymybes, o Rėjus konfliktuoja su turistais, rezga pažintį su vietos gražuole ir linksminasi su amerikiečių liliputu, kuris Briugėje filmuoja siurrealistinį filmą. Paskui paaiškėja, kad jų šefas Haris nurodo Kenui pašalinti Rėjų. Haris supranta, kad bet kurį rimtesnį darbą teks atlikti jam pačiam, tuo labiau, kad Kenas ir Rėjus susidraugavo.

Aktoriai 
 Kolinas Farelis – Rėjus
 Brendanas Glisonas –Kenas
 Ralfas Fainsas – Haris
 Klemans Pozzi – Chloja
 Džordanas Prentis – Džimis
ir kt.

Filmo garso takelis 
 Prologue 1:17.
 Medieval Waters 1:39.
 The Little Dead Boy 1:46.
 St. John The Gambler (Towens Van Zandt) 3:03.
 The Last Jugdement 1:51.
 View From The Tower 1:03.
 My Suicide Your Homicide 1:38.
 Brandy Alexander (The Walkmen) 2:29.
 Save The Next Boy 1:19.
 Ray At The Mirror 1:19.
 Walking Bruges 0:36.
 The Magic Frog 0:49.
 Schubert: 24. Der Leiermann (Andreas Schmidt) 3:40.
 Harry Walks 1:21.
 Dressing For Death 1:11.
 The Kiss Walk Past 1:04.
 On Raglan Road (The Dubliners) 4:15.
 Thugs Passing In The Night 1:12.
 Shootout Part 1 2:10.
 When He’s Dead 1:08.
 Shootout part 2 2:43.
 Principles 1:24.
 I Didn’t Want To Die 1:35.
 2000 Miles (Pretenders) 3:38.

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali filmo svetainė  (Anglų kalba)
 Apdovanojimai ir nominacijos
 

2008 filmai
Kriminaliniai filmai
Liūdoriai

Liūdoriai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Bubių seniūnijoje, 21 km į vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Kadagynė – Smilgiai, tarp Bacaičių, Liūdorių ir Vaškiškių miškų, Vėkės dešiniajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui Gilvyčių tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimkiškė

Rimkiškė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, 21 km į pietvakarius nuo Šiaulių, prie kelio Sodeliukai–Zuikiškė.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Pavėžupio žuvininkystės ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimeikiai

Rimeikiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Bubių seniūnijoje, 15 km į pietvakarius nuo Šiaulių, prie kelio Jankaičiai – Michailovka.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Tarybinis artojas“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Slišukai

Slišukai – viensėdis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Bubių seniūnijoje, 20 km į pietus nuo Šiaulių, prie kelio Bagdoniškė – Pagervinė.

Istorija 
1950–1991 m. viensėdis priklausė kolūkiui „Tarybinis artojas“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sakalai (Šiauliai)

Sakalai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Bubių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pamiškaupis

Pamiškaupis – viensėdis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Bubių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Piešiškės

Piešiškės – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 4 km į rytus nuo Alantos. Piečiau kaimo Karkla įteka į Virintą.

Istorija 
Kaimas minimas Molėtų krikšto metrikų knygoje de Pieszkuniszki (1701 m.), Alantos metrikų knygose de Villa Pieszkiszkiele (1737 m.), Pieszkiszki (1788 m.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilelis (Molėtai)

Šilelis – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 9 km nuo Alantos.

Istorija 

1741 m. Alantos metrikų knygoje minimą kaimą de Szylun (iš Šil(i)ūnų) arba 1742 m. – de Paszylele (iš Pašilelio), atrodo, galima identifikuoti su dab. Šileliu.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šemetiškiai (Molėtai)

Šemetiškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Alantos,
prie Virintos upės.

Istorija 

1743 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Araukanijos regionas

Araukanijos regionas (), IX Čilės regionas – vienas iš 15 Čilės regionų (pirmo lygio administraciniai valstybės vienetai). Sostinė – Temukas, kiti du stambūs miestai – Angolis (Angol) ir Padrė Las Kasas (Padre las Casas).

Regioną sudaro dvi provincijos:
 Maljeko provincija – šiaurinė,
 Kautino provincija – pietinė.

Gamta 
Regione daug miškų, kuriuose auga blizgusis ir kvapusis notofagas, Laureliopsis philippiana, kiparisai. Vieni aukščiausių medžių yra čilinės araukarijos, kurias vietiniai gyventojai vadina pehuén. Jų sėklos, vadinamos piñón, yra vienas pagrindinių vietinių indėnų pehuenčų maisto objektų.

Didelę dalį miškų saugo įvairiuose nacionaliniuose parkuose (Nahuelbuta, Tolhuaca, Conguillío, Villarrica ir Huerquehue) bei nacionaliniuose rezervatuose (Malalcahuello, Las Nalcas ir Alto Biobío).

Istorija 
Araukanija yra mapučių (dar vadinamų araukanais) tėvynė. Mapučiai priešinosi tiek inkų, tiek ispanų užkariavimams. Teritorija nuo Araukanijos okupavimo (1861–1883), po 1885 m. buvo Čilės dalis. Iki tol ispanai išliejo daug kraujo siekdami užkariauti mapučius, ispanai buvo priversti įsitvirtinti palei Bio Bio upę. Čilės vyriausybė, iškovojusi nepriklausomybę nuo ispanų, nevykdė okupacijos iki 1861 m., kai buvo įkurti nauji miestai, nutiesti telegrafas, keliai ir geležinkelis.

Ekonomika 
Ilgą laiką pagrindinė regiono ūkio šaka buvo javų auginimas, dėl ko regioną vadino „Čilės aruodu“. Kviečiai iki šiol tebėra pagrindinė kultūra, tačiau regione augina avižas, rapsus, lubinus, Vystoma sodininkystė ir gėlininkystė.

Ryškus miestų ir komercijos vystymas, plačios turizmo galimybės suteikia galimybių pažangai. Turistus traukia kazino Pucón’e, karštieji šaltiniai, nuotykių trasos, triatlonas (Half-Ironman Triathlon – 1,9 km plaukimas, 90 km dviračiu ir 21 km bėgimas).

Čilės regionai
Paupariai (Šiauliai)

Paupariai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Gruzdžių seniūnijoje, 11 km į šiaurę nuo Šiaulių, į vakarus nuo kelio Šiauliai–Gruzdžiai, Gubernijos – Pauparių miške.

Istorija 

Kaimo žemėje išlikęs Pauparių pilkapis. 1589 m. Pauparių palivarkas priklausė įsteigtai Šiaulių ekonomijai, o 1649 m. Gruzdžių trakto revizijos akte Paupariai priskiriami Šiluvėnų ir Kūros vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Meškuičių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Račių seniūnijai, XX a. pradžioje Pauparių dvare gyveno nemažai rusų, atsikėlusių iš centrinių Rusijos gubernijų. Nuo 1950 Gruzdžių apylinkės kaimas priklausė kolūkiui „Pirmyn“. Apie 1980 m. kaimas nugriautas.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu kaime buvo 14 ūkių.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Nuomininkai (Šiauliai)

Nuomininkai – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Gruzdžių seniūnijoje, 13 km į šiaurę – šiaurės vakarus nuo Šiaulių, į vakarus nuo kelio Šiauliai–Gruzdžiai, Gubernijos – Gruzdžių miške. Kaimo teritorijoje iš Aukštrakių aukštapelkės upelių susidaro Viekvedis.

Istorija 
1649 m. Gruzdžių trakto revizijos akte Nuomininkai priskiriami Šiluvėnų ir Kūros vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Račių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1979 m. kaimas priklausė kolūkiui „Gegužės devintoji“.

Panaikintas 1986 m.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu kaime buvo 25 ūkiai.

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ratkūnai (Šiauliai)

Ratkūnai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Gruzdžių seniūnijoje, 23 km į šiaurę nuo Šiaulių, tarp Daugmaudžių ir Ratkūnų miškų, apie 2 km nuo kelio .

Istorija 
Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Piktuižių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Piktuižių seniūnijai, nuo 1950 m. Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Tarybinė žemė“.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu kaime buvo 13 ūkių.

Žymūs žmonės 
 Ratkūnuose 1953 m. liepos 14 d. gimė Lietuvos archeologijos ekspertas, archeologijos istorikas Bronius Dakanis.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mijakų kalba

Mijakų kalba (ミャークフツ, ) – nykstanti Mijako salose vartojama japonų kalbų grupei priklausanti kalba. Giminingiausia jaejamų kalbai. Kalba nesuprantama nei šnekantiems japonų, nei kitomis Riūkiū kalbomis.

Kalbą galima suskirstyti į 3 tarmes: Mijako salos, Irabu salos, Taramo-Minnos salų. Tarmės tarpusavyje turi ryškių skirtumų, nors mijakiečiai gali suprasti vieni kitus.

Taip pat mijakų kalba yra parašytos tam tikros poemos, vadinamos ajagu (アヤグ).

Fonologija 
Paplitę žodžiai, prasidedantys priebalsiu „ん“ (n) (pvz., んみゃーち; sveiki atvykę).

Gramatika

Taip pat skaitykite 
Mijakodžima

Nuorodos 
 japonų-mijakų, mijakų-japonų k. žodynėlis
 Takamuros kaimas（Takamuros kaimo oficiali svetainė, kurioje yra įvadas į mijakų kalbą）
 Kelios frazės mijakų kalba

Riukiu kalbos
Raubaičiai

Raubaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Gruzdžių seniūnijoje, 27 km į šiaurę nuo Šiaulių, prie kelio Bučiūnai–Laumakiai.

Istorija 
Kaimo šiaurinėje dalyje, 0,48 km į šiaurės vakarus nuo kelio Bučiūnai–Laumakiai, 0,45 km į šiaurės vakarus nuo Norutos (Norupio) upės pralaidos yra kultūros paminklas Raubaičių senosios kapinės (MC kodas 4566).

Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Piktuižių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Piktuižių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1990 m. kaimas priklausė Gruzdžių tarybiniam ūkiui.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu kaime buvo 16 ūkių.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sauginiai (Gruzdžiai)

Sauginiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Gruzdžių seniūnijoje, 20 km į šiaurę nuo Šiaulių, prie kelio Gruzdžiai–Šiupyliai, prie Kūros upelio.

Istorija 
1649 m. Gruzdžių trakto revizijos akte Sauginiai priskiriami Biržių ir Paliesių vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Šiupylių seniūnijai, nuo 1929 m. Lygudų seniūnijai (Gruzdžių dvaras), nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė Gruzdžių apylinkės Gruzdžių tarybiniam ūkiui.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu kaime buvo 22 ūkiai.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Strazdai (Gruzdžiai)

Strazdai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurę nuo Šiaulių, į vakarus nuo kelio , Klebonų (Starklios – Medeinos) miške.

Istorija 

1649 m. Gruzdžių trakto revizijos akte Strazdai priskiriami Šiluvėnų ir Kūros vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Meškuičių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Račių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonoji vėliava“.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu kaime buvo 10 ūkių.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šėkščiai (Gruzdžiai)

Šėkščiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Gruzdžių seniūnijoje, 20 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, į pietvakarius nuo Šiupylių, Gulbino miško šiauriniame pakraštyje.

Istorija 
Nuo 1863 m. kaimas priklausė Gruzdžių valsčiaus Meškuičių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Mažeikių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Tarybinė žemė“.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu Šėkščių – Šiūrų kaime buvo 10 ūkių.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiūrai

Šiūrai – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, 20 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, į pietvakarius nuo Šiupylių, Gulbino miško šiauriniame pakraštyje.

Istorija 
Nuo 1863 m. kaimas priklausė Gruzdžių valsčiaus Meškuičių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Mažeikių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Tarybinė žemė“.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu Šėkščių – Šiūrų kaime buvo 10 ūkių.

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šepkaičiai

Šepkaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 18 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, į pietvakarius nuo Gruzdžių.

Istorija 

Buvęs palivarkas. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. palivarkas ir du gretimi bajorkaimiai priklausė Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Šiupylių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė Gruzdžių tarybiniam ūkiui.

Gyventojai 
1923 m. surašymo metu palivarke buvo 42 gyventojai, kaime – 5 ūkiai ir 32 gyventojai.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mumaičiai (Šiauliai)

Mumaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Šiaulių, į rytus nuo kelio .

Istorija 

1929–1976 m. kaime buvo siaurojo geležinkelio Šiauliai – Joniškėlis stotis. 1950–1991 m. kaimo žemė priklausė kolūkiui „Didysis spalis“.

2000–2008 m. čia buvo dislokuotas Lietuvos kariuomenės Karinių oro pajėgų Oro gynybos batalionas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Zapalskiai

Zapalskiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kairių seniūnijoje, 9 km į rytus nuo Šiaulių, į pietus nuo kelio , prie kelio Liutkūnai – Mumaičiai, Šiladžio dešiniajam krante.

Istorija 
1955 m. kaime įrengta požeminė TSRS kariuomenės raketinė bazė ir raketinio kuro saugykla. Iki jos nuo Zoknių aerodromo nutiestas betoninis kelias. 1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šėkščiai (Kairiai)

Šėkščiai – buvęs viensėdis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kairių seniūnijoje, 12 km į rytus nuo Šiaulių, prie kelio Ilgoji Lova – Tyliai.

Istorija 

1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Tyliai (Šiauliai)

Tyliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kairių seniūnijoje, 16 km į rytus nuo Šiaulių, prie kelio Degučiai – Beniuliai.

Istorija 

1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui, dalis už kelio į rytus – Pakruojo rajonui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Žalgirys

Žalgirys – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, 12 km į rytus nuo Šiaulių, į pietus nuo kelio , vakariniame Ilgosios Lovos miško pakraštyje.

Istorija 

1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui, dalis už kelio į rytus – Pakruojo rajonui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Žvigai

Žvigai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kairių seniūnijoje, 7 km į rytus nuo Šiaulių, į pietus nuo kelio , prie kelio Žeimiai – Kairiai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vismantėliai

Vismantėliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kairių seniūnijoje, 16 km į rytus nuo Šiaulių, į pietus nuo kelio .

Istorija 
1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui. 2009 m. rugsėjo mėn. mirė paskutinė kaimo gyventoja.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Akmenaičiai

Akmenaičiai – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 24 km į vakarus nuo Šiaulių, 5,1 km į pietus nuo Kuršėnų, prie kelio Bacaičiai – Ketūnai.

Istorija 

Kaime, 0,28 km į vakarus nuo kelio Bacaičiai–Ketūnai, į vakarus nuo Ventos upės yra kultūros paminklas Akmenaičių senosios kapinės (MC kodas 4630). 1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Graudūšiai (Šiauliai)

Graudūšiai – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 31 km į vakarus nuo Šiaulių, 9 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio , Ventos kairiajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui. Panaikintas 1986 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakepšteniai

Pakepšteniai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 12 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, Pažižmės miške, Ventos kairiajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rekčiai

Rekčiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 33 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 11 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio , Latveliškių-Agailių–Rekčių miško pietvakariniame pakraštyje, Ventos dešiniajame krante.

Istorija 
Plentu Kuršėnai–Papilė pravažiavus Rekčius, prieš kanalą pasukus į kairę vakarų kryptimi lauko keliuku, kitapus kanalo už 280 m yra Rekčių piliakalnis su gyvenviete, arba Vinavos kalnas (kultūros paminklo MC kodas 3284). Kaimo pietvakarinėje dalyje, 0,23 km į rytus nuo Ventos upės, 0,17 km į pietvakarius nuo kelio Kuršėnai–Papilė yra Rekčių senosios kapinės (MC kodas 4594).

1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pusbaubliai (Šiauliai)

Pusbaubliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 33 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 15 km į šiaurę nuo Kuršėnų, Latveliškių-Agailių miške.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kušleikiai (Šiauliai)

Kušleikiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, 14 km į šiaurę nuo Kuršėnų, tarp Latveliškių-Agailių ir Genžgirės miško, prie kelio Romučiai–Tulminai.

Istorija 

Kaimo rytinėje dalyje, 0,1 km į pietvakarius nuo pralaidos per Genžgirės upę, į šiaurę nuo kelio iš Šakynos į kelią Mažeikiai–Kuršėnai yra Kušleikių pirmosios senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4585), kaimo centrinėje dalyje, 0,4 km į pietvakarius nuo pralaidos per Genžgirės upę, 0,31 km į pietvakarius nuo Kušleikų pirmųjų senųjų kapinių, 50 m į pietus nuo kelio yra Kušleikių antrosios senosios kapinės (MC kodas 4579). Kaimo centrinėje dalyje, kelio Nutaičiai–Drąsučiai pietinėje dalyje, Elenos Žukauskienės–Kelpšaitės sodyboje yra architektūros paminklas Kušleikių kalkinė (MC kodas 2234).

1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalviškiai (Šiauliai)

Kalviškiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 24 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 9 km į šiaurę nuo Kuršėnų, Palūksčių miško pietiniame pakraštyje, prie kelio Šakyna–Drąsučiai, Ringuvos kairiajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažučiai (Šiauliai)

Mažučiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 28 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 10 km į šiaurę nuo Kuršėnų, kelio Šakyna – Romučiai dešinėje pusėje.

Istorija 
Kaimo šiaurės rytų dalyje, 0,25 km į rytus nuo kelio iš Pakštelių į kelią Kuršėnai– Nutaučiai yra Mažučių senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4581).

1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Žardeliai (Šiauliai)

Žardeliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 24 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 13 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai – Kuršėnai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Voreliai

Voreliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 24 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 13 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai – Kuršėnai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Miliškės

Miliškės – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 24 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 14 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai – Kuršėnai, Gulbino miško šiauriniame pakraštyje. Kaime yra Kuršėnų miškų urėdijos Gulbinų girininkija.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Zastarčiai

Zastarčiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 21 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 10 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Augučiai – Drąsučiai, Gulbino miško vakariniame pakraštyje.

Istorija 
Kaimo pietvakarių dalyje, 0,15 km į pietryčius nuo Šėkščio upės, 60 m į šiaurės vakarus nuo kelio Kuršėnai–Augučiai yra Zastarčių senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4597).

1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Olbikiškė

Olbikiškė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 15 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 11 km į rytus nuo Kuršėnų, į šiaurę nuo kelio .

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šėkščiai (Kuršėnai)

Šėkščiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 20 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 9 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai – Drąsučiai, Gulbino miško vakariniame pakraštyje.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pilkalnis (Šiauliai)

Pilkalnis – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 25 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 11 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, į vakarus nuo kelio Šiupyliai – Kuršėnai.

Istorija 
Į pietryčius nuo Pilkalnio link Kubelių buvo Pilkalnio piliakalnis, jis 1927-1928 m. visas išvežtas žvyrui tiesiant geležinkelį Šiauliai – Liepoja. Dabar jo vietoje yra rekultivuota žvyrduobė. 1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakubeliai

Pakubeliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 23 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 11 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai – Kuršėnai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Užringuvis

Užringuvis – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 23 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 11 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai – Kuršėnai ir geležinkelio Šiauliai – Liepoja, Ringuvos kairiajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Shabab Al-Ahli Dubai FC

Shabab Al-Ahli Dubai FC trumpiau Al-Ahli (ar. الأهلي) – profesionalus futbolo klubas, žaidžiantis aukščiausioje JAE lygoje. Klubas įsikūręs Dubajuje. Al-Ahli, kurio pavadinimas reiškia nacionalinis. Vienas sėkmingiausių futbolo klubų šalyje.

Istorija 
Klubas buvo suformuotas 1970 m., kai susijungė trys vietiniai klubai.

Pasiekimai 
Šalies čempionais tapo septynis kartus. (1974–1975, 1975–1976, 1979–1980, 2005–2006, 2008–2009, 2013–2014, 2015–2016 m.)

Sezonai 

|}
Šaltinis:

Spalvinė gama 
Juoda ir raudona spalvos.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė 
 Soccerway (apie klubą)
 soccerway (2020/21 m. sezonas)
 RSSSF duomenų bazė (Čempionų sąrašai ir sezonai)
 Transfermarkt (apie klubą)
 Transfermarkt (JAE Pro lyga; 2020/21 m.)

Shabab Al Ahli
Ringuvėlė

Ringuvėlė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 26 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 4 km į šiaurę nuo Kuršėnų, prie kelio , Ringuvos kairiajame krante.

Istorija 
1581 m. minimas Ringuvėnų dvaras.

1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų apylinkės Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Ringuvos upelio pakrantėje buvo Ringuvėnų pilkapynas, vėliau jo vietoje iškastas žvyro karjeras. Prie plento aptikta Ringuvėnų senovės gyvenvietė.

Iki 1960 m. kaimas vadinosi Ringuvėnais I.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Užmiestis (Kuršėnai)

Užmiestis – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, Kuršėnų priemiestis 2 km į šiaurės rytus nuo miesto centro, prie kelio .

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų apylinkės Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakuršėniai

Pakuršėniai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, Kuršėnų miesto priemiestis 2 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų centro, prie kelio .

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų apylinkės Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Medvalakė

Medvalakė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, Kuršėnų miesto priemiestis 3 km į pietryčius nuo Kuršėnų centro, Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, prie kelio  atšakos į Pavenčius.

Istorija 
1950–1995 m. Kuršėnų apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Padarbos

Padarbos – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Kuršėnų, į pietus nuo kelio  ir geležinkelio Šiauliai – Klaipėda.

Istorija 

1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šileliai (Šiauliai)

Šileliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 23 km į vakarus nuo Šiaulių, 4 km į pietus nuo Kuršėnų, Ventos vingyje, upės dešiniajame krante, Šilelių miško vakariniame pakraštyje.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Cocilių kalba

Cocilių kalba (savivardis: Bats'i k'op; ) yra majų kalba, kuria Meksikos Čiapaso valstijoje kalba majai cociliai. Pagal Instituto Nacional de Estadística Geografía e Informática duomenis Meksikoje 2005 m. buvo 329 937 gyventojai kalbantys cocilių kalba, tuo pačiu cocilių kalba yra šešta pagal kalbančiųjų skaičių Meksikoje. Daugelis kalbančiųjų cocilių kalba taip pat kalba ispanų kalba kaip antrąja. Čiapo centrinėje dalyje kai kuriose pradinėse ir vidurinėse mokyklose mokoma cocilių kalba.Artimiausia cocilių kalbai yra celtalių kalba, o kartu jos sudaro celtalių kalbų šaką majų kalbų šeimoje. Celtalių, cocilių ir čolų kalbos yra plačiausiai Čiapase naudojamos kalbos.

Cocilių kalboje yra šeši dialektai, pavadinti pagal Čiapaso regionus, kuriuose jais kalbama: Čamulos, Sinakantano, San Andres Larainsaro ir kt.

Žodynai ir gramatikos
1975 m. Smithsonian institutas sudarė cocilių kalbos žodyną, kuriame yra 30 000 cocilių - anglų kalbos įrašų ir apie perpus mažiau anglų - cocilių kalbų įrašų. Tai didžiausias iki šiol išleistas cocilių žodyno šaltinis. Cocilių žodžių sąrašai ir gramatikos pradėtos kurti XIX a. pabaigoje, žymiausia iš jų Otto Stoll Zur Ethnographie der Republik Guatemala (1884).

Literatūra

 Laughlin, Robert M. (1975) The Great Tzotzil Dictionary of San Lorenzo Zinacantán. Washington D.C: Smithsonian Institution Press; U.S. Government Printing Office 
 Laughlin, Robert M. (1988) The Great Tzotzil dictionary of Santo Domingo Zinacantán: with grammatical analysis and historical commentary. Washington D.C: Smithsonian Institution Press; U.S. Government Printing Office

Nuorodos

Majų kalbos
Liepkalnis (Šiauliai)

Liepkalnis – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 23 km į vakarus nuo Šiaulių, 4 km į pietus nuo Kuršėnų, Ventos vingyje, upės dešiniajame krante, Šilelių miško pietiniame pakraštyje.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Jokšiai (Šiauliai)

Jokšiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 26 km į vakarus nuo Šiaulių, 5 km į pietus nuo Kuršėnų, prie kelio Ramučiai – Kuršėnai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Visdergiai

Visdergiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Kuršėnų, prie kelio Ramučiai (Slabada) – Kuršėnai.

Istorija 

Prie kaimo buvo Visdergių–Papelkių pilkapynas arba „Milžinų kapai“, kurį 1884–1885 m. tyrinėjo Tadas Daugirdas.

1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui. Kaimo rytinėje dalyje plyti Visdergių–Čiuinių durpynas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Likučiai

Likučiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 27 km į vakarus nuo Šiaulių, 10 km į pietus nuo Kuršėnų, prie kelio Ramučiai – Kuršėnai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Varputėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Širminiai

Širminiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, 31 km į vakarus nuo Šiaulių, 12 km į pietus nuo Kuršėnų, į vakarus nuo kelio Ramučiai–Kuršėnai.

Istorija 
Kaimo pietvakarių dalyje, 1,05 km į šiaurės vakarus nuo tilto per Kesaučio upę, 70 m į vakarus nuo kelio iš Širminių į kelią Dirvonėnai–Varputėnai yra Širminių senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4637). Į pietus – pietvakarius nuo kaimo yra aukščiausia apylinkių vieta, jos altitudė 148,9 m.

1950–1962 m. Kuršėnų rajono, 1962–1995 m. Šiaulių rajono Micaičių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė Varputėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos

Galerija 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Padvaiskiai

Padvaiskiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 27 km į vakarus nuo Šiaulių, 4 km į pietus nuo Kuršėnų, prie kelio Micaičiai–Saulučiai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vaitkaičiai (Šiauliai)

Vaitkaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 27 km į vakarus nuo Šiaulių, 4 km į pietvakarius nuo Kuršėnų, prie kelio Micaičiai – Saulučiai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Tadiškiai

Tadiškiai – viensėdis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 27 km į vakarus nuo Šiaulių, 7 km į pietvakarius nuo Kuršėnų, prie kelio Micaičiai – Saulučiai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilkiškė

Vilkiškė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 28 km į vakarus nuo Šiaulių, 8 km į pietvakarius nuo Kuršėnų, prie kelio Micaičiai – Saulučiai ir kelio į Lapkasius.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 Vytautas Peleckis, inžinierius, Šiaulių politinis bei visuomenės veikėjas.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Paringiai

Paringiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, 28 km į vakarus nuo Šiaulių, 3 km į pietvakarius nuo Kuršėnų, prie kelio Kuršėnai – Upyna.

Istorija 
Kaimas priklauso Šiaulių rajono savivaldybei, Kuršėnų kaimiškajai seniūnijai. Pirmieji ūkininkai Steponas ir Ona Pranskaičiai.
Šiuo metu kaime yra 4 sodybos. 1950–1991 m. kaimas priklausė Pakumulšių „Taikos“ kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Steponiškė

Apie kaimą Švenčionių rajone žr. Steponiškė (Švenčionys).

Steponiškė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 29 km į vakarus nuo Šiaulių, 5 km į pietvakarius nuo Kuršėnų, prie kelio Kuršėnai – Upyna ir geležinkelio Šiauliai – Klaipėda.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Skačiai

Skačiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 30 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 5 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio iš Pakumulšių.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Taika“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Oliesinas

Oliesinas – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 28 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 2 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, Ventos kairiajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Taika“.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime 1945–1966 m. gyveno poetas ir pedagogas Stasys Anglickis.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Maljeko provincija

Maljeko provincija () – tai Čilės provincija Araukanijos regione.

Provincija garsėja geležinkelio tiltu Maljeko viadukas (, pastatymo metu aukščiausias pasaulio tiltas) ir 4528 m ilgio Las Raíces tunelis (), jungiantis rytinę provincijos dalį su likusia provincija.

Geografija 
Provincija yra Araukanijos regiono šiaurėje. Ji ribojasi:
 šiaurėje – su Bio Bio provincija
 rytuose – su Neukeno provincija (Argentina)
 pietuose – su Kautino provincija
 vakaruose – su Arauko provincija

Komunos 
Maljeko provinciją sudaro 11 komunų:
 Angolis (Algol)
 Renaikas (Renaico)
 Koljipuljis (Collipulli)
 Lonkimajus (Lonquimay)
 Kurakautinas (Curacautín)
 Ersilja (Ercilla)
 Viktorija (Victoria)
 Traigenas (Traiguén)
 Lumakas (Lumaco)
 Purenas (Purén)
 Los Sauses (Los Sauces)

Čilės provincijos
Kantrimiškis (Šiauliai)

Kantrimiškis – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 27 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 2 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, Ventos kairiajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Taika“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Jakutiškė (Šiauliai)

Jakutiškė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 32 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 7 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, Puslaukio (Vosbūčių) miško rytiniame pakraštyje.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Taika“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Galvininkai (Šiauliai)

Galvininkai – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 31 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 6 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio iš Skačių į kelią Geruogiai – Vosbūčiai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Taika“.

Panaikintas 1986 m. spalio 20 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kautino provincija

Kautino provincija () – provincija Araukanijos regione (Čilė). 2002 m. provincijoje gyveno 667 920 žmonių.
Svarbiausios komunos – Temukas, Viljarika, Padre Las Kasas, Nueva Imperialis. Klimatas drėgnas, žiemą lietingas, vasarą paprastai šiltas.

Provincija ribojasi:
 šiaurėje – su Arauko ir Maljeko provincijomis
 rytuose – su Neukeno provincija (Argentina)
 pietuose – su Valdivijos provincija
 vakaruose – su Ramiuoju vandenynu.

Istorija 
Kautino provincija buvo paskutinę, kurią Araukanijos okupavimo metu užėmė Čilė.
1971 m. provincija pagarsėjo vadinamuoju 1971 m. Kautino agrariniu maištu.

Turizmas 
Kautino provincija garsėja savo ežerais ir paplūdimiais vadinamojoje regiono ežerų zonoje. Zonoje tarptautinį vardą turi Pukonas (). Turistus traukia ne tik ežerai ir paplūdimiai, bet ir Viljarikos ugnikalnis, Calafquén ežeras, Licán Ray kurorto maudyklės.

Ekonomika 
Ekonomikos pagrindas – žemės ūkis ir miškininkystė. Pagrindinės kultūros – kviečiai ir avižos. Karahujėje auginama daug bulvių. Didelį svorį provincijos žemės ūkyje užima ir galvijininkystė.

Komunos 
Maljeko provinciją sudaro 11 komunų:
 Temukas (Temuco), provincijos sostinė
 Karahujė (Carahue)
 Čolčolis (Cholchol)
 Kunkas (Cunco)
 Kurarehujė (Curarrehue)
 Freirė (Freire)
 Galvarinas (Galvarino)
 Gorbeja (Gorbea)
 Lautaras (Lautaro)
 Lonkočė (Loncoche)
 Melipeukas (Melipeuco)
 Nueva Imperialis (Nueva Imperial)
 Padre Las Kasas (Padre de las Casas)
 Perkenkas (Perquenco)
 Pitrufkenas (Pitrufquén)
 Pukonas (Pucón)
 Saavedra (Saavedra)
 Teodoro Šmidtas (Teodoro Schmidt)
 Toltenas (Toltén)
 Vilkunas (Vilcún)
 Viljarika (Villarrica)

Čilės provincijos
Girupė

Girupė – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 31 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 6 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio iš Skačių į kelią Geruogiai – Vosbūčiai, Vosbūčių miško pietiniame pakraštyje.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Taika“.

Panaikintas 1986 m. spalio 20 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vosbūčiai (Šiauliai)

Vosbūčiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 33 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 8 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio Geruogiai – Vosbūčiai, Vosbūčių miško vakariniame pakraštyje, prie Žižmos intako Upynos upės.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Taika“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šmotiškis

Šmotiškis – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km nuo Laičių ir 6 km į šiaurės rytus nuo Balninkų.

Istorija 
1765 m. Balninkų seniūnijos vienkiemis. XIX a. priklausė Alantos parapijai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Škurliškė

Škurliškė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 31 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 7 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, į pietvakarius nuo kelio Ringuvėnai – Pažižmė.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Taika“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavarnynės (Čiulėnai)

Pavarnynės – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės rytuose, 2 km nuo Toliejų, 7 km į šiaurės rytus nuo Molėtų, prie Varnyno ežero.

Istorija 
1765 m. Toliejų seniūnijos vienkiemis Pavarniškiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Papalskiai

Papalskiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 31 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 9 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio , Ventos dešiniajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Smurgiai

Smurgiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio .

Istorija 

1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Raganiai

Raganiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, į vakarus nuo kelio , prie Žižmos upės tvenkinio.

Istorija 

1,5 km šiaurės rytu kryptimi buvo Raganių kapinynas (Nekilnojamos kultūros vertybės kodas 12078). 1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Padvarninkai (Kuršėnai)

Padvarninkai – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, 12 km į pietvakarius nuo Kuršėnų, prie kelio Varputėnai–Paežeriai.

Istorija 
1950–1962 m. Kuršėnų rajono, 1962–1995 m. Šiaulių rajono Micaičių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė Varputėnų tarybiniam ūkiui.

Panaikintas 1986 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kubilės

Kubilės – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 31 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 14 km į šiaurę nuo Kuršėnų, Latveliškių-Agailių miške, prie kelio Ivoškiai – Baubliai.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui. Panaikintas 1986 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Palūksčiai

Palūksčiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 24 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 9 km į šiaurę nuo Kuršėnų, Palūksčių miško pietiniame pakraštyje, prie kelio Šakyna – Drąsučiai, Ringuvos kairiajame krante.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Medsėdai

Medsėdai – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 20 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 12 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Augučiai – Drąsučiai, Gulbino miško vakariniame pakraštyje.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui. Panaikintas 1986 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Katiliškės (Šiauliai)

Katiliškės – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kuršėnų kaimiškojoje seniūnijoje, 19 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 7 km į rytus nuo Kuršėnų, į pietus nuo kelio  ir geležinkelio Šiauliai – Klaipėda, Katiliškių miško pietvakariniame pakraštyje.

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Raudonasis spalis“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės