joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Skaistgiriai (Panevėžys)

Skaistgiriai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Bernatonių, kairiajame Lėvens krante, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Veikia Paįstrio mokyklos skyrius, paštas (LT-38061). Prie Skaistgirių yra miško durpynas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Skaistgiriuose 1914 m. liepos 5 d. gimė Lietuvos gydytojas dermatologas venerologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Jonas Lelis.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Liudvikas Žukauskas

Liudvikas Žukauskas (g. 1952 m. gruodžio 15 d. Bolšaja Kosul, Bogotolo rajonas, Krasnojarsko kraštas) – Lietuvos ir Skuodo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
Tėvai Petronėlė Žukauskienė ir Pranciškus Žukauskas buvo deportuoti TSRS represinių organų. 1957 m. rudenį su tėvais grįžo į Lietuvą. 1959–1970 m. mokėsi Skuodo vidurinėje mokykloje. 1975 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, įgijo inžinieriaus hidrotechniko kvalifikaciją.

1975–1976 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos jaunesnysis mokslinis bendradarbis. 1976–1977 m. Skuodo melioracijos statybos ir montavimo valdybos technikas, meistras. 1977–1986 m. Akmenės melioracijos statybos montavimo valdybos Gamybinio techninio skyriaus viršininkas, viršininko pavaduotojas gamybos reikalams. 1986–1992 m. Skuodo melioracijos statybos montavimo valdybos viršininko pavaduotojas gamybos reikalams, viršininko pavaduotojas ekonomikai. 1992–1997 m. UAB „Pleištas“ direktorius.

1997–2007 m. Skuodo rajono savivaldybės meras, Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos narys. 2007–2012 m. UAB „Kuršasta“ technikos direktorius, 2012–2015 m. – generalinis direktorius.

1995–2021 m. Skuodo rajono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos krikščionių demokratų partijos, partijos Lietuvos krikščionys demokratai Skuodo rajono skyriaus narys, Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai narys.

Turi dvi seseris ir brolį. 1972 m. sukūrė šeimą, žmona Zita Žukauskienė, vaikai – Virgilija Samauskienė (g. 1976 m.), Vilmantas Žukauskas (g. 1980 m.)

Šaltiniai 

Skuodo merai
Skuodo politikai
Lietuvos inžinieriai hidrotechnikai
Požerūnų GS

Požerūnų geležinkelio stotis – buvusi gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės pietuose, į pietvakarius nuo Tauragės. Kaimas išsidėstęs Jūros upės dešiniajame krante, netoli Ežeruonos žiočių. Geležinkelio stotis. Į rytus ir vakarus nuo kaimo yra du geležinkelio tiltai – Tauragės ir Požerūnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Stirpeikos

Stirpeikos – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Švėkšnos, abipus kelio Švėkšna-Pėžaičiai, prie Šilutės ir Klaipėdos rajono ribos. Rytiniu pakraščiu teka Švėkšnalė, išteka Vatinos upelis (Ašvos deš. intakas); iš vakarų prieina Bilviečio, iš šiaurės – Šiuraičių miškai.

Stirpeikų kaimas ribojasi su Padubrinų, Alseikų, Kalnalio kaimais.

Stirpeikų kaime yra paminklas aukoms už Lietuvos laisvę.

Istorija 

Stirpeikų kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 5 šeimos. 1695 m. – 8 šeimos. Senovėje Stirpeikų kaime buvo Švėkšnos dvaro palivarkas, į pietvakariuose nuo kaimo (Stirpeikų trake) – Pocių kaimo ganyklos (dabar Bilviečio miškas). Po žemės reformos, išdalijus Švėkšnos dvaro palivarko žemę, Stirpeikų kaime įsikūrė apie 30 naujakurių sodybų. Palivarko centras, kurį įsigijo Lekavičius, buvo vadinamas Lekavičiaus dvaru.

Pokaryje Stirpeikų kaime vyko stipri rezistencinė kova: 1948 m. liepos 14 d. antipartizaninės operacijos metu Stirpeikų kaimo gyventojo D. Rimkaus sodyboje, nušautas Švėkšnos valsčiaus „liaudies gynėjų“ būrio vado pavaduotojas I. P. Obmolotkov (g. 1913 m. Baltarusijoje); 1949 m. kovo 15 d. Stirpeikų kaime žuvo trys Dariaus Tėvūnijos partizanai: Rimkutė Janina-Vadė (g. 1927 m. Stirpeikose), Rimkutė Zita-Žibutė (g. 1926 m. Stirpeikose), Venckus Domas-Drūtas; 1952 m. kovo 12 d. Stirpeikų kaime žuvo trys „Vilko“ būrio partizanai: Eduardas Tarvydas-Granitas (g. 1926 m. Gedikuose), Stasys. Rumša-Vėtra (g. 1926 m. Petraičiuose), Bronius Rėbžda-Žilvitis (g. 1928 m. Gvalduose) (jiems 1997 m. žuvusiųjų artimieji pastatė paminklą): 1952 m. birželio 8 d. suimtas Dariaus Tėvūnijos partizanas Toleikis Zigmas (g. 1932 m. Stirpeikose) ir kt.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Petras Jokubauskas

Petras Jokubauskas (g. 1947 m. lapkričio 5 d.) – miškininkas, Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
Baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. Tauragės rajono savivaldybės kultūros centro direktorius.

1989 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Tauragės skyriaus tarybos narys. Nuo 1990 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, 2001 m. partijos Lietuvos krikščionys demokratai narys, LKD Tauragės skyriaus pirmininkas, 2005 m. LKD valdybos pirmininko pavaduotojas.

1990–1995 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 ir 2003–2004 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys. 1997–2000 m. Tauragės rajono savivaldybės meras.

Nuorodos 
Asmeninė svetainė 

Tauragės merai
Klemensas Paulius

Klemensas Paulius (g. 1935 m. kovo 12 d.) – Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1964 m. baigė Panevėžio hidromelioracijos technikumą, hidrotechnikas.

Tauragės apskrities viršininko administracijos žemės ūkio ir melioracijos skyriaus vedėjas. 1995–1997 m. Tauragės rajono savivaldybės meras.

1995–2015 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1993 m. Tėvynės sąjungos narys, Tauragės rajono skyriaus pirmininko pavaduotojas.

Žmona Genė, vaikai – Gilma, Donatas.

Tauragės merai
Tauragės politikai
Danielius Rupšys

Danielius Rupšys (g. 1963 m. balandžio 30 d. Telšių rajonas) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
2007 m. Šiaulių universitete baigė taikomąją ekologiją.

1995–2000 m. UAB „Hilda“ direktorius. 2000–2002 m. Telšių rajono savivaldybės meras. D. Rupšiui einant mero pareigas, rajono taryba tris kartus buvo pareiškusi interpeliaciją dėl nesugebėjimo vadovauti. Taryba merui rengė pateikti ketvirtą interpeliaciją, tačiau D. Rupšys iš posto pasitraukė savo noru. 2003–2006 m. mero patarėjas, padėjėjas, nuo 2005 m. UAB „Telšių šilumos tinklai“ direktorius.

1990 m. Lietuvos demokratinė darbo partijos, 1999 m. Naujosios sąjungos (socialliberalai) narys, Telšių skyriaus pirmininkas, 2008 m. partijos Tvarka ir teisingumas narys.

2000–2003 m., 2003–2007 m. ir 2011 m. (mandato atsisakė) Telšių rajono savivaldybės tarybos narys.  2003 m. Kontrolės komiteto pirmininkas. Visuomenės tarybos prie Policijos komisariato pirmininkas. 2015 m. buvo paskirtas Telšių rajono savivaldybės tarybos Antikorupcijos komisijos pirmininku.

Žmona – Irena, duktė – Deimantė. .

Šaltiniai 

Telšių politikai
Telšių merai
Vytautas Petkevičius (1968)

Vytautas Petkevičius (g. 1968 m. vasario 7 d. Trakuose) – Lietuvos ir Trakų rajono ūkio, politinis veikėjas.

Biografija 
1975–1986 m. mokėsi Trakų 2-ojoje vidurinėje mokykloje. 1993 m. baigė Vilniaus universitetą, ekonomistas. 1999–2001 m. studijavo Vilniaus universiteto Tarptautinėje verslo mokykloje ir įgijo administravimo ir tarptautinio verslo magistro laipsnį.

1987–1989 m. tarnavo TSRS kariuomenėje. 1993 m. įkūrė savo įmonę – UAB „Prekybos namai Galvė“. 1999–2003 m. K. Petkevičiaus individualios įmonės vadybininkas. 2003–2004 m. Trakų rajono savivaldybės mero pirmasis pavaduotojas, verslo, investicijų ir aplinkosaugos komiteto pirmininkas. 2004–2008 m. Trakų rajono savivaldybės meras, atsistatydino savivaldybėje išaiškėjus korupcijos atvejams.

2000–2015 m. Trakų rajono savivaldybės tarybos narys. 

1999 m. Naujosios sąjungos (socialliberalai) narys.

Žmona Vilma (išsiskyręs), vaikai Žygimantas, Vytautė.

Šaltiniai 	

Trakų merai
Trakų politikai
Lietuvos ekonomistai
Algirdas Kopūstas

Algirdas Kopūstas (g. 1949 m. sausio 3 d. Ūlyčninkuose, Ukmergės rajonas) – Lietuvos ir Ukmergės rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1965 m. baigė Pašilės aštuonmetę mokyklą, 1969 m. baigė Buivydiškių žemės ūkio technikumą. 1973 m. įstojo į Lietuvos žemės ūkio akademijos neakivaizdinį skyrių, kurį baigė 1982 m., mokslinis agronomas.

1969–1971 m. tarnavo SSRS kariuomenėje. 1971–1975 m. Ukmergės rajono Kulniškių kolūkio vyriausiasis agronomas. 1975 m. balandžio 1 d. išrinktas Ukmergės rajono Obelių kolūkio pirmininku, kolūkį prijungus prie „Raudonosios vėliavos“ kolūkio, 1975 m. gruodžio 20 d. išrinktas K. Požėlos kolūkio pirmininku. 1989 m. kolūkį reorganizavus į Atkočių akcinį ūkį, išrinktas akcinio ūkio vadovu. 1993 m. įkūrus žemės ūkio bendrovę, išrinktas jos pirmininku. Likvidavus bendrovę 1999–2004 m. UAB „Atkočių agroservisas“ direktorius. 2004–2007 m., 2007–2011 m. ir 2011-2013 Ukmergės rajono savivaldybės meras.

Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos narys, 2005 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys.

1990–1995 m. Ukmergės rajono tarybos deputatas. 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Ukmergės rajono savivaldybės tarybos narys.

Ukmergės rajono žemdirbių asociacijos pirmininkas, Lietuvos mėsinių galvijų augintojų ir gerintojų asociacijos prezidentas, žemės ūkio rūmų prezidiumo narys.

1972 m. sukūrė šeimą, su žmona Zofija užaugino dukteris Ingą ir Jovitą.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Ukmergės rajono meras Algirdas Kopūstas neblaivus įkliuvo kelių policijai, 2011-11-26

Lietuvos agronomai
Ukmergės politikai
Ukmergės merai
Nužudymas

Nužudymas – tyčinis, neteisėtas gyvybės atėmimas kitam žmogui. Nužudymas gali būti padaromas tik tyčia, kaltininkui norint atimti gyvybę nukentėjusiajam. Nužudymas gali būti padaromas ir asmens neveikimu, kai tokio neveikimo padarinys yra kito žmogaus mirtis. Nužudymas gali būti padaromas tiek veikimu, tiek neveikimu (pvz. kaltininkas privalo rūpintis nukentėjusiuoju arba turi turėti galimybę suteikti pagalbą nukentėjusiajam, tačiau to nepadaro).

Nužudymas gali būti skirstomas į tris rūšis:
 Nužudymas, padarytas iš altruistinių motyvų (iš pasigailėjimo, pavyzdžiui, nužudomas nepagydomas ligonis jam prašant)
 Nužudymas iš neutralių motyvų (peržengiant būtinosios ginties ribas, arba nesilaikant nusikaltėlio sulaikymo sąlygų)
 Nužudymas iš negatyvių motyvų (kerštas, pavydas)

Bausmės už žmogaus nužudymą Lietuvoje 
Tas, kas nužudė kitą žmogų, baudžiamas laisvės atėmimu nuo 7 iki 15 metų (LR baudžiamasis kodeksas, 129 straipsnis „Nužudymas“, 1 dalis).

Nuo 8 iki 20 metų arba laisvės atėmimu iki gyvos galvos baudžiamas tas, kas nužudė (LR BK 129 str. 2 d.):
 mažametį
 bejėgiškos būklės žmogų
 savo artimąjį giminaitį ar šeimos narį
 nėščią moterį
 du ar daugiau žmonių
 kankindamas ar kitaip itin žiauriai
 kitų žmonių gyvybei pavojingu būdu
 dėl chuliganiškų paskatų
 dėl savanaudiškų paskatų
 dėl nukentėjusio asmens tarnybos ar piliečio pareigų vykdymo
 siekdamas nuslėpti kitą nusikaltimą
 siekdamas įgyti nukentėjusio asmens organą, audinį ar ląsteles
 siekdamas išreikšti neapykantą asmenų grupei ar jai priklausančiam asmeniui dėl amžiaus, lyties, seksualinės orientacijos, neįgalumo, rasės, tautybės, kalbos, kilmės, socialinės padėties, tikėjimo, įsitikinimų ar pažiūrų

Šaltiniai 

Mirtis
Žmogžudystės
Paprastasis kelmutis

Paprastasis kelmutis (Armillaria mellea) – šalmabudinių (Mycenaceae) šeimos, kelmučių (Armillaria) genties grybų rūšis.

Aprašymas 
Vaisiakūniai vidutinio dydžio. Kepurėlė 3–8 cm, net iki 12 cm skersmens, jaunų vaisiakūnių varpelio formos, kūgiška, senesnių – paplokščia, su gūbreliu, geltonai ruda, ochriškai ruda, žalsvai ruda, medaus spalvos su juosvai rusvais žvyneliais. Jauni lakšteliai balsvi, kreminiai, vėliau – rusvai rudi, jauni – pridengti balta, gelsva plėvele. Kotas 5–12×0,5–2 cm, prie kepurėlės geltonas, žemiau geltonai rudas, su geltonai rudu, kartais nukrentančiu žiedu, pamatinėje dalyje nešvariai rudas. Trama balsva, gelsva, plona, malonaus kvapo ir skonio. Sporos 7–9,5×5,5–6 μm.

Būdingi požymiai 
Kepurėlė juosvai rusvai žvynuota, kotas su geltonu, geltonai rudu žiedu.

Augavietės 
Paprastasis kelmutis auga ant gyvų ir negyvų medžių kamienų, stuobrių, kelmų, šaknų, dažniausiai didelėmis grupėmis miškuose, soduose, parkuose. Auga dažniausiai rudenį, rečiau vaarą. Valgomas, vertingas, grybautojų mėgstamas ir renkamas.

Literatūra 
Lietuvos grybų atlasas, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 198 psl.

Agarikiečiai
Valgomi grybai
Edmundas Pupinis

Edmundas Pupinis (g. 1964 m. rugpjūčio 9 d. Vėlūnuose, Ignalinos raj.) – Lietuvos ir Utenos rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1982 m. baigė Ignalinos rajono Rimšės vidurinę mokyklą ir Ignalinos vaikų muzikos mokyklą, 1987 m. – Lietuvos žemės ūkio akademijos Mechanizacijos fakultetą ir įgijo inžinieriaus dėstytojo specialybę, 1997 m. – edukologijos magistrantūrą.

1987–1990 m. Utenos žemės ūkio mokyklos dėstytojas. 1990–1995 m. Utenos žemės ūkio mokyklos praktinio mokymo vadovas. 1995–1997 m. Utenos aukštesniosios žemės ūkio ir maisto pramonės mokyklos dėstytojas. 1997–2001 m. Utenos rajono savivaldybės meras. 2001–2002 m. UADB „Preventa“ Utenos filialo direktoriaus pavaduotojas, direktorius. 2002–2004 m. UAB „Ergo Lietuva“ Utenos regioninio centro direktorius. 2012–2016 m. Utenos regioninio profesinio mokymo centro Suaugusiųjų mokymo skyriaus vadovas.

2004–2012 m. ir nuo 2016 m. Seimo narys.

1997–2004 m., 2007 m., 2011 m. ir 2012–2016 m. Utenos rajono savivaldybės tarybos narys. 

Nuo 1995 m. Tėvynės sąjungos narys, nuo 2001 m. šios sąjungos Utenos skyriaus pirmininkas.

Utenos bendruomenės fondo valdybos narys.

Nuorodos 
 Edmundo Pupinio internetinis dienoraštis.

Šaltiniai 

Utenos merai
Utenos politikai
Seimo nariai
Andriejaičiai

Andriejaičiai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, Šilalės kaimiškojoje seniūnijoje, 8 km į pietus nuo Šilalės, pakeliui į Pagramantį. Rytiniu pakraščiu prateka Akmena. 1941 metais į kaimą ir aplinkines sodybas buvo atkeldinta 15 rusų, tuo norėta surusinti labai lietuvišką Šilalės regioną. Kaimo kapinėse auga senas, 5 m apimties Andriejaičių ąžuolas.

Gyventojai

Galerija

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažeikių herbas

Mažeikių herbas – Mažeikių miesto ir rajono heraldinis atributas.

Aprašas 
Mėlyname skydo lauke aukštyn nukreiptas auksinis įtemptas lankas su auksine strėle žaibu.

Istorija 
Be hipotezių apie miesto praeitį žinoma mažai. XVI a. minimas Mažeikių kaimas. Jis pradėjo augti tik XIX a. antroje pusėje, kai buvo nutiestas Liepojos-Romnų geležinkelis, o vėliau ir Mintaujos geležinkelis. Neabejotinai miestą išgarsino 1972 m. pradėta statyti Mažeikių naftos perdirbimo įmonė.

1968 m. sukurtame herbe vaizduojamas mažeikiečio Jono Eglinsko pasiūlytas įtempto lanko su strėle motyvas. Lankas – gynybos, o strėlė – energijos simboliai. 1970 m. herbas panaikintas.

Naujai atkurtas (dail.Raimondas Miknevičius ). Mažeikių herbas Lietuvos prezidento įsaku patvirtintas 1996 m. liepos 26 d.

1996 m. patvirtinti Lietuvos gyvenviečių herbai
Mažeikių rajono savivaldybės gyvenviečių herbai
Mažeikiai
Lokėnėliai

Lokėnėliai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, netoli kelio . Yra Lokėnėlių dvaras, stūkso Lokėnėlių piliakalnis. Šiaurėje teka upelis Lokys. Lokio upelio šlaite įsikūręs aktyvaus poilsio nuotykių parkas „Lokės pėda“ (plotas 1,3 ha).

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Aktyvaus poilsio nuotykių parko „Lokės pėda“ tinklavietė

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Stabmeldystė

Stabmeldystė  vadinamas žmogaus rankomis sukurtų stabų garbinimas. Abraominėse religijose stabmeldystė laikoma sunkia nuodėme, už kurią baudžiama mirtimi. Ši sąvoka susilaukia daug kritikos iš laisvamanių ir kitų religijų pusės. Kritikai teigia, kad kryželių ar kitų katalikiškų atributų garbinimas iš esmės niekuo nesiskiria nuo stabmeldystės. Taip pat, kad judaizmo, krikščionybės bei islamo išpažinėjai stabmeldiškais vadina bet kokius kitus tikėjimus, nesigilindami į jų esmę.

Stabmeldystė biblijoje 

Biblijoje stabmeldystė uždrausta daugelyje vietų:
 
Išėjimo 20:4-6 Nedaryk sau jokio drožinio, nei jokio atvaizdo to, kas yra aukštai danguje, žemai žemėje ar po žeme vandenyje. Nesilenk prieš juos ir netarnauk jiems! Nes Aš, Viešpats, tavo Dievas, esu pavydus Dievas, baudžiąs vaikus už tėvų kaltes iki trečios ir ketvirtos kartos tų, kurie manęs nekenčia, bet rodąs gailestingumą iki tūkstantosios kartos tiems, kurie mane myli ir laikosi mano įsakymų. 

Psalmės 115:4-8 Jų stabai iš sidabro ir aukso, jie - žmogaus rankų darbas.Jie turi burnas, bet nekalba; turi akis, bet nemato;turi ausis, tačiau negirdi; turi nosį, bet nesuuodžia;turi rankas, bet nepaliečia; turi kojas, bet nevaikšto.Į juos panašūs bus tie, kas juos daro ir jais pasitiki.

Teologija
Estijos vyrų futbolo rinktinė

Estijos vyrų futbolo rinktinė – nacionalinė futbolo komanda, atstovaujanti Estijos valstybei tarptautinėse futbolo varžybose. Estijos vyrų futbolo rinktinei vadovauja Estijos futbolo asociacija. Savo pirmąsias rungtynes Estijos rinktinė žaidė 1920 m. prieš Suomiją. Nuo 1940 iki 1991 metų Estija buvo SSRS sudėtyje, todėl tuo metu Estijos futbolo rinktinė neegzistavo. Pirmąsias oficialias rungtynes po nepriklausomybės atkūrimo Estijos rinktinė žaidė 1992 m. prieš Slovėniją. Estijos rinktinė 8 kartus yra laimėjusi Baltijos taurę.

Pasaulio čempionatuose 
 1930 – 
 1934 – 
 1938 – 
 1950-1990 – nedalyvavo, buvo SSRS sudėtyje
 1994-2018 –

Europos čempionatuose 
 1960-1992 – nedalyvavo, buvo SSRS sudėtyje
 1996-2016 –

Žymūs žaidėjai 
 Martin Reim (1992–2009)
 Marko Kristal (1992–2005)
 Andres Oper (1995–2014)
 Mart Poom (1992–2009)
 Ragnar Klavan (2003–)
 Indrek Zelinski (1994–2010)
 Joel Lindpere (1999–2016)
 Konstantin Vassiljev (2006–)

Nuorodos 

 Oficiali asociacijos svetainė 

Europos vyrų futbolo rinktinės
Estijos futbolas
Estijos sporto organizacijos
Estijos sporto rinktinės
Goa

Goa (Marati: गोवा / Konkani: गोंय) – mažiausia Indijos valstija. Ji išsidėsčiusi Vakarų Indijoje, Konkano regione. Šiaurėje Goa ribojasi su Maharaštros valstija, rytuose ir pietuose su Karnataka, vakaruose valstijos krantus skalauja Arabų jūra. Valstijos sostinė – Panaji. Gyvena 1,4 mln gyventojų (ketvirta mažiausia valstija). Oficiali kalba – Konkani.

Istorija 

Goa istorija artimai susijusi su viso Indijos vakarų kranto (Konkano regiono) istorija. Pirmosios čia valdžiusios imperijos buvo Maurjų imperija bei Satavahanų imperija. Pastarajai žlugus, III a. šioje Konkanio dalyje įsigalėjo Čutai.

Vėliau iki pat XIII a. čia valdė silharai ir kadambai.

Valstijos teritorija nuo XVI amžiaus buvo Portugalijos kolonija. Indijos užimta tik 1961 metais ir tik nuo 1987 m. įgijo valstijos statusą.

Turizmas 
Valstija labiausiai žinoma dėl savo paplūdimių ir turtingos gamtos ir yra vienas didžiausių turizmo taškų Indijoje. Septintajame ir aštuntajame dešimtmetyje ji garsėjo kaip hipių Meka. Goa bažnyčios ir konventai įtraukti į UNESCO saugomo pasaulio kultūros paveldo sąrašą.

Religijos 
 Hinduizmas – 65,8 %
 Krikščionybė – 26,7 %
 Islamas – 6,8 %

Didžiausi miestai (2001 m., tūkst.) 

 Mormugao – 97,1
 Madgaonas – 78,4
 Panadžis – 58,8

Indijos valstijos
Latvijos vyrų ledo ritulio rinktinė

Latvijos vyrų ledo ritulio rinktinė – komanda, atstovaujanti Latvijai tarptautinėse ledo ritulio varžybose. 2006 m. ji yra 9 vietoje Tarptautinės ledo ritulio federacijos range. Latvijos vyrų ledo ritulio rinktinė dalyvavo keturi olimpinėse žaidynėse (1936, 2002, 2006 ir 2010 m.). Latvijos vyrų ledo ritulio rinktinės geriausias pasiekimas – 1997, 2004 ir 2009 m. iškovota 7 vieta pasaulio čempionatuose. 2006 m. Latvijoje vyko pasaulio ledo ritulio čempionatas.

Žiemos olimpinių žaidynių pasiekimai 

 1920–1932 m. Nedalyvavo
 1936 m. 13 vieta
 1948–1992 m. Nedalyvavo
 1994–1998 m. Nepateko
 2002 m. 9 vieta
 2006 m. 12 vieta
 2010 m. – 12 vieta

Nuorodos 
 Latvijos ledo ritulio federacijos oficiali svetainė

Latvijos ledo ritulys
Vyrų ledo ritulio rinktinės
Latvijos sporto rinktinės
Krikščioniškasis fundamentalizmas

Krikščioniškasis fundamentalizmas – XX a. JAV atsiradęs protestantiškas judėjimas, griežčiau interpretuojantis Šventąjį Raštą. Jis kilo kaip reakcija į liberalią teologiją.

Judėjimo pavadinimas kilęs nuo 1910–1915 m. parašytos knygos „The Fundamentals: A Testimony To The Truth“ („Pagrindai: tiesos liudijimas“). Jų doktrina sutrumpintai gali būti pateikta kaip „penki pagrindai“ ():

 Šventojo Rašto įkvėpimas ir neklaidingumas.
 Jėzaus Kristaus dieviškumas (įskaitant gimimą iš mergelės).
 Pakeičiamasis atpirkimas jo mirtimi.
 Tikras jo prisikėlimas iš numirusiųjų.
 Tikras jo grįžimas (arba tikri jo stebuklai).

Vienas žymiausių krikščioniško fundamentalizmo pamokslautojų yra JAV evangelistas Billy Graham.

Šaltiniai 
 „Catholic Answers“ brošiūra „Fundamentalism“

Nuorodos 
 JAV krikščioniškas fundamentalizmas 

Protestantizmas
Jurgita Štreimikytė-Virbickienė

Jurgita Štreimikytė-Virbickienė (g. 1972 m. gegužės 14 d. Alytuje) – viena geriausių Lietuvos krepšininkių.

2010 m. sausio 29 d. tapo Vilniaus "TEO" komandos vyr. trenerio Manto Šerniaus asistente.

Karjera 

 1992–1993: Vilniaus „Telerina“ (LMKL)
 1993–1994: Kauno „Laisvė“ (LMKL)
 1994–1998: Valensjeno USVO (Prancūzija)
 1998–2002: Societos „Ginnastica Comense“ (Italija)
 2003–2006: Vilniaus „Lietuvos telekomas“ (LMKL)
 2006–2009: Vilniaus TEO (LMKL)
 2000, 2001, 2005 metais vasarą žaidė Indianos „Fever“ (WNBA)
 1994–2006: Lietuvos nacionalinė moterų krepšinio rinktinė

Pasiekimai 

 1997 metų Europos čempionė
 1999 metų Eurolygos vicečempionė
 1999, 2002 metų Italijos čempionė
 2004, 2005, 2006, 2007 metų LMKL čempionė
 2004, 2005, 2006, 2007 metų Baltijos moterų krepšinio lygos čempionė
 2005 metų Eurolygos bronzos medalininkė
 2006 metų Eurolygos visų žvaigždžių rungtynių dalyvė
 2006 metų Lietuvos čempionato naudingiausia žaidėja

Šaltiniai 

Štreimikytė-Virbickienė, Jurgita
PHP-Fusion

PHP-Fusion – atviro kodo svetainių turinio valdymo sistema. Sistema parašyta PHP kalba, naudoja MySQL duomenų bazę, ją sudaro įvairus moduliai – galimybės rašyti naujienas, straipsnius, publikuoti, komentuoti, forumas, apklausa. PHP-Fusion siūloma mažoms įmonėms savo duomenų bazės tvarkymui, ir privatiems asmenims. Sistema pasižymi itin paprastu valdymu, patogia administracijos valdymo panele.

Naujausia PHP-Fusion versija: v7.02.07

Sistemos licenzija: GNU Affero GPL v3

Sistemos funkcijos 
 Naujienos, jų kategorijos

 Diskusijų forumai
 Nuotraukų galerijos
 Straipsniai, jų kategorijos

 Siuntiniai, jų kategorijos
 Dažniausiai užduodami klausimai (DUK)
 Pridėtiniai puslapiai
 Narių/svečių komentarai
 Narių asmeniniai nustatymai
 Narių reitingai
 Narių pateikimai
 Narių apklausos
 Narių grupės
 Nuorodų katalogas
 Papildomi narių profilių laukeliai, jų kategorijos
 Papildomi BB kodai
 Asmeninės žinutės
 Tinklapio temos
 Įskiepiai
 Tinklalapio panelės
 Klaidų žurnalas
 Juodasis sąrašas
 Narių administravimas
 Narių žurnalas
 CAPTCHA pasirinkimas
 Flood’o kontrolė
 Slaptažodžių šifravimas
 Žodžių cenzorius
 XHTML 1.0 validumas

PHP-Fusion 9 
Naujausia kuriama PHP-Fusion 9 versija pasižymės visiškai nauja struktūra, ženkliai padidėjusiu saugumu, didesnėmis galimybėmis kurti įskiepius, dizainus ar redaguojant turinį.

Keletas pagrindinių naujų funkcijų:
 ATOM temų struktūra – atvers galimybes dizainus redaguoti ir kurti neišeinant iš Administracijos panelės. Tinklalapio struktūra taps nepriklausoma, išdėstymą bus galima keisti pagal norus
 Naujoji administracijos panelė
 Ženkliai išplėstos papildinių galimybės
 Vizuali aktyvumo statistika
 „Drag and drop“ tipo panelių valdymas
 Nauja asmeninių žinučių, forumo, straipsnių, naujienų, DUK struktūra
 Fusion Defender - atakų ir įsilaužimų prevencija realiu laiku
 Fusion Dynamic - dinaminis laukelių valdymas, leidžiantis itin greitai kurti formas
 Įskiepiai ir priedai įskiepiams
 ir daugelis kitų.

Šiuo metu išleidimo stadija: Beta 3 versija.

Planuojamas sistemos išleidimas: 2015 metų pavasaris.

Nuorodos 
 Oficialus PHP-Fusion puslapis
 PHP-Fusion Github
 Oficiali PHP-Fusion Lietuva bendruomenė
 Sistemos DEMO 
 Naudojimo vadovas (anglų k.) 
 Pilnas sistemos aprašymas 

Laisvoji programinė įranga
Turinio valdymo sistemos
NBA Visų žvaigždžių rungtynės

NBA Visų žvaigždžių rungtynės – kasmetinis renginys, kurio metu varžosi į dvi neapykantos kupinas komandas suskirstyti geriausi NBA žaidėjai.

Pirmosios NBA Visų žvaigždžių rungtynės įvyko Bostone 1951 m. kovo 2 d. Kiekvienais metais, dažniausiai vasario mėnesį, geriausi Rytų konferencijos krepšininkai susiremia su geriausiais Vakarų konferencijos krepšininkais.

Krepšinio aistruoliai atiduoda savo balsus už mylimus krepšininkus ir daugiausia balsų surinkę žaidėjai patenka į konferencijos startinius penketus, atitinkamai po du gynėjus, du puolėjus ir vieną vidurio puolėją. Tada suteikiama galimybė komandų treneriams pasirinkti dar po penkis žaidėjus.
 
Savaitgalio metu taip pat vyksta naujokų ir antramečių rungtynės, kamuolio dėjimo bei tritaškių metimo konkursai ir kt.

Visų Žvaigždžių rungtynėse dalyvavo du lietuviai - Žydrūnas Ilgauskas (2003 m. ir 2005 m.) ir Domantas Sabonis (2020 m. ir 2021 m.)

Rezultatai 

Bendras rezultatas: Vakarai 27 – 37 Rytai

* pirmą kartą mieste neturinčiame NBA komandos
** pirmą kartą ne JAV mieste
1999 m. runtynės neįvyko dėl lokauto.

Memfis, Portlandas ir Sakramentas yra vieninteliai „NBA-miestai“, kuriuose nei karto nebuvo surengtos NBA Visų žvaigždžių rungtynės.

Rungtynių dalyviai lietuviai 

 2003, 2005 m. Žydrūnas Ilgauskas
 2020 m. Domantas Sabonis

NBA krepšinio renginiai
Zakavoliai

Zakavoliai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 2 km į šiaurę nuo Merkinės, Subartonių miškuose, prie Laujos ežero ir Straujos žemupio. Pietiniu pakraščiu eina vieškelis , ruože nuo Merkinės link Straujos upelio išlikęs akmeninis grindinys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Pelekiškė

Pelekiškė – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 3 km į šiaurę nuo Merkinės, Subartonių miškuose, tarp keleto smulkių ežerėlių (Bedugnis, Ešerinis, Lauja ir kt.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Parudnia

Parudnia – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 4 km į šiaurę nuo Merkinės, prie Straujos ir Gelovinės santakos, šalia kelio  ir jo atšakos į Subartonis. Šalimais – Masališkių dvarvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kačingė

Kačingė – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Merkinės, Subartonių miškuose. Eina vieškelis . Apylinkėse telkšo ežerai Pakampys, Bedugnis, Ešerinis.

Kazimieras Būga šiam vietovardžiui priskyrė jotvingišką kilmę.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Samūniškės

Samūniškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Merkinės, šalia kelio  ir atšakos į Subartonis, Subartonių miškuose. Seniūnaitijos centras. Kaimo pietuose telkšo Ešerinis. Yra kaimo kapinaitės.

Gyventojai 

Žymūs žmonės
Tai kunigo, tautosakos rinkėjo ir skelbėjo Juozapo Čapliko-Šimtakojo (1876–1961) gimtinė.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mantvilai

Apie kaimą Visagino savivaldybėje žr. Mantvilai (Visaginas).

Mantvilai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 7 km į šiaurės rytus nuo Merkinės. Į šiaurę nuo kaimo telkšo Ilgio ežeras. Eina kelias Ilgininkai–Pilvingiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Pašilingė

Pašilingė – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 4 km į pietvakarius nuo Merkinės, Dainavos girios apsuptyje, Nemuno dešiniojo kranto kilpoje, prie Pašilingės upelio žiočių. Kaimas pasiekiamas miško keliuku iš Norulių, taip pat miško keliais jungiasi su Maksimais ir Česukais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Maksimai

Maksimai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Merkinės, Nemuno dešiniajame krante (priešais Dubaklonį), Dainavos girioje. Ateina keliukas nuo Norulių.

Istorija 
XIX a. pab. Maksimų kaimas pateko į Trakų apskrities Nedzingės valsčių. 1866 m. čia gyveno 65 katalikai ir 4 stačiatikiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ulčičiai

Ulčičiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 6 km į pietvakarius nuo Merkinės, Nemuno kairiajame krante, priešais Krušonis, prie Kemsynės miško. Keliukai į Panarą, Gudelius.

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kudrėnų valsčių, Liškiavos parapiją.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Krušonys

Krušonys – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 8 km į pietvakarius nuo Merkinės, Dainavos girios apsuptyje, Nemuno dešiniajame krante, priešais Ulčičius. Likusi 1 sodyba. Šalia kaimo yra du gamtos paminklai – Krušonių skardis ir Uciekos skardis.

Istorija 
XIX a. pab. čia buvo Krušonių (Kruševo) palivarkas, patekęs į Trakų apskrities Merkinės parapiją. 1866 m. palivarke gyveno 4 katalikai ir 3 stačiatikiai. 1850 m. palivarko savininkas Krušinskis valdė 604 dešimtines žemės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūsingė

Rūsingė – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 6 km į pietvakarius nuo Merkinės, 1 km į pietvakarius nuo Kibyšių, šalia Dubaklonio miško. Ateina keliukas nuo Kibyšių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Radyščius

Radyščius – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 8 km į pietvakarius nuo Merkinės. Keliukai į Kibyšius, Liškiavą. Kaimo rytuose stūkso Radyščiaus piliakalnis.

Istorija 

|}

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Papiškės (Merkinė)

Papiškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 10 km į pietvakarius nuo Merkinės, 4 km nuo Kibyšių. Šalia telkšo Navikų, Vilkiautinio ir Papiškių ežerai, yra Krūčiaus ištakos. Pašonėje stūkso Radyščiaus piliakalnis. Į kaimą ateina kelias nuo Vilkiautinio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Navikai (Varėna)

Navikai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 11 km į pietvakarius nuo Merkinės, 4 km nuo Kibyšių. Įsikūręs prie Navikų ežero ir Vilkiautinės ištakų. Praeina plentas .

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Sarkajiedai

Sarkajiedai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 8 km į pietvakarius nuo Merkinės, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Kibyšių, šalia Kibyšių miško. Toliau šiaurėje teka Nemunas. Kaimas pasiekiamas keliuku iš Kibyšių pro Jakubiškius.

Į vakarus nuo kaimo – gamtos paminklas Sarkajiedų dauba.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kudrėnai

Apie kaimą Kauno rajone žr. Kudrėnai (Kaunas).

Kudrėnai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 11 km į pietvakarius nuo Merkinės, 5 km į vakarus nuo Kibyšių, miškelių apsuptyje. Ateina plento  atšaka.

Istorija 

XIX a. kaimas buvo Kudrėnų valsčiaus centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Jonionys

Apie kaimą Ignalinos rajone žr. Janionys (Ignalina).

Jonionys – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 3 km į vakarus nuo Merkinės, Nemuno kairiajame krante (priešais Maksimonis), Kibyšių miško pašonėje. Veikia Kibyšių girininkija. Prie pietinio pakraščio eina plentas . Nemuno pakrantėje yra poilsiavietė. Greta kaimo aptiktos akmens amžiaus Jonionių gyvenvietės. Kaime savita tvarka išdėlioti rieduliai rodo, kad čia galėjusi būti astronominė stebykla. Į vakarus nuo kaimo yra gamtos paminklas – Kiškeliuškės griova.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Česukai

Česukai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, Dzūkijos nacionaliniame parke, Merkio krašovaizdžio draustinyje, 1 km į pietus nuo Merkinės. Įsikūręs Nemuno upės slėnyje, Nemuno dešiniajame krante. Iš šiaurės kaimą supa Merkys, aplink plyti miškai. Kaimas pasiekiamas siauru miško keliuku, atsišakojančiu nuo plento .

Piramidė 

Kaimas garsus Povilo ir Onutės Žėkų sodyboje pastatyta piramidės formos konstrukcija, vadinama Merkinės arba Česukų piramide, „Širdžių šventove“. Piramidė pastatyta 2003 m. Ji yra žinoma dėl savo tariamų energetinių galių, kaip teigiama, gydančių ligas, suteikiančių dvasinę pusiausvyrą, todėl yra gausiai lankoma. 2009 m. už lankytojų aukas pastatytas 12,5 m aukščio ir 22 m skersmens stiklinis kupolas bei 3 kryžiai (priešais piramidę). Piramidė yra įtraukta į savivaldybės lankomų vietų sąrašą, ją kasmet aplanko apie 50 tūkst. žmonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Bingeliai

Bingeliai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 3 km į pietryčius nuo Merkinės, Dainavos girioje. Praeina keliukas iš Merkinės į Puvočius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Jablanavas

Jablanavas – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 5 km į pietryčius nuo Merkinės, Merkio kairiajame krante, Dainavos girioje. Praeina kelias .

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Roduka

Roduka – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, Dainavos girioje, 8 km į pietryčius nuo Merkinės, šalia kelio . Kaimo rytuose prateka Merkys, jin įteka Viršurodukio upelis. Yra kapinaitės, greta kelio stovi medinis kryžius.

Istorija 

1954–1963 m. – Rodukos apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kasčiūnai

Kasčiūnai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 8 km į pietryčius nuo Merkinės, Merkio dešiniojo kranto vingyje, Dainavos girioje. Keliukai į Merkinę, Puvočius, Lankininkus. 

Lietuvos partizanų ryšininko Juozo Jakavonio-Tigro sodyboje atstatytas Dainavos partizanų vado Adolfo Ramanausko-Vanago vadavietės bunkeris.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Juozas Jakavonis (1925–2021), partizaninio judėjimo dalyvis, politinis kalinys.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Trasninkas

Trasninkas () – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, . Kaimas yra Dainavos girioje, kairiajame Merkio krante, rytuose į jį įteka Skroblus. Kaime auga dvi drevėtos pušys (dravės). Išlikusi tradicinė dzūkiška architektūra.

Gyventojai

Istorija 

1938 m. kovo 11 d. prie kaimo Lietuvos pasienio policininkas Justas Lukoševičius nušovė reikalavimui sustoti nepaklususį lenkų pasienio apsaugos karį Stanislavą Serafiną (Stanisław Serafin). Nors lenkų pajėgų regiono komendantas tą pačią dieną pranešė, jog S. Serafinas per klaidą kirto demarkacinę liniją, incidentas plačiai nuskambėjo Lenkijos spaudoje, kur buvo vadinamas Lietuvos provokacija, bei tapo protestų Lenkijoje priežastimi. Kelios dienos po incidento Lenkija paskelbė ultimatumą Lietuvai, kurio pirminėje versijoje buvo reikalaujama nuodugnaus incidento ištyrimo.

Galerija

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Noruliai

Noruliai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 8 km į pietryčius nuo Merkinės, prie kelio . Įeina į Dzūkijos nacionalinį parką. Seniūnaitijos centras. Per kaimą teka Nemuno intakas Pašilingė. Norulius supa Dainavos giria. Atsišakoja keliai į Pašilingę, Maksimus, Roduką. Girininkija.

Kaime stovi Norulių paminklas partizanams (1997 m.), yra vienas iš Čiurlionio kelio paminklų – „Kankliuojanti dzūkė“.

Gyventojai 

Žymūs žmonės
 Kaime gimė Tomas Vaisieta (1933–2018 m.) – aktorius.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažučiai (reikšmės)

Mažučiais vadinami kaimai:

 Kelmės rajone;
 Kretingos rajone;
 Pakruojo rajone;
 Šiaulių rajone;
 Vilkaviškio rajone Pilviškių seniūnijoje;
 Vilkaviškio rajone Virbalio seniūnijoje.
Nautiltė

Nautiltė – viensėdis Šilutės rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Švėkšnos, prie kelio Švėkšna – Šyliai ir Ašvos upės. 

Nautiltės viensėdis ribojasi su Vilkų Kampo, Vilkėno III, Pūzraviečių, Daugšviečių, Žiogų kaimais.

Nautiltės viensėdyje buvo vandens malūnas (XVIII a. antra pusė – XX a. antra pusė) ir kurį laiką – lentpjūvė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavainikės

Pavainikės – kaimas Varėnos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 8 km į pietryčius Varėnos, 2 km į šiaurės vakarus nuo Vydenių, prie Dainavos girios ir Duobupio ištakų.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 65 žmonės, iš kurių visi užsirašė lietuviais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Varniškiai (Šilutė)

Varniškiai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4,5 km į pietvakarius nuo Švėkšnos, rytiniame pakraštyje teka Ašva, šiauriniame – Vilnutis (Ašvos deš. intakas). 

Varniškių kaimas ribojasi su Inkaklių, Kalkiškės, Nikėlų, Paulaičių kaimais.

Varniškių kaime yra senosios kaimo kapinės.

Varniškių kaimas minimas 1695 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje (buvo 8 šeimos). Nuo 1820 m. Varniškiai priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 m., vykdant dvaro žemių atribojimą, Varniškių kaimo gyventojai trukdė matininkui tuos darbus vykdyti.

Sovietmečiu (1978–1989 m.) didesnė Varniškių kaimo dalis susiliejo su besiplečiančia Inkaklių gyvenviete .

1923 m. Varniškių kaime buvo 5 ūkiai, 30 gyventojų, 1997 m. – 5 ūkiai, 11 gyventojų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Varniškių kaime gimė:
 Petras Girčius (g. 1923 m. liepos 16 d), kunigas, po karo dirbo Vokietijoje įvairiose katalikiškose parapijose, atkūrus Lietuvos Nepriklausomybę, grįžo į Lietuvą.
 Tadas Lomsargis (1873 m. kovo 1 d. – 1947 m. spalio 3 d. Varniškiuose), knygnešys.
 Tadas Lomsargis (1905 rugpjūčio 27 d. – 1942 rugsėjo 26 d. Kaune IX forte) – meninės knygrišystės profesionalas.

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vidas Mikalauskas

Vidas Mikalauskas (g. 1955 m. rugpjūčio 10 d. Krokialaukyje, Alytaus rajonas) – pedagogas, Lietuvos ir Varėnos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1973 m. baigė Simno vidurinę mokyklą, 1978 m. – Vilniaus pedagoginį institutą, geografijos ir kūno kultūros mokytojas.

1978–1979 m. Maišiagalos vidurinės mokyklos geografijos mokytojas, 1979–1983 m. Marcinkonių vidurinės mokyklos kūno kultūros mokytojas. 1983–1986 m. ir 1996–1997 m. Varėnos sporto mokyklos rankinio treneris. 1986–1987 m. sporto draugijos „Nemunas“ pirmininkas. 1987–1996 m. Varėnos rajono kūno kultūros ir sporto komiteto pirmininkas, Sporto sektoriaus vedėjas.

1995–2015 m. ir nuo 2018 m. Varėnos rajono savivaldybės tarybos narys. 1997–2011 m. ir 2013–2015 m. Varėnos rajono savivaldybės meras. 2011–2013 m. Varėnos rajono savivaldybės mero pavaduotojas. 2015–2016 m. Lietuvos Respublikos Seimo narys.

1995–2005 m. Lietuvos centro sąjungos, 2005–2011 m. Lietuvos centro partijos narys, Varėnos skyriaus pirmininkas. 2011–2018 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys.

1996–2009 m. Lietuvos rankinio federacijos viceprezidentas. 2000–2007 m. Lietuvos savivaldybių asociacijos viceprezidentas.

Šeima 
Žmona Irena. Vaikai: Jurgita, Tautvydas.

Šaltiniai 

Lietuvos rankininkai
Lietuvos pedagogai
Varėnos politikai
Varėnos merai
Kazimieras Velžys

Kazimieras Velžys (g. 1938 m. gegužės 5 d. Pasvalio rajone, Sindriūnų kaime) – Lietuvos ir Varėnos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1951 m. su tėvais ištremtas į Rusijos Federacijos Tomsko sritį. Ten baigė 8 klases. 1956 m. grįžo į Lietuvą, 1980 m. šeima reabilituota. 1959 m. baigė Pasvalio vidurinę mokyklą ir pašauktas į sovietinę armiją. Po tarnybos studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos Hidromelioracijos fakultete. 1967 m. baigė akademiją, įgydamas inžinieriaus hidrotechniko specialybę.

Gavo paskyrimą į Varėnos rajoną, Varėnos Melioracijos statybos valdybą. Dirbo darbų vykdytoju, vyr. dispečeriu, viršininko pavaduotoju. 1979–1995 m. valdybos vyriausiasis inžinierius. 1997–2004 m. Alytaus apskrities viršininko administracijos Varėnos rajono melioracijos skyriaus vedėjas. Pensininkas.

1995–2000 m. Varėnos rajono savivaldybės tarybos narys, 1995–1997 m. Varėnos rajono savivaldybės meras.

1981–1989 m. TSKP narys. Nuo 1993 m. gegužės mėn. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys, Varėnos rajono skyriaus pirmininkas.

Čiurlionio draugijos Senosios Varėnos skyriaus narys.

Varėnos merai
Lietuvos melioratoriai
Jonas Mačys (1938)

Jonas Mačys (1938 m. balandžio 18 d. Igliškėliuose, Marijampolės apskritis – 2012 m. spalio 10 d.) – agronomas, Lietuvos ir Vilkaviškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas, signataras.

Biografija 
Gimė daugiavaikėje ūkininko šeimoje. 1946–1954 m. mokėsi Igliškėlių septynmetėje mokykloje, 1954–1958 m. Kauno sodininkystės-daržininkystės technikume. 1958–1962 m. Kapsuko rajono „Dovinės“ ir „Naujo gyvenimo“ kolūkių vyr. agronomas. 1959–1964 m. neakivaizdiniu būdu studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos Ekonomikos fakultete, įgijo agronomo ekonomisto specialybę. 1964–1967 m. Aukštadvario žemės ūkio technikumo dėstytojas. 1967–1976 m. Šakių rajono „Aušros“ kolūkio vyr. agronomas. 1976–1978 m. Vilkaviškio rajono kolūkio „Į komunizmą“ pirmininko pavaduotojas gamybai. 1978–1990 m. Rumokų bandymų stoties vyr. mokslinis bendradarbis. 1980 m. apgynė žemės ūkio mokslų kandidato disertaciją. 

1988 m. įsitraukė į Sąjūdžio veiklą, išrinktas Vilkaviškio rajono Sąjūdžio tarybos pirmininku. 1988–1990 m. deleguotas į Lietuvos žemdirbių sąjūdžio tarybą, buvo Vilkaviškio rajono žemdirbių sąjūdžio pirmininkas. 1990–1992 m. Lietuvos Aukščiausiosios Tarybos deputatas, Agrarinės komisijos pirmininko pavaduotojas. Lietuvos Nepriklausomos valstybės atkūrimo akto signataras.  1992–1995 m. vėl dirbo Rumokų bandymų stotyje. 2000–2004 m. Šiaulių banko atstovas Vilkaviškio rajone. 2006 m. pradėjo kaimo turizmo verslą Vilkaviškio rajone.

Nuo 1990 m. Lietuvių tautininkų sąjungos narys, 2003 m. LTS pirmininko pavaduotojas. 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m. ir 2003–2007 m. Vilkaviškio rajono savivaldybės tarybos narys, 1995–1997 m. ir 1997–2000 m. Vilkaviškio rajono savivaldybės meras.  Palaidotas Antakalnio kapinėse. 

Žmona Roma, sūnus Dainius, dukterys Aušra ir Rasa.

Įvertinimas 
 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis

Šaltiniai 

Kovo 11 akto signatarai
Seimo nariai
Lietuvos agronomai
Vilkaviškio merai
Uoksai (Šilutė)

Uoksai – buvęs kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Švėkšnos, 1 km į šiaurę nuo kelio Švėkšna – Vilkyčiai. Kaimo vakariniu pakraščiu teka Ašva, šiauriniu – Vatina (Ašvos intakas); iš rytų prieina Bilviečio, iš vakarų – Parubežio miškai. Šiaurėje ribojosi su Gailaičių, pietuose – su Mataičių kaimais. 1978 m. nugriauta paskutinė sodyba. Dabar visoje kaimo teritorijoje – šienaujamos pievos. Vakarinis kaimo pakraštys, kuris yra šalia Gailaičių, Uoksų piliakalnio, įeina į Veiviržo kraštovaizdžio draustinio teritoriją. Vienkieminio tipo kaimas.

Istorija 

Uoksų kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno viena drevininko Jurgio Tutlio šeima. 1695 m. – 6-ios drevininkų šeimos: trys Tutlių ir po vieną Šlajaičio, Mikužio, Bernotaičio. 1936 m. Uoksų kaime buvo 5 šeimos, kaimui priklausė 73 ha žemės. Kaimo sodybos buvo rytiniame kaimo teritorijos dalyje, šalia Bilviečio miško. 1939 m. Uoksų kaimas išsikėlė į vienkiemius. Vykdant kolektyvizaciją, kaimo žemė įjungta į Pocių kolūkį, o vėliau, ūkius sustambinus, priklausė „Tarybų Lietuvos” kolūkiui, „Ašvos” tarybiniam ūkiui (1959–1992 m.). 1977–1979 m. kaimo laukai melioruoti, gyventojai iškeldinti..

Uoksų (Uksy) kaimas pažymėtas Žemaičių vyskupijos žemėlapyje, išleistame Peterburge 1855 m.

1923 m. Uoksų kaime buvo 6 ūkiai, 27 gyventojai, 1975 m. – 4 ūkiai, 15 gyventojų (pensinio amžiaus 5, darbingo – 3, mokyklinio – 5, iki mokyklinio – 2).

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Uoksų piliakalnis
 Žemėlapis, oras

Panaikintos Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Žiogai (Švėkšna)

Žiogai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Švėkšnos; šiauriniame pakraštyje teka Ašva, vakariniame – Žvelesys. Ribojasi su Vilkų Kampo, Nautiltės, Daugšviečių ir Stankiškių kaimais.

Gyventojai 

1923 m. Žiogų kaime buvo 5 ūkiai, 35 gyventojai, 1997 m. – 5 ūkiai, 10 gyventojų.

Žymūs žmonės 

Žiogų kaime gimė:
 Jonas Bliūdžius (1861–1904 m.), knygnešys,
 Petras Balsys (1949–), tautodailininkas, medžių skulptūrų drožėjas, Lietuvos tautodailininkų sąjungos Žemaičių skyriaus narys.

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Žąsyčiai

Žąsyčiai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Švėkšnos, prie kelio Švėkšna – Kvėdarna; pietiniame pakraštyje teka Ašva; iš šiaurės prieina Žąsyčių miškas. Ribojasi su Gedikų, Stemplių ir Jurkaičių kaimais.

Žąsyčių kaime yra kapinės ir jose koplytėlė (arch. paminklas pastatytas XX a. pr., autorius dievdirbys Kazimieras Piaulokas).

Istorija 

Žąsyčių kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 6 drevininkų šeimos. 1695 m. – 9 drevininkų šeimos.

XIX a. pab-XX a. pirmoje pusėje Žąsyčių kaime veikė vandens malūnas.

Gyventojai 

1923 metais kaime buvo 8 ūkiai, 86 gyventojai; 1997 m. – 9 ūkiai, 22 gyventojai.

Galerija

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šakėnai (Klaipėda)

Šakėnai – kaimas Klaipėdos rajono rytinėje dalyje, 2 km į šiaurę Judrėnų. Šakėnuose veikia Judrėnų miestelio kapinės, stovi kapinių koplyčia, įsikūrusi girininkija.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Girininkai (Judrėnai)

Girininkai – kaimas Klaipėdos rajono rytinėje dalyje, 1 km į šiaurės rytus Judrėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Uždvaris

Uždvaris – kaimas Klaipėdos rajono rytinėje dalyje, 1 km į pietryčius Judrėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Užvėnai

Užvėnai – kaimas Klaipėdos rajono rytinėje dalyje, 3 km į pietryčius Judrėnų, prie Graumenos ištakų. Praeina kelias .

Pakelėje įrengtas lurdas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Apušrotas (Radviliškis)

Apušrotas – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 6 km į šiaurės vakarus Šiaulėnų.

Istorija 
1923 m. buvo 2 ūkiai (kiemai), kuriuose gyveno 28 gyventojai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Birietiškiai

Birietiškiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 6 km į šiaurės vakarus Šiaulėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Repšiai (Radviliškis)

Repšiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 7 km į šiaurės vakarus Šiaulėnų. Sidarių geležinkelio stotelė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kudinai

Kudinai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 3 km į pietryčius Šiaulėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Dobrovolė (Panevėžys)

Dobrovolė – kaimas Panevėžio rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, keli šimtai metrų į šiaurę nuo Krekenavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakalnučiai

Pakalnučiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, 3 km į šiaurės rytus Šaukoto.

Istorija 
1931 m. Šudausių kaimas išskirstytas vienkiemiais. 1933 m. jam suteiktas Pakalnučių pavadinimas (Vyriausybės žinios, 1933, Nr. 418).

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sokmedžiai

Sokmedžiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, už 5 km į šiaurės rytus nuo Šaukoto.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Valatkiškiai

Valatkiškiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, 1 km į pietryčius nuo Šaukoto.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Grigalaičiai

Grigalaičiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Šaukoto.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Goriškis

Goriškis – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Šaukoto, prie Gomertos ežero. 

Pagal 1923 m. gyventojų surašymo duomenis kaimas vadintas Goriškių kaimu; jame buvo 5 ūkiai, gyveno 38 gyventojai. Sovietmečių kaimo teritorija priklausė Radviliškio miškų ūkiui (Šaukoto girininkija). Girininkijos darbuotojai apie 1970 m. vakarinėje Gomertos ežero pakrantėje (ties dabartine kaimo turizmo sodyba) buvo pastatę medinį tiltą, o kiek toliau nuo kranto ežere buvo įrengta medinė salelė. Vėliau šis tiltas sunyko, o poilsiavietė buvo perkelta į rytinį ežero krantą: pastatytas tiltas ir keletas poilsio namelių. Nameliai sunyko ir buvo nugriauti po 1990 m., o tiltas ir rekonstruota poilsiavietė išliko.

2001 m. ir 2011 m. kaime gyventojų nebebuvo. Dabartiniu metu didžioji kaimo teritorija apaugusi mišku. Vakarinėje Gomertos ežero pakrantėje buvusi sodyba išplėsta ir pritaikyta kaimo turizmui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės