joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Polai

Polai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, kilometras į šiaurės rytus nuo Rutkiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Sarakiškiai (Jurbarkas)

Sarakiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 4 km į rytus nuo Eržvilko, kairiajame Viščiovos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Ropynė

Ropynė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Eržvilko.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimšai

Rimšai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, vakariniame Eržvilko miestelio pakraštyje, kelių  ir  sankryžoje.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Jonas Pranas Banys (1932–2016) – Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Rikyškiai

Rikyškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Pašaltuonio, kairiajame Šešuvies krante.

Etimologija 

Tai vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo upėvardžio Rikija. Ankstesnio pavadinimo forma buvo Rikijiškiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pužiškiai

Pužiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 2 km į pietvakarius nuo Kartupių, šiauriau dešiniojo Upės kranto. Pro kaimą eina kelias . Kitapus jo įsikūrusi Viršiliškė.

Istorija 
XIX a. pab. Pužiškiai, dar vadinti Raudone, pateko į Raseinių apskrities Eržvilko valsčių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pratvalkai

Pratvalkai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, kilometras į šiaurę nuo Kartupių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Plekiai

Plekiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 3 km į rytus nuo Rutkiškių, kairiajame Viščiovos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Sarapiniškiai

Sarapiniškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, kilometras į rytus nuo Pašaltuonio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Smaidriai

Smaidriai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, kilometras į vakarus nuo Kartupių, dešiniajame Šešuvies krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Stiegvilai

Stiegvilai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Pašaltuonio, kairiajame Šešuvies krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Petras Oleka

Petras Oleka (1895 m. lapkričio 9 d. Maskvoje – 1975 m. balandžio 17 d. Vilniuje) – Lietuvos dainininkas (bosas), režisierius, pedagogas.

Biografija 
Gimė gydytojo šeimoje Maskvoje. Čia baigęs gimnaziją, studijavo Maskvos universitete mediciną, mokėsi dainavimo. Nuo 1916 m. pradėjo koncertuoti.

1918 m. persikėlė gyventi į Kauną, jame (su pertraukomis) gyveno 1918–1949 m.  Įstojo savanoriu į besikuriančią Lietuvos kariuomenę. Nusiųstas mokėsi Kauno karo mokykloje, 1919 m. gruodžio 16 d. ją baigė, liko, buvo kadrinis karininkas ir dėstytojas.

1918–1919 m. Juozo Naujalio muzikos mokyklos dėstytojas. 1919–1920 m. dirbo Lietuvių meno kūrėjų draugijos muzikos sekcijoje. 1920–1945 m. operos teatro solistas ir režisierius. Kūrė lietuvišką operą. Pirmajame lietuviškame Giuseppe Verdi operos „Traviata“ pastatyme atliko Daktaro ir Markizo partijas. 1922–1923 m. koncertavo Šiaurės bei Lotynų Amerikoje ir Vakarų Europoje.

Dirbdamas Valstybės teatre, dainavimo mokėsi Romoje (1925 m.), Paryžiuje (1926 m.) ir Kaune pas Teodorą Pavlovskį. 1927 m. debiutavo kaip režisierius. Nuo 1931 m. Valstybės teatro režisierius, pastatė apie 30 spektaklių. 1936 m. Buenos Airių teatre „Colon“ pastatė M. Musorgskio „Borisą Godunovą“, N. Rimskio-Korsakovo „Carą Saltaną“ ir „Kitežą“. Nuo 1929 m. dėstė solinį dainavimą Kauno muzikos mokykloje, 1933–1949 m. – Kauno konservatorijoje. 1949–1955 m. LSSR konservatorijos operos studijos vadovas. 

Mokiniai: Vytautas Blažys, Vladas Česas, Stepas Graužinis, Juozas Indra, Stasys Yla, Irena Ylienė, Juozė Krištolaitytė-Daugėlienė, Abdonas Lietuvninkas, Edvardas Kaniava, Sofija Pusdešrytė-Adomaitienė, Jonas Stasiūnas, Stasys Gedvilas ir kt.

Palaidotas Gražiškių kapinėse (Šakių rajonas). 1981 m. pastatyto antkapinio paminklo autorius – sūnus architektas V. Oleka.

Vaidmenys 
 Mefistofelis – Charles Gounod operoje „Faustas“
 Godunovas – Modesto Musorgskio operoje „Borisas Godunovas“ 
 Don Bazilijo – Gioachino Rossini operoje „Sevilijos kirpėjas“

Šaltiniai 

Bosai
Lietuvos operos dainininkai
Lietuvos teatro režisieriai
Lietuvos karininkai
Taubučiai

Taubučiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 4 km į pietvakarius nuo Viduklės, dešiniajame Šešuvies krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Tadaušava

Tadaušava – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, kilometras į šiaurę nuo Kartupių, dešiniajame Šešuvies krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Užakmeniai

Užakmeniai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km nuo Eržvilko.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Pranas Gudavičius-Gudas 1876–1956 – gydytojas terapeutas

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Užšešuviai (Jurbarkas)

Užšešuviai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, kairiajame Šešuvies krante, kilometras į pietus nuo Ožnugarių. Kaimo miške yra paminklas 1945 metais žuvusiems partizanams.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Varnaičiai (Jurbarkas)

Varnaičiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 1 km į vakarus nuo Pašaltuonio, dešiniajame Šaltuonos krante. Į šiaurę nuo kaimo plyti miškas, pavadintas kaimo vardu – Varnaitinė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Verėpai

Verėpai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Kartupių, dešiniajame Šešuvies krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Viršiliškė

Viršiliškė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 2 km į rytus nuo Varlaukio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Baciai

Baciai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, kairiajame Šaltuonos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Dargiai (Jurbarkas)

Dargiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, kairiajame Mituvos krante, 5 km į rytus nuo Girdžių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Arturas Jevdokimovas

Arturas Jevdokimovas (g.\ 1966 m. balandžio 30 d. Vilniuje) – Lietuvos kino režisierius, scenaristas, aktorius, prodiuseris.

Biografija 
Tėvai – aktoriai Michailas Jevdokimovas ir Renata Vagnerytė. 1984–1987 m. studijavo TV režisūrą Lietuvos konservatorijoje, 2003 m. baigė Š. Rustaveli teatro ir kino institutą Tbilisyje. Stažavo pas J. Meką Filmų antologijos archyve Niujorke. 1999 m. įkūrė Tarptautinį mažųjų kino formų festivalį „Tinklai“, jam vadovauja. Sukūrė dokumentinių filmų, jiems būdinga gyvenimo stebėjimas, ironija. Parašė savo filmų scenarijus.

Filmografija 
 Pasivaikščiojimas zonoje, 1990 m.
 Kirtimų idilės, 1991 m.
 Aukštyn upe, 1992 m., Piarnu antropologinių ir dokumentinių filmų festivalio prizas
 Tinklai, 1994 m.
 Vienas klausimas, 1995 m.
 Praėjusio filmo atminimui, 1997 m., su R. Leipumi
 Komplikuotas reikalas, 2004 m.
 Suokalbis, 2015 m.

Vaidmenys 
 Ghetto, Vilniaus Getas, 2005 m.
 Šokantis Kirminas, 2006 m.

Pastatymai 
 Žiemos paralelės, 2007 m., režisierius Gintaras Makarevičius
 Vilkas, 2008 m., režisierius Julius Ziz (Žižliauskas)

Šaltiniai 

Lietuvos kino režisieriai
Lietuvos scenaristai
Lietuvos kino prodiuseriai
Jurgeliškiai (Jurbarkas)

Jurgeliškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Girdžių, Mituvos kairiajame krante, prie kelio .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Aldona Puišytė (g. 1930 m.) – poetė, vertėja.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Jokūbaičiai II

Jokūbaičiai II – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, kilometras į rytus nuo Girdžių, pro kaimą teka Tidikas.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Drebulynė

Drebulynė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, 8 km į rytus nuo Girdžių, kairiajame Mituvos krante, prie Alsos santakos su ja.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Paalsys II

Paalsys II – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Girdžių, pro kaimą teka Alsa.

Kaimo kapinaitėse stovi Pažėrų koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Naujininkai (Girdžiai)

Naujininkai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, kilometras į vakarus nuo Girdžių. Pro kaimą teka Mituva.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Miliušiai

Miliušiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Girdžių, dešiniajame Mituvos krante.

Istorija 

XX a. tarpukariu buvo Miliušių dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kavoliai II

Kavoliai II – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Girdžių, kairiajame Vidaujos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kavoliai I

Kavoliai I – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Girdžių, dešiniajame Vidaujos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Paantvardys II

Paantvardys I  – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, 5 km į šiaurę nuo Girdžių, prie Vidaujos upelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavidaujys II

Pavidaujys II  – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, 5 km į šiaurę nuo Girdžių, kairiajame Vidaujos upelio krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pažėrai (Jurbarkas)

Pažėrai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, 4 km į rytus nuo Girdžių, kairiajame Tidiko krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Ridikiškiai

Ridikiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje, 4 km į pietryčius nuo Eržvilko, dešiniajame Nerio krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Šapališkė

Šapališkė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Pavidaujo. Pro kaimą teka Vidauja.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimantas Karazija

Rimantas Karazija (1936 m. kovo 22 d. Kupiškyje – 2012 m. rugpjūčio 1 d.) – Lietuvos veterinaras, pedagogas, buvęs diplomatas, politikas, žemės ūkio ministras.

Biografija 
1954 m. baigė Kupiškio vidurinę mokyklą. 1954–1959 m. Lietuvos veterinarijos akademijoje (LVA) studijavo veterinariją, įgijo veterinarijos gydytojo specialybę. Nuo 1961 m. LVA Fiziologijos, patologinės fiziologijos ir patologinės anatomijos katedros asistentas. 1963–1966 m. mokėsi aspirantūroje, 1967 m. apgynė veterinarijos mokslų kandidato disertaciją, veterinarijos mokslų kandidatas. 

1968–1974 m. LVA Veterinarijos fakulteto dekanas. 1972–1974 m. LVA Fiziologijos, patologinės fiziologijos ir patologinės anatomijos katedros vedėjas. 1974–1976 m. LVA prorektorius mokymo ir mokslo reikalams. 1976–1992 m. LVA rektorius. 1970 m. docentas, nuo 1989 m. profesorius. Paskelbė per 100 mokslo darbų. 

R. Karazijos rektoriavimo metais buvo pastatytas Zooinžinerijos fakulteto mokymo korpusas (1980 m.), įkurtas Akademijos muziejus (1981 m.), pastatyta sporto salė (1983 m.), visuomeninio studentų maitinimo kompleksas (1985 m.), penki bendrabučiai. Rekonstravus senąją sporto salę įrengta studentų diskoteka (1984 m.), įkurta chlamidijozių probleminė laboratorija (1987 m.), skaičiavimo centras (1989 m.), galvijų prieskrandžių metabolizmo tyrimo probleminė laboratorija (1989 m.), kuriai trejus metus jis vadovavo. Akademijos mokymo bandymų ūkyje suformuota mokomoji kolekcinė galvijų banda, veikė galvijų embrionų transplantavimo laboratorija. Iniciavo bendradarbiavimą su Leipcigo ir Halės universitetais (Vokietija), Upsalos agrariniu universitetu (Švedija), Varšuvos žemės ūkio akademija (Lenkija), Jeruzalės hebrajų universiteto Koreto veterinarijos mokykla (1993 m.).

1983–1989 m. Lietuvos aukštųjų mokyklų Rektorių tarybos pirmininko pavaduotojas. Nuo 1986 m. LKP Revizijos komisijos narys. Prisidėjo prie Lietuvos veterinarijos gydytojų sąjungos (dab. asociacija) atkūrimo, 1988–1992 m. jos pirmininkas. 1989–1992 m. išrinktas pirmuoju Lietuvos aukštųjų mokyklų Rektorių konferencijos pirmininku.

1992–1994 m. Bronislovo Lubio ir Adolfo Šleževičiaus Vyriausybėse – LR žemės ūkio ministras.  1994–1995 m. LVA Fiziolologijos ir patologijos katedros profesorius. 1995 m. LR užsienio reikalų ministro Povilo Gylio patarėjas. 1995–1998 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Latvijoje.  R. Karazijai dirbant ambasadoriumi Latvijoje, buvo užbaigtas Lietuvos-Latvijos sienos delimitavimas, vyko sienos demarkavimo darbai, parengta pasirašymui sutartis dėl Lietuvos-Latvijos jūros sienos nustatymo. Nuo 1999 m. vėl LVA Fiziologijos ir patologijos katedros profesorius.  2006 m. minimas LR Seimo komisijos EBSW veiklai tirti išvadose.

Įvertinimas 
 1986 m. LTSR nusipelnęs veterinarijos gydytojas
 1989 m. Darbo raudonosios vėliavos ordinas
 1996 m. LDK Gedimino 3 laipsnio ordinas 
 1999 m. Latvijos Respublikos Trijų žvaigždučių 3 laipsnio ordinas

Šaltiniai 

|-

|-

Lietuvos žemės ūkio ministrai
Lietuvos ambasadoriai Latvijoje
Lietuvos biologai
Lietuvos veterinarijos akademijos rektoriai
Viktoras Jocaitis

Viktoras Jocaitis (1895 m. gruodžio 10 d., senuoju stiliumi lapkričio 28 d. Girkalnyje, Raseinių apskritis – 1976 m. gegužės 9 d. Kaune) – Lietuvos rašytojas, literatūros kritikas, žurnalistas, vertėjas.

Biografija 
Mokėsi Veiverių mokytojų seminarijoje, Petrogrado statybos technikos mokykloje, 1928–1932 m. Vytauto Didžiojo universitete (iki 1930 m. Lietuvos universitetas) studijavo humanitarinius mokslus.

Spaudoje pradėjo bendradarbiauti 1914 m. žurnale „Vairas“. Nuo 1918 m. laikraščio „Lietuvos aidas“ darbuotojas, 1919–1928 m. laikraščio „Lietuva“ techninis redaktorius, atsakingasis sekretorius, straipsnių autorius. Nuo 1928 m. žurnalo „Savivaldybė“, nuo 1937 m. „Pasaulio lietuvis“ faktiškasis redaktorius. Buvo Vidaus reikalų ministerijos spaudos referentas, dirbo bibliotekininko, literatūrologo, vertėjo darbą. 

Lietuvos žurnalistų sąjungos narys nuo pirmųjų jos gyvavimo metų.

Kūryba 
Studijoje „Bedieviai kunigų seminarijoje“ (1936 m.) kritiškai aptarė Vinco Mykolaičio-Putino romaną „Altorių šešėly“, jį apibūdino kaip kūrybiškai neapibendrintų memuarų schemą. Straipsniuose nagrinėjo dekadentizmo, avangardizmo, simbolizmo apraiškas lietuvių literatūroje, aptarė žanrų ir literatūrinio proceso perspektyvas, polemiškai interpretavo Maironio, V. Mykolaičio-Putino, Vydūno kūrybą.

Parašė neišleistų apysakų, novelių, dramų, literatūros studijas „Didžioji poetės išpažintis“ (par. 1960 m., apie Salomėją Nėrį), „S. Nėries poezija ir Plechanovas“ (par. 1961 m.; abi neišleistos, rankraščius saugo Nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka). Išvertė Maksimo Gorkio kūrinių, Nikolajaus Dobroliubovo straipsnių.

Bibliografija 
 Išdavikas, arba POW Lietuvoj: 3 veiksmų 9 paveikslų drama / T. Bekampis. – Kaunas, 1931. – 95 p.
 Kelias į rytus: Lietuvos veikalas / T. Bekampis. – Kaunas, 1933. – 109 p.
 Bedieviai kunigų seminarijoje: kunigų luomo kritika mūsų šių dienų literatūroje: kritiška „Altorių šešėly“ ir „Tiesiu keliu“ analizė. – Kaunas, 1936. – 135 p.

Vertimai 
 Levas Tolstojus. Kazokai, apysaka, 1928 m.
 Levas Tolstojus. Karas ir taika, romanas, 1937 m.
 Michailas Lermontovas. Mūsų laikų didvyris, apysaka, 1936 m.

Šaltiniai 

Lietuvos kritikai
Lietuvos rašytojai
Lietuvos redaktoriai
Lietuvos novelistai
Lietuvos vertėjai
Trečiasis pasaulinis karas

Trečiasis pasaulinis karas – hipotetinis pasaulinis karas, galbūt vyksiantis ateityje. Kitas po antrojo pasaulinio karo einantis globalus karas, kurio metu gali būti ir plačiai panaudotas masinio naikinimo ginklas.

Trečiasis pasaulinis karas neretai įvardinamas kaip pasaulio pabaiga, nes masinio naikinimo ginklais žmonija gali susinaikinti, sugriauti savo civilizaciją. Tai vienas iš galimų Fermi paradokso paaiškinimų.

Trečiasis pasaulinis karas iš tiesų niekada nebuvo pradėtas, tačiau praeityje būta politinių krizių bei techninių gedimų kuriuos žemiau nurodyti šaltiniai vertina kaip galėjusius šį karą sukelti:

 1962 m. Karibų krizė (dar žr. Vasilijus Archipovas).
 1979 m. klaidingas Amerikos NORAD atakos įspėjimo sistemos darbas .
 1983 m. klaidinga NATO Able Archer 83 programos interpretacija (dar žr. Rainer Rupp).
 1983 m. klaidingas Sovietų Sąjungos atakos įspėjimo sistemos darbas (dar žr. Stanislavas Petrovas).

Kai kurie kiti šaltiniai tokių istorijų pateikia ir daugiau.

Šaltiniai 

Karai
Kazimieras Jokantas

Kazimieras Jokantas (1880 m. spalio 23 d. Valiukiškis, Kupiškio valsčius – 1942 m. rugpjūčio 25 d. sušaudytas Sverdlovske) – Lietuvos valstybės veikėjas, pedagogas, gydytojas.

Biografija 
Nuo 1894 m. mokėsi Mintaujos gimnazijoje, priklausė Kūdikio draugijai. 1896 m. kartu su kitais lietuviais iš jos pašalintas už atsisakymą prieš pamokas melstis rusų kalba. 1899–1902 m. mokėsi Talino II gimnazijoje. 1908 m. baigė mediciną Tartu universitete.

1909 m. vertėsi gydytojo praktika Šakiuose, Seinuose. 1909–1918 m. Šv. Jurgio ligoninės gydytojas Suvalkų Kalvarijoje. 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis ir organizacinio komiteto narys. 1918–1920 m. „Žiburio“ gimnazijos direktorius Marijampolėje. Įsitraukė į Lietuvos ūkininkų sąjungos veiklą.

1920 m. gegužės 15 d. – 1922 m. lapkričio 13 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas V (Panevėžio) rinkimų apygardoje. Priklausė Lietuvos ūkininkų sąjungos frakcijai, įėjusiai į Lietuvos krikščionių demokratų partijos bloką. 1922 m. lapkričio 13 d. – 1923 m. kovo 13 d. Pirmojo Seimo, 1923 m. birželio 5 d. – 1926 m. birželio 2 d. Antrojo Seimo, 1926 m. birželio 2 d. – 1927 m. balandžio 12 d. Trečiojo Seimo atstovas. Antrojo Seimo pirmininko pavaduotojas.

1925 m. vasario 4 d. – 1925 m. rugsėjo 25 d. XI Vytauto Petrulio ministrų kabinete, 1925 m. rugsėjo 25 d. – 1926 m. birželio 15 d. XII Leono Bistro ministrų kabinete ir 1939 m. lapkričio 21 d. – 1940 m. birželio 17 d. XXI Antano Merkio ministrų kabinete – švietimo ministras. 

1922–1925 m. ir 1926–1927 m. oficiozo „Lietuva“ vyr. redaktorius. 1927–1939 m. „Aušros“ mergaičių gimnazijos Kaune (dab. Maironio universitetinė gimnazija) direktorius. 1941 m. birželio 14 d. TSRS valdžios suimtas, ištremtas į Sverdlovsko sritį ir Altajaus kraštą. 1942 m. birželio 27 d. Ypatingojo pasitarimo nuteistas mirti, sušaudytas .

Bendradarbiavo leidiniuose „Varpas“, „Vilniaus žinios“, „Viltis“, „Šaltinis“, „Laisvė“, „Lietuva“, „Lietuvos aidas“, „Ūkininkas“, „Lietuvos mokykla“.

Išvertė D. Kotopčevskio „Urvinį žmogų“ (1905 m.), J. Vagnerio „Iš gyvulių gyvenimo“ (1911 m.) ir kitų kūrinių.

Bibliografija 
 Lotynų kalbos vadovėlis, 1922 m.;
 Lotyniškai lietuviškas žodynas, 1936 m., 2 leid. 1995 m.

Literatūra 
 Jokantas Kazimieras, Trumpos Steigiamojo Seimo narių biografijos su atvaizdais, Klaipėda, 1924, p. 26.
 Jokantas Kazimieras, S. Kalvarijoje vokiečių okupacijos metu (1914–1918), Kaunas, 1937.
 Jokantas Kazimieras, Lietuvių enciklopedija, Boston, 1956, t. 9, p. 438.
 Lietuvos gyventojų genocidas, Vilnius, 1992, t. 1: 1939–1941, p. 363.
 Veilentienė A. Jokantas Kazimieras, Lietuvos Steigiamojo Seimo (1920–1922 metų) narių biografinis žodynas, sud. A. Ragauskas, M. Tamošaitis, Vilnius, 2006, p. 173–175
 Veilentienė A. Jokantas Kazimieras, Lietuvos Lietuvos Respublikos Seimų I (1922–1923), II (1923–1926), III (1926–1927), IV (1936–1940) narių biografinis žodynas, sud. Aivas Ragauskas, Mindaugas Tamošaitis, Vilnius, 2007, p. 296–299.

Šaltiniai 

Vilniaus konferencijos dalyviai
Lietuvos gydytojai
Lietuvos pedagogai
Lietuvos redaktoriai
Lietuvos švietimo ministrai
Seimo atstovai
Stanislovas Jokūbauskis

Stanislovas Jokūbauskis (1880 m. gegužės 8 d. Pūčkoriškėje, Kelmės valsčius – 1947 m. vasario 3 d. Kaune) – Lietuvos kunigas.

Biografija 
1897–1902 m. mokėsi Žemaičių kunigų seminarijoje Kaune, vėliau – Dvasinėje katalikų akademijoje Sankt Peterburge, iki 1907 m. Fribūro universitete. 1905 m. įšventintas kunigu.

Nuo 1907 m. dirbo kapelionu Kauno gimnazijose. 1917–1918 m. kapelionas ir literatūros mokytojas Riazanėje. Nuo 1931 m. Kauno arkivyskupijos kapitulos kanauninkas, 1932–1944 m. Kauno kunigų seminarijos dėstytojas, vicerektorius. Nuo 1932 m. Kunigų sąjungos misijoms remti pirmininkas, nuo 1938 m. Kauno arkivyskupijos kurijos tribunolo teisėjas, prelatas.

Nacių okupacijos metais iš Vilijampolės geto gelbėjo žydų vaikus. Nuo 1944 m. Kauno arkivyskupijos valdytojas. Siekdamas apsaugoti Lietuvos katalikų bažnyčią nuo smarkėjančių represijų kai kur nuolaidžiavo sovietinei valdžiai. 1946 m. leido steigti Eucharistinio Jėzaus seserų kongregaciją. 

2002 m. gruodžio 16 d. prie Kauno arkikatedros bazilikos atidengta ir memorialinė lenta (skulpt. Vytautas Narutis, archit. Regina Žukauskienė).

Įvertinimas 

 1932 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
 1999 m. Pasaulio teisuolis

Bibliografija 
 Naujojo Įstatymo šventoji istorija, 1931 m.
 Mišių aukos turinys, 1938 m.
 Brevijoriaus psalmių lotyniškasis tekstas su lietuviškąja parafraze, 1939 m.

Šaltiniai 

Lietuvos kunigai
Lietuvos prelatai
Lietuvos kapelionai
Lietuvos kanauninkai
Lietuvos pedagogai
Lietuvos Pasaulio teisuoliai
Stasys Jonauskas (1948)

Stasys Jonauskas (1948 m. kovo 28 d. Gėsaluose, Skuodo valsčius–2018 m. birželio 13 d.) – Lietuvos poetas, žurnalistas, redaktorius.

Biografija 
1970 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, 1981 m. M. Gorkio literatūros institute Maskvoje – Aukštuosius literatūros kursus.

Dirbo Skuodo rajono „Pabaltijo“ kolūkyje, 1967–1979 m. ir nuo 1981 m. – Skuodo rajono laikraščio „Mūsų žodis“ redakcijos darbuotojas, žemės ūkio skyriaus vedėjas, nuo 1993 m. – vyriausiojo redaktoriaus pavaduotojas,  nuo 2004 m. redaktorius.

Kūryba 
Pirmame eilėraščių rinkinyje „Didelis laukas“ žymi M. Martinaičio įtaka. Vėlesnėse knygose sukurtas savitas poetinis pasaulis, būdingas vaizdų konkretumas, objektyvus pasakojimas apie žemdirbio darbų ciklą, augalus ir gyvūnus, naudojama kontrastų poetika, mokslo žinios, ironija. Parašė eilėraščių vaikams, jo knyga išleista rusų kalba. 

Kartu su autorių kolektyvu išleido apybraižų knygą „Baltieji žirgai“ (1984 m.). Sudarė ir redagavo Skuodo rajono literatų knygą „Prie Bartuvos ir Luobos“ (1993 m.)

Bibliografija 
 Didelis laukas: eilėraščiai. Vilnius, 1973.
 Darbų vardai: eilėraščiai. Vilnius, Vaga, 1977.
 Lekia kaip metai: eilėraščiai. Vilnius, 1981.
 Вечные травы: стихотворения, перев. Игорь Калугин, Георгий Ефремов. Москва, Молодая гвардия, 1983.
 Spindulys po žeme: eilėraščiai. Vilnius, Vaga, 1984.
 Spaliai: eilėraščiai. Vilnius, Vaga, 1986.
 Šiuolaikiniai rugiai: eilėraščiai. Vilnius, Vaga, 1990.
 Šoka žaliosios varlytės: eilėraščiai vaikams. Vilnius, Džiugas, 1995.
 Širdis plaka delčią: eilėraščiai. Vilnius, Lietuvos rašytojų s-gos l-kla, 1998.
 Pavasario vėjas: Skuodo literatų poezijos rinktinė, sudarė Jonas Grušas, Antanina Danienė, Simona Matulevičiūtė, Skuodas, Skuodo vieš. b-ka, 2000.
 Po ramybės medžiu: Skuodo rajono literatų kūrybos rinktinė, sudarė Simona Matulevičiūtė, Eugenijus Zabitis, Antanina Danienė. Skuodas, Skuodo vieš. b-ka, 2001.
 Poezijos pavasaris, 2003, Vaga 2003.
 Poezijos pavasario laureatų kūryba, 1965–2003, Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2004.
 Žolės balsas: poezijos rinktinė. Vilnius, Vaga, 2004.
 Nematoma žaibo ranka. Literatūra ir menas, 2004-10-01, Nr. 3017.
 Trys karaliai. Literatūra ir menas, 2005-01-07, Nr. 3030.

Įvertinimas 
 Poezijos pavasaris–87 laureatas,
 Vilkaviškio rajono Salomėjos Nėries premija,
 Ievos Simonaitylės premija,
 Pauliaus Širvio literatūrinė premija.

Šaltiniai 

Lietuvos poetai
Lietuvos redaktoriai
Vincas Joneliūnas

Vincas Joneliūnas (g. 1926 m. kovo 24 d. Sobuvoje, Jiezno valsčius) – Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.

Biografija 
Mokėsi Sobuvos ir Jiezno pradžios mokyklose, Aukštadvario progimnazijoje, 1941–1947 m. Prienų gimnazijoje. 1952 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. 1967 m. apgynė disertaciją „Bulvių išsidėstymo sodinant mašinomis tyrimai“, technikos mokslų kandidatas. 

1953–1957 m. Alytaus mašinų ir traktorių stoties direktorius. 1958–1991 m. dirbo Žemės ūkio mechanizacijos ir elektrifikacijos institute; 1958–1977 m. Kaupiamųjų kultūrų laboratorijos vedėjas, 1972 m. vyr. mokslinis bendradarbis. 18 išradimų autorius. 

1988 m., gyvendamas Raudondvaryje, dalyvavo Raudondvario apylinkės partizanų pagerbime nuo minties iki kapinių įrengimo ir priežiūros. Parašė knygą „Raudondvario apylinkės partizanų pagerbimo istorija“. Apie gimtąjį Sobuvos kaimą, savo gimines ir artimuosius parašė dviejų dalių knygą „Gyvenimas Sobuvoje ir Raudondvaryje“, taip pat atsiminimus apie Prienų „Žiburio“ gimnaziją, humoristinių ir satyrinių straipsnių.

Bibliografija 
 Bulves auginame mechanizuotai, 1977 m.
 Kukurūzų augintojo vadovas, su kitais, 1959 m., 2 leid. 1963 m.
 Laukų mechanizatoriaus žinynas, su kitais, 1968 m., 2 leid. 1981 m.
 Bulvių auginimo ir nuėmimo mechanizavimas, su kitais, 1971 m.

Šaltiniai 

Lietuvos žemės ūkio teoretikai
Lietuvos inžinieriai mechanikai
Lietuvos išradėjai
Audrius Ramonas

Audrius Ramonas (g. 1979 m. gruodžio 7 d.) – Lietuvos vartininkas, futbolo treneris.

Iš Telšių kilęs Marijampolės „Sūduvos“ futbolo klubo vartininkų treneris Audrius Ramonas į Marijampolę atvyko 2003 m. ir yra ilgiausiai klube esantis narys.

Žaidėjo karjera 
Komandos, kuriose žaidė: Vilniaus „Geležinis vilkas“, Vilniaus „Ardena“, Vilniaus „Polonija“, Marijampolės „Sūduva“.

Trenerio karjera 
Baigęs karjerą ėmėsi trenerio veiklos: dirbo vartininkų treneriu „Sūduvos“ futbolo klube ir treniravo Lietuvos rinktinės vartininkus.

2016 m. vasarą jis buvo vienas iš pirmųjų lietuvių, kurie siekė įgyti UEFA A vartininkų trenerių licencijas.

2021 m. Valdas Ivanauskas buvo paskirtas Lietuvos nacionalinės rinktinės vyr. treneriu. Patvirtinti trys talkininkai: trenerio asistentas Tomas Ražanauskas, vartininkų treneris Audrius Ramonas bei fizinio rengimo treneris iš Vokietijos Thomas Klimmeck. Su treneriu ir jo štabu pasirašytos sutartys iki šio atrankos ciklo pabaigos.

Rinktinės 
2001 m. birželio 5 d. žaidė rungtynėse prieš Rumunijos U-21 rinktinę. Buvo kapitonu ir sužaidė visas rungtynes. Lietuviai nugalėjo rezultatu 1:0.

2001 m. rugsėjo 4 d. žaidė rungtynėse prieš Gruzijos U-21 rinktinę. Sužaidė visas rungtynes. Rungtynės vyko Gruzijoje ir lietuviai jose patyrė pralaimėjimą rezultatu 1:4.

Šaltiniai

Nuorodos 
 fksuduva.lt
 lietuvosfutbolas.lt
 transfermarkt.com trenerio profilis
 transfermarkt.com žaidėjo profilis
 LFE
 [ Futbolinis.lt]
 [ National-football-teams.com]

Lietuvos futbolo treneriai
Aujantepui

Aujantepui () – stalkalnis (tepui) Gvianos plokščiakalnyje, Venesueloje, Bolivaro valstijoje, Gran Sabanos regione. Sudarytas iš smiltainio. Tai vienas masyviausių ir aukščiausių plokščiakalnio masyvų: užima 650 km² plotą, iškyla į 2535 m aukštį. Stalkanio visiškai stačios sienos siekia apie 1 km aukštį. Aujantepui itin garsus dėl jo šlaitu krentančio aukščiausio pasaulyje Anchelio krioklio (979 m).

Tepui pavadinimas vietinių indėnų pemonų kalba reiškia „velnio kalnas“. 1933 m. Aujantepui viršūnėje sudužo amerikiečių lakūno Jimmie Angel, atradusio aukščiausiąjį pasaulio krioklį, lėktuvas. Angel nuo tepui nusileido per 11 dienų.

Venesuelos kalnai
Vytenis Junevičius

Vytenis Junevičius (g. 1958 m. liepos 28 d. Kaune) – vadybininkas, buvęs diplomatas, politikas, Lietuvos ūkio viceministras.

Biografija 
Nuo 1965 m. Vytenis Junevičius mokėsi Kauno 12-oje vidurinėje mokykloje, ją baigė 1976 m. Nuo 1976 iki 1981 m. studijavo Kauno politechnikos instituto (KPI) Inžinerinės ekonomikos fakultete, nuo 1987 iki 1989 m. KPI aspirantūroje, 1982–1984 m. buvo „Vilma" mokslinio tyrimo sektoriaus inžinierius, nuo 1984 iki 1987 m. KPI asistentas, vyr. asistentas, nuo 1990 m. vyr. dėstytojas, nuo 1994 iki 1996 m. – KTU vyr. dėstytojas.

Nuo 1981 iki 1982 m. Kauno radijo gamyklos dispečeris, 1990–1991 m. – Aukščiausiosios Tarybos Ekonomikos komisijos patarėjas. Vėliau perėjo į diplomatinę tarnybą, nuo 1991 iki 1992 m. buvo LR URM Amerikos skyriaus I sekretorius, nuo 1992 m. Tarptautinių ekonominių ryšių ministerijos Investicijų skyriaus vadovas, nuo 1992 iki 1994 m. LR diplomatinės misijos prie ES patarėjas.

Nuo 1995 iki 1997 m. UAB finansų maklerio įmonės "Obligacija" direktorius, nuo 1997 iki 1998 m. LR Europos reikalų ministerijos Privatizavimo departamento direktorius, nuo 1998 iki 1999 m. Pasaulio banko konsultantas, Vilniaus senamiesčio atgaivinimo strategijos projekto konsultantas (sritis – ekonomika ir finansai) nuo 1995 m. lapkričio iki 1996 m. spalio mėn. (projekto rėmėjai – Pasaulio Banko Institucinės plėtros fondas bei Vilniaus savivaldybė), LR ūkio ministerijos Įmonių bankroto valdymo departamento direktorius iki 1999 m. birželio 18 d., nuo 1999 m. birželio 18 d. iki 2001 m. Lietuvos ūkio viceministras  (kiti tuometiniai viceministrai – Antanas Bartulis, Viktoras Valentukevičius, Gediminas Miškinis), nuo 2001 iki 2002 m. UAB „Laitenis" direktorius, nuo 2002 m. kovo mėn. šilko audinių bendrovės „Kauno audiniai" valdybos pirmininkas, nuo 2004 m. UAB „Agava" generalinis direktorius.

Vytenis Junevičius vedęs, žmona Dalia.

Šaltiniai 
 KKL informacija;
 „Kas yra kas“ žinynas.

Lietuvos ūkio viceministrai
Lietuvos diplomatai
Lietuvos vadybininkai
Bilkiškės

Bilkiškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, Bezdonių seniūnijoje, šalia šiaurinės Vilniaus miesto savivaldybės ribos. Kaimas įsikūręs kairiajame Neries krante. Iš visų pusių, išskyrus vakarų, yra apsuptas Nemenčinės miško.

Iš Bilkiškių Laurų gatve galima pasiekti Vilnių, per mišką einančiu taku – Sakiškes.

Ties Bilkiškėmis Neryje esti kelios rėvos (Šiaučiai ir Devyniaviršiai?). Sielininkai turėję savų apeigų ir tikėjimų, susijusių su šiuo rėvų ruožu. Aplink atsiveria vaizdingos atodangos. Išlikusi tradicinės architektūros sodyba su daržine, tačiau aplink plečiasi kraštovaizdį niokojančios nausėdijos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Buitkiškiai

Buitkiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 2 km į vakarus nuo Vilniškių, 5 km į pietvakarius nuo Eržvilko ir į pietvakarius nuo pelkės Balandinės.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Danutė Dirginčiūtė (g. 1942 m.) – operos solistė, Kauno muzikinio teatro primadona.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Bendžiai

Bendžiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 3 km į pietryčius nuo Girdžių, kairiajame Antvardės krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Bandzinai II

Bandzinai II – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Vertimų, dešiniajame Mituvos krante. Yra kaimo turizmo sodyba.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Balneliškiai

Balneliškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 5 km nuo Žindaičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Antkalniai (Jurbarkas)

Antkalniai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 4 km į pietryčius nuo Vertimų, dešiniajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Jokymiškiai

Jokymiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Jurbarko, šiauriau žvyro karjero.

Istorija 
Anksčiau kaimas vadintas Južais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Greičiai (Jurbarkas)

Greičiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, kilometras į šiaurę nuo Sudargo, dešiniajame Nemuno krante, 6 kilometrai į vakarus nuo Jurbarko. Kaime įsikūrusios kelios sodų bendrijos.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vytautas Čepliauskas (1933–2011) – Muzikologas, dirigentas, chorvedys, pedagogas, rašytojas.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Globiai

Globiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje. Kaimas be gyventojų, Karšuvos girios šiaurėje, aplink plyti Globių miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Giedriai (Jurbarkas)

Giedriai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Jurbarko, prie Račintakio – kairiojo Mituvos intako ištakų ir rytinėje kelio Jurbarkas–Girdžiai pusėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Geišiai (Jurbarkas)

Geišiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Rotulių, šiauriau dešiniojo Imsrės kranto.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Geišiuose gimė karinis veikėjas, pulkininkas, teisininkas, spaudos, visuomenės ir politinis veikėjas Jurgis Byla (1890–1947).
 Geišiuose gimė kalbininkė, humanitarinių mokslų daktarė Petronėlė Bernadišienė (1910–1993).
 Geišiuose gimė kunigas, vertėjas, altruistas Pranciškus Bastys (1915–1984).

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Dargaitėliai

Dargaitėliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, Žindaičių pašonėje, šalia krašto kelio , dešiniajame Mituvos krante, kur Skardupis įteka į ją.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Lietuvos apeliacinis teismas

Lietuvos apeliacinis teismas (LApT) – apeliacinės instancijos Lietuvos bendrosios kompetencijos teismas bylose, nagrinėtose apygardos teismuose pirmąja instancija (LR kasacinis teismas - Lietuvos Aukščiausiasis Teismas).

Istorija 

1994 m. birželio 15 d. įsteigtas remiantis įstatymu „Dėl Lietuvos Aukščiausiojo Teismo, Lietuvos apeliacinio teismo, apygardų teismų įsteigimo, apygardų ir apylinkių teismų veiklos teritorijų nustatymo”. Teismo pirmtakas - Apeliaciniai Rūmai (pagal 1933 m. Teismų santvarkos įstatymą).

Lietuvos apeliacinis teismas savo veiklą pradėjo 1995 m. sausio 1 d.

Pirmininkai 
 
 Vytas Milius – 1995–2010 m.
 Egidijus Žironas – 2010–2015 m.
 Aloyzas Kruopys – 2015–2016 m.
 Algimantas Valantinas – nuo 2016 m.

Nuorodos 
 Oficialus Lietuvos apeliacinio teismo tinklalapis (lietuvių, anglų k.)

Lietuvos teismai
Bendrosios kompetencijos teismai
Apeliaciniai teismai
Kauno apygardos teismas

Kauno apygardos teismas – vienas iš Lietuvos bendrosios kompetencijos apygardos teismų, nagrinėjančių jo kompetencijai priskirtas baudžiamąsias ir civilines bylas pirmąja arba antrąja instancija. Būstinė – Kaunas.

Istorija 
1883 m. lapkričio 26 d. Kauno apygardos teismas minimas kaip Rusijos imperijos teismas, pradėjęs veikti Kauno gubernijos teritorijoje.

Įsteigtas 1918 m. gruodžio 15 d. Pirmasis teismas Lietuvoje, kuris 1918 m. gruodį jau dirbo. Savo veiklą teismas vykdė iki 1940 m. (teismą panaikino Lietuvos TSR vyriausybė).

Teismo pirmininkai 
1918–1922 m. Vladas Mačys, 
1922–1926 m. Simanas Petrauskas, 
1926–1933 m. Juozas Grigaitis, 
1934–1938 m. Andrius Dubinskas, 
1939–1940 m. Karolis Žalkauskas
2009–2011 m. Albertas Milinis  (g. 1957 m.).

Struktūra 
 Baudžiamųjų bylų skyrius
 Civilinių bylų skyrius.

Vadovybė 
Teismo pirmininkas – Nerijus Meilutis 
Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas – Darius Kantaravičius 
Civilinių bylų skyriaus pirmininkas – Marius Bartninkas.

Taip pat skaitykite 
 Kauno apygardos administracinis teismas
 Kauno miesto apylinkės teismas
 Kauno rajono apylinkės teismas

Nuorodos 

 Oficialus Kauno apygardos teismo tinklalapis (lietuvių k.)

Lietuvos teismai
Kauno miesto administracija
Apygardos teismai
Lemantiškiai

Lemantiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Jurbarko, dešiniajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kriščiaviškė

Kriščiaviškė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 3 km į pietryčius nuo Žindaičių, kairiajame Mituvos krante.

Istorija 

Per II pasaulinį karą, 1942 m. gruodžio pabaigoje, į Kriščiaviškę atklydo du rusų kareiviai belaisviai, kuriuos vietiniai priglaudė. Vokiečiai, sužinoję, apsupo kaimą. Vienam belaisviui pavyko pabėgti, o kitą – S. Stipriną – nušovė. Naciai išsiaiškinę suėmė kelis vietos gyventojus, kuriuos kartu su nušautu partizanu 1943 m. sausio 27 d. nusivežė į mišką už Pašvenčio, sušaudė ir čia pat užkasė. 1966 ar 1967 metų rudenį žudynių vietoje pastatytas paminklinis akmuo. 2022 m. lapkričio 4 d. buvo atkasta kapo duobė, rasta žmonių kaulų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kažemėkai (Jurbarkas)

Kažemėkai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybės teritorijoje, Jurbarkų seniūnijoje, kilometras į vakarus nuo Vertimų, dešiniajame Mituvos krante, prie Kamės žiočių į ją.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Juozas Byla (1871-1944), kunigas, kanauninkas
 Kažemėkuose 1938 m. gruodžio 15 d. gimė Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras Juozapas Edvardas Misevičius.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalniškiai (Jurbarkai)

Kalniškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 4 km į šiaurę nuo Vertimų. Kaime įsikūrusi Globių girininkija.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Mantviliai II

Mantviliai II – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 3 km į pietus nuo Vertimų, dešiniajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Mikutaičiai I

Mikutaičiai I – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, kilometras į pietus nuo Žindaičių, kairiajame Mituvos krante, šiauriau dešiniojo Antvardės kranto.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Naujasodžiai (Jurbarkas)

Naujasodžiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarko priemiestis 1 km į rytus nuo Jurbarko, prie kelio . Yra Genocido aukų kapinės, Kaimo turizmo sodyba „Jurodis“.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Genocido aukų kapinėse palaidotas skulptorius Vincas Grybas (1890–1941).
 Eugenijus Algimantas Bagdanskis (g. 1943 m.) – habilituotas techologijos mokslų daktaras.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Saukai

Saukai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 1 km į vakarus nuo Dainių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Rukšniai (Jurbarkas)

Rukšniai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 3–6 km į šiaurę nuo Jurbarko. Plačiai išsidėstęs kaimas, šiauriau Račintakio, siekia Mituvos kairįjį krantą. Kaime yra didelis ūkis ir valymo įrenginiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Rotuliai II

Rotuliai II – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 1 km į rytus nuo Dainių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Rauktiškiai

Rauktiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 3 km į pietus nuo Žindaičių, dešiniajame Antvardės krante, prie krašto kelio .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Pranas Girdžius (1902–1997), poetas, eseistas, pedagogas.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Palėkiai

Palėkiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 3 km į rytus nuo Smalininkų. Kaime telkšo Palėkių ežeras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Naujininkėliai

Naujininkėliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Žindaičių, dešiniajame Vidaujos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Clifford Chance

Clifford Chance LLP – tarptautinė teisinių paslaugų įmonė, vienijanti 3 800 advokatų. „Clifford Chance“ turi ofisus 30 svarbiausių pasaulio finansų bei verslo centruose, 21 šalyje.  Ji priklauso Magiškajam Ratui ir yra įsikūrusi Londone. „Clifford Chance“ bendrovė yra viena iš didžiausių teisinių paslaugų įmonių pasaulyje pagal advokatų skaičių ir pajamų srautus.  2009-10 m. jos metinės įplaukos siekė £1,197 mlrd. svarų, o kiekvienam įmonės partneriui tenkantis pelnas buvo £933 000 svarų.

Ištakos 
„Clifford Chance“ buvo įkurta 1987 m. Anglijoje, kai susijungė advokatų kontoros „Coward Chance“ ir „Clifford Turner“. Nors ir abi pastarosios bendrovės nebuvo pirmaujančios teisinių paslaugų įmonės Londone, tačiau jų susiliejimas pakeitė teisės paslaugų kraštovaizdį bei advokatų kontorų formą Londone ir visame pasaulyje. Jas užplūdusi susijungimų banga užliejo ir kitas teisinių paslaugų bendroves. „Clifford Chance“ pirmoji pradėjo teikti aukšto lygio teisines paslaugas pasauliniu mastu.  Vėliau ši bendrovė sparčiai plėtėsi Europoje bei Azijoje ir  per dešimtmetį sugebėjo dvigubai išaugti. „Clifford Chance“ įžengė į JAV rinka 1992 m. Ji buvo pirmoji ne JAV bendrovė pradėjusi teikti teisines paslaugas JAV.

Veiklos sritys 
„Clifford Chance“ veiklos sritys:
 Bankininkystė ir kapitalo rinkos;
 Įmonių teisė;
 Nekilnojamasis turtas;
 Mokesčių teisė;
 Ginčų sprendimas.

Išnašos

Nuorodos 
 Oficialus Clifford Chance LLP tinklalapis

Advokatų kontoros
Jungtinės Karalystės įmonės
Žirniškiai (Jurbarkas)

Žirniškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 5 km į šiaurės rytus nuo Smalininkų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Velėniškiai

Velėniškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Žindaičių, į vakarus nuo kelio . Kaime įsikūrusi Balandinės girininkija.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Vanaginė (Jurbarkas)

Vanaginė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, dešiniajame Mituvos krante. Kaime įsikūrusios kelios sodų bendrijos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Valuckai

Valuckai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 3 km į šiaurę nuo Vertimų, prie Mituvos ir Vidaujos santakos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Užvajočiai

Užvajočiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Jurbarko, kairiajame Mituvos krante – prie jos tvenkinio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Užkalniai (Jurbarkas)

Užkalniai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, dešiniajame Mituvos krante – kitoje upės pusėje – Vertimai. Piečiau kaimo Kamė įteka į Mituvos tvenkinį.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Telviakai

Telviakai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Jurbarkų seniūnijoje, kilometras į pietvakarius nuo Vilniškių, kairiajame Vidaujos krante, šiauriau dešiniojo Trumpės kranto.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Šamilis Basajevas

Šamilis Salmanovičius Basajevas (, g. 1965 m. sausio 14 d. Vedeno, pietryčių Čečėnijoje – 2006 m. liepos 10 d. Ingušija) – čečėnų kovotojas, teroristas, politikas. Buvo įtrauktas į Jungtinių Tautų Organizacijos, JAV ir Europos sąjungos teroristų sąrašus. Iki mirties buvo labiausiai ieškomas žmogus Rusijoje.

Biografija 
Tėvai pavadino Šamiliu, pagerbdami XIX a. avarų kovotoją mulą imamą Šamilį. Jaunystėje žavėjosi Kubos revoliucionieriumi Che Guevara, jo plakatai kabėjo Š. Basajevo kambaryje Maskvoje. Basajevas trumpai studijavo žemėtvarką Maskvoje. Vėliau pradėjo verslą, prekiavo kompiuteriais ir jų dalimis.

Po 1991 m. pučo Maskvoje pagrobė Rusijos lėktuvą bei privertė jį nutūpti Turkijoje, kur žiniasklaidai papasakojo apie padėtį Čečėnijoje. 1994 m. prasidėjus Pirmajam Rusijos-Čečėnijos karui, Š. Basajevas tapo vienu sukilėlių vadų. 1995 m. Š. Basajevas vadovavo vienai pirmųjų ir bene didžiausiai įkaitų paėmimui, Budionovsko ligoninėje (Rusija) įkaitais paėmė per 1000 žmonių (įvykių metu žuvo apie 100 įkaitų).

Labiausiai Š. Basajevas pagarsėjo dalyvaudamas ypač kruvinuose karuose buvusios Sovietų Sąjungos teritorijoje, tokiuose, kaip 1988 m. – 1994 m. Armėnijos-Azerbaidžiano karas dėl Kalnų Karabacho, dalyvavimas pilietiniame Gruzijos kare 1993 m., Abchazijos kareivių apšaudymas Kodorio slėnyje 1998 m., Pirmajame Čečėnijos kare 1994–1996 m., ypač pasižymėjo per 1996 m. Grozno šturmą, kuomet paėmė į nelaisvę ištisą Rusijos armijos garnizoną su visa ginkluote, taip pat dalyvavo 1999 m. islamistų įsiveržime į Rusijos Dagestaną, vėliau ir Antrajame Čečėnijos kare.

Žuvo 2006 m. Ingušijoje per rusų pareigūnų ir karių surengtą specialią operaciją.

Nuorodos 
 „Šamilis Basajevas: žiaurusis čečėnų karo genijus“ „Sekundė“, 2006-07-18 d.

Čečėnijos politikai
Ąžuolynė (Joniškis)

Ąžuolynė – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, kelių sodybų kompleksas, dabar priklausantis Butniūnų kaimui. Vienoje sodyboje gyvena senieji gyventojai, kitoje – naujakuriai. Aplink vien dirbama žemė, kiek tolėliau į vakarus – Beržynės miškas. Seniau čia tekėjo Vešėtinio upelis, tačiau jo neliko ūkininkams nusausinus dirbamą žemę. Pro Ąžuolynę anksčiau buvo galima nuvažiuoti iš Butniūnų į Bilžius, bet dabar likęs tik vienkryptis keliukas, besibaigiantis sodybos kiemu. Dabar čia sunku privažiuoti, nes kelias daugiausia naudojamas ūkininkų poreikiams.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Lietuvos verslo kolegija

Viešoji įstaiga Lietuvos verslo kolegija (LTVK) – Klaipėdoje esanti aukštoji neuniversitetinė mokykla, besiorientuojanti į Šiaurės ir Vakarų Lietuvos regionų poreikius.

Kolegija vykdo 7 neuniversitetines studijų programas: įstaigų ir įmonių administravimas, verslo vadyba, rekreacijos ir turizmo verslo vadyba, statybos verslo vadyba, ekonomika, programavimas kompiuteriams, prekybos vadyba. Kolegija yra įsijungusi į Verslo praktinio mokymo firmos Lietuvoje „Simulith“ centro tinklą. Bibliotekoje yra įdiegta „ALEPH“ informacine sistema ir optinis interneto ryšys.

Padaliniai 
LTVK taip pat veikia Verslo informacinis centras, teikiantis konsultacijas ir vykdantis suaugusių profesinį mokymą, Nuotolinių studijų centras ir Informacinių technologijų centras (juose mokoma informacinių technologijų žinių ir įgūdžių). Projektų ir tarptautinių ryšių skyrius plėtoja bendradarbiavimą su kitomis institucijomis, dalyvauja įvairiuose projektuose. Karjeros centras užtikrina grįžtamąjį ryšį su Vakarų Lietuvos verslo kolegijos absolventais, siekiant geresnės studijų kokybės.

Nuorodos 
 Lietuvos verslo kolegijos svetainė

Lietuvos kolegijos
Privačios aukštosios mokyklos
Lietuvos viešosios įstaigos
Lietuvos verslo mokyklos