Lina Lapelytė

Lina Lapelytė (g. 1984) – menininkė, muzikantė ir kompozitorė. Gyvena ir kuria Vilniuje bei Londone.

Išsilavinimas 
2006 m. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje (LMTA) įgijo klasikinio smuiko specialybę. 2009 m. Londono menų universitete (LCC) su pagyrimu baigė garso meno bakalauro studijas, o 2013 m. Londono Karališkajame meno koledže (RCA) įgijo skulptūros magistro laipsnį.

Aktyviai dalyvauja tarptautinėse menininkų rezidencijų programose: Akademie Schloss Solitude rezidencijoje Štutgarte, Vilniaus dailės akademijos Nidos meno kolonijoje, Ujazdowski pilies Šiuolaikinio meno centre Varšuvoje.

Nuo 2019 m. kaip vizituojanti lektorė dėsto Londono Karališkame meno koledže.

Kūryba 
Linos Lapelytės kūryba pagrįsta performansu ir neatsiejama nuo muzikos. Joje daug nuorodų į populiariają kultūrą, lyčių stereotipus bei nostalgiją.

Kūryboje menininkė jungia kelias disciplinas, gilinasi į performatyvumą ir įvairias jo formas, manipuliuoja žanrų ribomis. Populiariosios muzikos ir operos elementus Lina Lapelytė supina su liaudies ritualais ir šiuolaikinės kasdienybės kultūra.

Į savo projektus menininkė dažnai įtraukia bendruomenių ir kolektyvų narius. Kūriniuose susitinka profesionalūs atlikėjai ir mėgėjai. Kolektyviška darbo metodika atsispindi ir sėkmingose kūrybinėse koloboracijose. Gyvendama Londone sukūrė performansus „Hunky Bluff“ (2014) bei „Candy Shop“ (2013–1015). Kartu su menininkėmis Rugile Barzdžiukaite ir Vaiva Grainyte 2013 metais sukurta šiuolaikinė opera „Geros dienos!“ įvertinta šešiais tarptautiniais apdovanojimais. Apie skirtingus parduotuvės darbuotojų likimus pasakojanti opera apkeliavo dešimtis festivalių visame pasaulyje, buvo transliuota BBC Radio 3 ir LRT eteryje.
Su antru bendros kūrybos projektu opera-performansu „Saulė ir jūra (Marina)“ menininkės 2019 m. atstovavo Lietuvai 58-ojoje Venecijos šiuolaikinio meno bienalėje ir buvo apdovanotos „Auksiniu liūtu“.

Ankstyvoje kūryboje menininkė daug dėmesio skyrė improvizacinei muzikai. Menininkė dalyvavo įvairiuose šiuolaikinės muzikos projektuose, rengė pasirodymus su Angharad Davies, Davidu Toopu, Johnu Butcheriu, Antonu Lukoszevieze, Eddie Prevostu, Davidu Ryanu, Peteriu Cusacku, Leafcutteriu Johnu, kvartetu „Twentytwentyone“, Arturu Bumšteinu, Rhodri Davies, Anat Ben David, Olga Nosova ir kitais.

Improvizacinė muzika yra svarbi menininkės kūrybos dalis – kartas nuo karto jis pasirodo duete su Angharad Davies – „LA Wireless“ bei su ansambliu „Common Objects“.

Darbai 

 Šiuolaikinė opera/performansas „Saulė ir jūra“ (2017) | „Sun and Sea (Marina)“ (2019) , kūrinio bendraautorės – Vaiva Grainytė ir Rugilė Barzdžiukaitė
 Performansas/Video „Play for the parallels“ (2017)
 Performansas „Piruetas“ (2017)
 Performansas „Ladies“ (2016)
 Šiuolaikinė opera/performansas „Candy Shop – the Circus“ (2015)
 Performansas/instaliacija „Yes. Really!“ (2014)
 Šiuolaikinė opera/performansas „Hunky Bluff“ (2014)
 Šiuolaikinė opera „Geros dienos!“ (2013), kūrinio bendraautorės – Vaiva Grainytė ir Rugilė Barzdžiukaitė

Parodos ir pasirodymai 
Lina Lapelytė aktyviai dalyvauja parodose ir projektuose Lietuvoje ir užsienyje. Personalines parodas ir pasirodymus yra surengusi tokiose institucijose kaip DRAF – Davido Robertso meno fondo galerija (Londonas, 2014), „Serpentine“ galerijų paviljonas (Londonas, 2014), edukacijos, rezidencijų ir parodų centre „Rupert“ (Vilnius, 2017), Barselonos šiuolaikinio meno muziejuje MACBA (Barselona, 2017), „Cartier“ meno fondas (Paryžius, 2019).

Menininkės darbai buvo pristatyti daugelyje tarptautinių grupinių parodų: „Waiting for Another Coming“ (Ujazdowski pilies Šiuolaikinio meno centre, Varšuva, 2018), „Give up the Ghost!“ (13-oji Baltijos trienalė, Talinas, 2018), parodoje „Priedainis“ šiuolaikinio meno centre „KIM?“ (Ryga, 2018), Nacionalinėje dailės galerijoje organizuotoje parodoje „Magma“, (Vilnius, 2017), Moderna Museet muziejaus parodoje „Public Movement“ (Malmė, 2017), FIAC (Paryžius, 2017), festivalyje „Tectonics“ (Tel Avivas, 2017), projektų erdvėje „1857“ (Oslas, 2017), šiuolaikinio meno centro „De Vleeshal“ parodoje „Why Patterns?“ Midelburge (Olandija, 2017). Taip pat parodose „Peculiar People“ (galerija „Focal Point“, Pajūrio Sautendas, Didžioji Britanija, 2016), „Double Bind“ (NILO, Reikjavikas, 2016 ir „Rupert“, Vilnius, 2015), Venecijos architektūros bienalėje (Venecija, 2016), „Picnic session“ šiuolaikinio meno muziejuje CA2M (Madridas, 2015), „Listening“ („Hayward“ galerijos keliaujanti paroda Didžioji Britanija, 2015), „Block Universe“ (Londonas, 2015), „Baltic CCA“ (Niukaslas, 2014), „Eye and Lense“ („Whitechapel Gallery“, Londonas, 2014).
Linos Lapelytės kūryba yra skambėjusi Karalienės Elžbietos koncertų salėje Londone, Royal Albert salėje Londone bei Teatro Argentino, Romoje.

Apdovanojimai 
2014 m. Jungtinėje Karalystėje Lina Lapelytė buvo nominuota Arts Foundation Futures Awards (AFFAs) apdovanojimuose, o 2018 m. – „Globalios Lietuvos apdovanojimui“.
Kartu su Rugile Barzdžiukaite ir Vaiva Grainyte už operą „Geros dienos!“ 2012 m. pelnė tarptautinio teatro instituto organizuojamo konkurso Music Theatre NOW prizą (Jončiopingas, Švedija). 2014 m. už geriausią lietuvių autorių pastatymą menininkėms Lietuvoje įteiktas Auksinis scenos kryžius. Tais pačiais metais pelnyti du Latvijoje vykstančio festivalio „Baltijos teatrai“ konkursinės programos apdovanojimai už „socialinės tikrovės pajautą” ir „dramaturgiją“.
2015 m. Lietuvoje kūrėjos įvertintos Jaunojo menininko premija, taip pat pelnė pagrindinį tarptautinio jaunųjų režisierių festivalio „Fast Forward“ prizą (Braunšveigas, Vokietija). 2018 m. už novatoriškus ir originalius sprendimus menininkės apdovanotos Boriso Dauguviečio auskaru.

Kartu su Rugile Barzdžiukaite ir Vaiva Grainyte 2019 m. pelnė:
 Venecijos meno bienalės „Auksinį liūtą“ už operą-performansą „Saulė ir jūra (Marina)“,
 Lietuvos nacionalinę kultūros ir meno premiją.

Nuorodos 
 
 Saulė ir jūra (Marina)
 Geros dienos!
 Agnė Sadauskaitė. Apokalipsės ženklai pliaže. Interviu su operos-performanso „Saulė ir jūra“ kūrėjomis, Artnews.lt, 2018 10 11

Šaltiniai 

Lietuvos menininkai
Lietuvos kompozitoriai
Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatai