joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Smedyčiai

Smedyčiai arba Riabinovka (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Рябиновка) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Smedītis prūsiškos kilmės. 1425 m. minimi Smedythen.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Henrietenhofo, nuo 1928 m. Senkaimio valsčiaus kaimas.  1928 m. spalio 1 d. prijungtas Ledakaimis. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Orechovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Parapija 
Smedyčių bažnyčia pastatyta apie 1330–1360 m. Parapijai priklausė kaimai: Bekartai, Didysis Sausodis, Drangsyčiai, Elermiūlė, Jonkai, Knipyčiai, Lapašiai, Ledakaimis, Mažasis Sausodis, Melionkaimis, Naujienos, Naikiai, Palapas, Piskiemis, Rapaliai, Rormiūlė, Sklodyčiai, Sosėnai, Tolkaimis.

Parapijoje dirbo pastoriai:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Riabinovka bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Althofas (Ylavos apskritis)

Althofas, prie Althofo arba Kurskojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Курское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas į šiaurę nuo Orechovo.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities vienkiemis,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Henrietenhofo, nuo 1928 m. Senkaimio valsčiaus kaimas.  Priklausė Smedyčių parapijai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Orechovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Kurskojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Gajuvka (Palenkės vaivadija)

Gajuvka () – eigulio namelis Lenkijos šiaurės rytuose, Nužeco Stacjos valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Nužeco Stacjos valsčius
Nivenskojės kaimo gyvenvietė

Nivenskojės kaimo gyvenvietė () – kaimo gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Bagrationovsko rajone. Administracinis centras – Nivenskojė. 2010 m. buvo 8 263 gyventojai.

Istorija 
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. Ribojasi rytuose su Gvardeiskojės, pietuose su Dolgorukovo, vakaruose su Pograničnojės kaimo gyvenvietėmis, šiaurėje su Gurjevsko rajono Novomoskovskojės ir Lugovojės kaimo gyvenvietėmis. 

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką. Gyvenvietės administracijai vadovauja konkurso tvarka skiriamas administracijos vadovas.

Kaliningrado srities įstatymu Nivenskojės kaimo gyvenvietę sudaro kaimai:

Šaltiniai 

Kaliningrado srities kaimo gyvenvietės
Bagrationovsko rajonas
Vitenbergas (Ylavos apskritis)

Vitenbergas arba Nivenskojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Нивенское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. Gesavos valsčiaus kaimas, nuo 1930 m. gegužės 28 d. Vitenbergo valsčiaus centras.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės apylinkės (Нивенский cовет) centras.

Gyventojai

Apylinkė 
Nivenskojės apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Nivenskojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Gesava

Gesava arba Južnas (, iki 1907 m. Gesaw,, nuo 1939 m. Jesau, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Южный) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Gesaws prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. Gesavos valsčiaus centras, nuo 1930 m. gegužės 28 d. Vitenbergo valsčiaus kaimas.  1928 m. prijungti Arvaidai ir Marienhohas. 1935 m. į šiaurę nuo kaimo pastatytas karinis aerodromas (dab. Nivenskojės aerodromas), kaime buvo dislokuotas Liuftvafės garnizonas. 1944–1945 m. veikė Štuthofo koncentracijos stovyklos moterų darbo stovykla. 1945 m. sausio mėn. stovykla evakuota į Palmininkus, kur kalinės žuvo Palmininkų žudynėse. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Južnas bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Vikboldas

Vikboldas arba Otvažnojė (, nuo 1939 m. Wickbold, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Отважное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2010 m. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas gali būti vokiškos ar prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Karaliaučiaus apskrities, nuo 1939 m. Žuvininkų apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės apylinkės, 2008–2010 m. Gurjevsko rajono Novomoskovskojės kaimo gyvenvietės kaimas. Nuo 2010 m. 202 gyventojų iš 220 balsavusiųjų balsų dauguma kartu su Malojė Otvažnojė prijungtas prie Nivenskojės kaimo gyvenvietės.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Otvažnojė bankgorodov.ru

Karaliaučiaus apskrities gyvenvietės
Žuvininkų apskrities gyvenvietės
Mažasis Vikboldas

Mažasis Vikboldas arba Malojė Otvažnojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Малое Отважное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2010 m. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas gali būti vokiškos ar prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Karaliaučiaus apskrities, nuo 1939 m. Žuvininkų apskrities kaimas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės apylinkės, 2008–2010 m. Gurjevsko rajono Novomoskovskojės kaimo gyvenvietės kaimas. Nuo 2010 m. 202 gyventojų iš 220 balsavusiųjų balsų dauguma kartu su Otvažnojė prijungtas prie Nivenskojės kaimo gyvenvietės.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Malojė Otvažnojė bankgorodov.ru

Karaliaučiaus apskrities gyvenvietės
Žuvininkų apskrities gyvenvietės
Šionmoras

Šionmoras arba Partizanskojė (, nuo 1939 m. Schönmohr, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Партизанское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Karaliaučiaus apskrities Frydrichšteino valsčiaus, nuo 1939 m. Žuvininkų apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Partizanskojė bankgorodov.ru

Karaliaučiaus apskrities gyvenvietės
Žuvininkų apskrities gyvenvietės
Adamovas

Adamovas () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės rytus nuo Mielniko, apie 19 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 84 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Mielniko valsčius
Graboviecas (Semiatičės apskritis)

Graboviecas (, ) – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mielniko valsčius
Homotai

Homotai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į šiaurės vakarus nuo Mielniko, apie 8 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 81 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Mielniko valsčius
Konskie Gurai

Konskie Gurai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mielniko valsčius
Koterka

Koterka (, ) – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Mielniko valsčius
Kudeličė

Kudeličė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr.  ir vaivadijos kelias Nr. .

Mielniko valsčius
Mačkovičė

Mačkovičė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 13 km į šiaurės vakarus nuo Mielniko, apie 4 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 80 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1995 m. pastatyta Mačkovičės Šv. Kirilo ir Metodijaus cerkvė.

Mielniko valsčius
Mentna

Mentna (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į rytus nuo Mielniko, apie 21 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 86 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime yra XIX a. pastatytas autentiškos architektūros medinis namas, kuris yra įtrauktas į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Mielniko valsčius
Moščona Krulevska

Moščona Krulevska (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į šiaurės vakarus nuo Mielniko, apie 11 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 83 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Šalia kaimo yra keli Molotovo linijos bunkeriai. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Mielniko valsčius
Oksiutičė

Oksiutičė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurės vakarus nuo Mielniko, apie 9 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 79 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mielniko valsčius
Oslovas

Oslovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Mielniko, apie 13 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 86 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mielniko valsčius
Pavlovičė (Semiatičės apskritis)

Pavlovičė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurės vakarus nuo Mielniko, apie 9 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 81 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mielniko valsčius
Porembai

Porembai () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mielniko valsčius
Toruva

Toruva arba Vladimirovas (, nuo 1938 m. Ernsthof, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Владимирово) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Tōravs prūsiškos kilmės. Įkurtas Prėskingės upės (, ) krante buvusios senos prūsų gyvenvietės Toraw vietoje 1315 m. kaip Vokiečių ordino atraminis punktas.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. Gesavos valsčiaus, nuo 1930 m. gegužės 28 d. Vitenbergo valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės (Владимировский cовет) centras. 1993 m. prijungta Krasnopartizanskojė.

1945 m. miestelis buvo visiškai sugriautas, kai kurie griuvėsiai stovi iki šiol. Tarp jų ir garsioji bažnyčia.

Parapija 

Pirmoji medinė bažnyčia pastatyta apie 1320 m. 1430 m. pastatyta gotikinė bažnyčia, kurioje 1637 m. tuokėsi pastorius Johanas Patricijus ir vietinio pastoriaus dukra Anchen Martina Neander. Vestuvėms pakviestas Klaipėdos poetas Simonas Dachas vestuvinei dovanai parašė eilėraštį „Taravos Anikė“ (), tapusį vokiečių liaudies daina ir išgarsinusį miestelį. Teatro aikštėje Klaipėdoje pastatyta Anikės skulptūra − paminklas Simonui Dachui.

1910 m. bažnyčioje kilo gaisras, bet 1911–1918 m. ji restauruota. Parapijai priklausė Bajorai, Brakseinsvaldė, Luizenhofas, Pakeruva, Vikboldas, Vitenbergas. Evangelikų parapijoje dirbo:

Gyventojai

Apylinkė 
Vladimirovo apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Vladimirovas bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Radziviluvka

Radziviluvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurę nuo Mielniko, apie 13 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 82 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įkurtas 1576 metais. 1919-1934 m. kaimas buvo Radziviluvkos valsčiaus centras. Netoli kaimo yra Radziviluvkos miškų draustinis. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Mielniko valsčius
Sutnas

Sutnas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į rytus nuo Mielniko, apie 22 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 89 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.  Kaimas yra šalia Vakarinio Bugo upės.

Mielniko valsčius
Tokarai (Palenkės vaivadija)

Tokarai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Kaime įsikūrusi Tokarų Verkiančiosios Dievo Motinos Ikonos parapija. 1935 m. pastatyta Šv. Kryžiausbažnyčia, 1912 m. pastatyta medinė Tokarų Verkiančiosios Dievo Motinos Ikonos cerkvė ir 1935 m. pastatyta medinė mokykla, visi šie objektai yra įtraukti į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.). 

Mielniko valsčius
Vaikuvas

Vaikuvas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietryčius nuo Mielniko, apie 21 km į pietryčius nuo Semiatičės ir apie 91 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Mielniko valsčius
Vilanovas

Vilanovas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Mielniko valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į šiaurės rytus nuo Mielniko, apie 24 km į rytus nuo Semiatičės ir apie 82 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Mielniko valsčius
Arvaidai

Arvaidai arba Lineinojė (, nuo 1938 m. Arweiden, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Линейное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Arvaidai prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. Skrumbainių valsčiaus kaimas.  1910 m. buvo 66 gyventojai.  1928 m. rugsėjo 30 d. Arvaidai prijungti prie Gesavos. Priklausė gesavos parapijai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas, 1946 m. prie jo prijungti Bėgiai (Bögen) ir pavadintas Lineinojė.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Lineinojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Bajorai (Ylavos apskritis)

Didieji Bajorai arba Maiskojė (, nuo 1907 m. Groß Bajohren, nuo 1938 m. Baiersfelde, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Майское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Bajorai lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities Toruvos valsčiaus kaimas.  1910 m. buvo 108 gyventojai.  1938 m. liepos 16 d. prijungti Mažieji Bajorai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas, 1946 m. prie jo prijungta Pakeruva ir pavadintas Maiskojė.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Maiskojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Borkai (Hainuvkos apskritis)

Borkai (, , ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Čeremchos valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietvakarius nuo Čeremchos, apie 34 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 71 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Čeremchos valsčius
Piščatka (Hainuvkos apskritis)

Piščatka (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Čeremchos valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Čeremchos valsčius
Pohulanka

Pohulanka (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Čeremchos valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Čeremchos valsčius
Polovcė

Polovcė (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Čeremchos valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietus nuo Čeremchos, apie 31 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 72 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Šalia kaimo yra Polovcės-Pieščatkos pasienio punktas. Kaime yra Šv. Jono Teologo cerkvė. 

Čeremchos valsčius
Biala Stražas

Biala Stražas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į rytus nuo Kleščelės, apie 20 km į pietus nuo Hainuvkos ir apie 65 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Dašė

Dašė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietvakarius nuo Kleščelės, apie 30 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 64 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Dobrovoda (Hainuvkos apskritis)

Dobrovoda (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietryčius nuo Kleščelės, apie 25 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 65 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1998-2002 m. pastatyta Dobrovodos Šv. Paraskevo cerkvė. Kaime yra Dobrowoda geležinkelio stotelė.

Geležinkelio ruožas

Kleščelės valsčius
Dombrova (Kleščelės valsčius)

Dombrova (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Gruzka

Gruzka (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Kleščeliai

Kleščeliai (, , , ) – miestas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelių valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Per miestą teka Nužeco upė. Mieste įsikūręs Kleščelės stačiatikių dekanatas. Per miestą eina vaivadijos kelias Nr.  ir vaivadijos kelias Nr. .

Istorija 

Gyvenvietė šioje vietovėje įkurta XV a. amžiuje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1523 m. gyvenvietei suteiktos miesto teisės ir Kleščelės miesto herbas. 1533 m. įkurta Kleščelės Šv. Žygimanto parapija. 1544 m. pastatyta pirmoji bažnyčia, kurios statybas finansavo karalienė Bona Sforza. XVI a. mieste gyveno 2310 žmonių. 1659 m. miestą nusiaubė Rusijos imperijos kariuomenė. XVII a. pabaigoje mieste gyveno tik 200 žmonių. 1709 m. pastatyta medinė Kleščelės Šv. Mykolo cerkvė. XIX a. įkurtos Kleščelės žydų kapinės ir pastatyta Kleščelės Senoji sinagoga. 1872 m. pastatyta Kleščelės Švč. Mergelės Marijos Dangun Žengimo cerkvė. 1873 m. pradėjo veikti Kleszczele geležinkelio stotis. 1877 m. įkurta Kleščelės Švč. Mergelės Marijos Dangun Žengimo parapija. 1881 m. pastatyta Kleščelės sinagoga. 1950 m. prarado miesto teises. 1993 m. atkurtos miesto teisės.

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Nuorodos 

 Aprašymas apie miestą Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom IV (Kęs – Kutno) z 1883 r. (lenk.).

Šaltiniai 

Kleščelė
Kleščelės valsčius
Košna

Košna (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Kaime įsikūrusi Košnos Šv. Mykolo parapija. 

Kleščelės valsčius
Kuraševas (Kleščelės valsčius)

Kuraševas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Piotrovščizna

Piotrovščizna (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į vakarus nuo Kleščelės, apie 31 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 62 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Pakeruva (Ylavos apskritis)

Pakeruva arba Jasnojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Ясное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Pakaravs prūsiškos kilmės. 1419 m. minimas Packaraw.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities Toruvos valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas, 1946 m. prie jo prijungti Didieji Bajorai.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Ylavos apskrities gyvenvietės
Pogrebai

Pogrebai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į vakarus nuo Kleščelės, apie 27 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 60 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Polična

Polična (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į rytus nuo Kleščelės, apie 18 km į pietus nuo Hainuvkos ir apie 63 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1952-1954 m. kaimas buvo Poličnos valsčiaus centras. Kaime yra Poličnos geležinkelio stotelė.

Geležinkelio ruožas

Kleščelės valsčius
Repčicė

Repčicė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Šalia kaimo teka Nužeco upė. 

Kleščelės valsčius
Rovai

Rovai (, ) – nausėdija Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Sadas (Palenkės vaivadija)

Sadas (, ) – nausėdija Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Sakai (Kleščelės valsčius)

Sakai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į šiaurę nuo Kleščelės, apie 22 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 57 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1567 metais. 1727 m. pastatyta pirmoji kaimo cerkvė. XVIII a. pastatyta Sakų Šv. Dimitrijaus cerkvė. 1846 m. kaime gyveno 51 vyras ir 43 moterys. 1992 m. kaime įkurta Sakų Šv. Dimitrijaus parapija. 2002 m. kaime įkurtas Sakų Šv. Dimitrijaus Solunskio vienuolynas, šalia kurio pastatyta Sakų Šv. Nektariušo koplyčia.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).
 Aprašymas apie kaimą Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom X (Rukszenice – Sochaczew) z 1889 r. (lenk.);

Literatūra

 I. Spychała, Dzieje wsi Saki w XVI-XX wieku, praca magisterska pod kierunkiem dr hab. Józefa Maroszka, Białystok 2005.
 Andrzej Saładiak, Pamiątki i zabytki kultury ukraińskiej w Polsce, Burchard Edition, Warszawa 1993.

Kleščelės valsčius
Suchovolcė

Suchovolcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į šiaurę nuo Kleščelės, apie 21 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 57 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime yra Suchovolcės geležinkelio stotelė.

Geležinkelio ruožas

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XI (Sochaczew – Szlubowska Wola) z 1890 r. (lenk.).

Kleščelės valsčius
Struvė

Struvė arba Pobeda (, nuo 1945 m. , nuo 1950 m. liepos 4 d. Победа) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Strūvō prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities Arnsbergo valsčiaus palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas, 1950 m. liepos 4 d. prijungtas buv. Arnsbergo dvaras.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Pobeda bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Toporkai

Toporkai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Kleščelės, apie 18 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 54 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XII (Szlurpkiszki – Warłynka) z 1892 r. (lenk.).

Kleščelės valsčius
Zalešanai (Hainuvkos apskritis)

Zalešanai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Kleščelės, apie 19 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 53 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 2007 m. kaime įkurtas Šv. Kotrynos stačiatikių moterų vienuolynas.

Kleščelės valsčius
Arnsbergas (Ylavos apskritis)

Arnsbergas arba Pobeda (, nuo 1939 m. Arnsberg, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Победа) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities Arnsbergo valsčiaus dvaras.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas, sujungtas su Struvės palivarku.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Ylavos apskrities gyvenvietės
Žukai (Hainuvkos apskritis)

Žukai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Kleščelės valsčiuje, Hainuvkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į vakarus nuo Kleščelės, apie 28 km į pietvakarius nuo Hainuvkos ir apie 61 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Kleščelės valsčius
Ramsiai

Ramsiai arba Zarečnojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Заречное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Ramsīs prūsiškos kilmės. Nuo 1426 m. minimi Ramsien.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Karaliaučiaus apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas. 1993 m. prijungti Ostrovnojė ir Oktiabrskojė.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Zarečnojė bankgorodov.ru

Karaliaučiaus apskrities gyvenvietės
Dopzatelis

Dopzatelis arba Zarečnojė (, iki 1907 m. Dowpsadel, nuo 1939 m. Dopsattel, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Октябрьское) – buv. gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Daubsadelīs prūsiškos kilmės. Nuo 1419 m. minimi Dowpsadel.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Karaliaučiaus apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas. 1993 m. prijungtas prie Zarečnojės.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Dvare gimė Gerhard Feyerabend (1898–1965), generolas leitenantas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Karaliaučiaus apskrities gyvenvietės
Liepininkai (Ylavos apskritis)

Liepininkai arba Ostrovnojė  (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Островное) – buv. gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Līpenīkai prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas, 1993 m. prijungtas prie Zarečnojės.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Ylavos apskrities gyvenvietės
Šilai (Ylavos apskritis)

Šilai arba Kalmykovas (, nuo 1908 m. Heide, nuo 1945 m. , nuo 1950 m. liepos 4 d. Калмыково) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos-vokiškos kilmės. 1423 m. minimi Schilen.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities Arnsbergo valsčiaus palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Kalmykovas bankgorodov.ru

Karaliaučiaus apskrities gyvenvietės
Kroicburgas (Ylavos apskritis)

Kroicburgo geležinkelio stoties gyvenvietė arba Sadovojė (, nuo 1945 m. , nuo 1950 m. liepos 5 d. Садовое) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Gyvenvietė susiformavo prie Kryžbarko geležinkelio stoties kitame Pasmaros upelio krante. 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Vladimirovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Sadovojė bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Marienhofas (Ylavos apskritis)

Marienhofas arba Severnas ( (!), nuo 1946 m. Северный) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities dvaras. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nivenskojės apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Severnas bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Dolgorukovo kaimo gyvenvietė

Dolgorukovo kaimo gyvenvietė () – kaimo gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Bagrationovsko rajone. Administracinis centras – Dolgorukovas. 2010 m. buvo 5 492 gyventojai.

Istorija 
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. Ribojasi vakaruose su Pograničnojės, šiaurėje su Nivenskojės, rytuose su Gvardeiskojės kaimo ir Bagrationovsko miesto gyvenvietėmis, pietuose su Lenkija, Varmijos Mozūrų vaivadija. 

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką. Gyvenvietės administracijai vadovauja konkurso tvarka skiriamas administracijos vadovas.

Kaliningrado srities įstatymu Dolgorukovo kaimo gyvenvietę sudaro kaimai:

Šaltiniai 

Kaliningrado srities kaimo gyvenvietės
Bagrationovsko rajonas
Drangsyčiai

Drangsyčiai arba Avgustovka (, nuo 1907 m. Drangsitten, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Августовка) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Dolgorukovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Tranksits prūsiškos kilmės. 1497 m. minimi Trannxitten.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Vogavos, nuo 1928 m. rugsėjo 9 d. Senkaimio valsčiaus kaimas, prijungtas prie Heinrietenhofo.  1910 m. buvo 147 gyventojai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Orechovo apylinkės kaimas. 1946 m. prijungtas Jonkų palivarkas (Vorwerk Johnken), 1993 m. – Kamyševas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Avgustovka bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės