joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vienragiai

Vienragiai – kaimas Rietavo savivaldybėje, 9 km nuo Tverų, 9 km į šiaurės vakarus nuo Laukuvos, į šiaurės rytus nuo Žemaičių plento, prie kelio .

Kaime esantys pilkapiai yra apie 2 km nuo Žemaičių plento ir Tverų vieškelio kryžkelės. Tai pereinamojo iš ankstyvojo geležies amžiaus į vėlyvesnį amžių tipo pilkapiai. Mirusieji laidoti supiltame kauburyje – pilkapyje, kurio skersmuo siekė net 12 m, o aukštis – apie 1 m. Viename pilkapyje buvo net iki 4 degintinių ar griautinų kapų. Anksčiau kaime būta apie 10 pilkapių, kurių akmenų vainikai apie 1936 m. nuardyti. Vėliau dalis sampilų suardyta, statant sodybas, kasant bulviarūsius. Pilkapiai paskelbti valstybinės reikšmės archeologijos paminklu.

Gyventojai 
1923 m. kaime buvo 11 sodybų, jose gyveno 66 žmonės.

Žymūs žmonės
Iš šio kaimo kilęs Pranas Stirbukas (1833–1903) – liaudies skulptorius. Palaikė ryšius su knygnešiais. Apie 1863 pradėjo drožinėti medžio skulptūrėles, kurios dar po II pasaulinio karo buvo paplitusios Tverų, Šilalės apylinkėse. P. Stirbuko sukurtų skulptūrėlių yra Šiaulių „Aušros" muziejuje, Šilalės bažnyčioje.

Šaltiniai 

Rietavo savivaldybės gyvenvietės
Darius Bredelis

Darius Bredelis (g. 1969 m. liepos 17 d. Tauragėje) – Lietuvos ir Tauragės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1976 m. pradėjo lankyti Žalgirių vidurinę mokyklą, 1979 m. perėjo į Jovarų vidurinę mokyklą, kur baigė 8 klases, 1984–1988 m. mokėsi Tauragės politechnikume, jį baigė su pagyrimu ir įgijo techniko mechaniko specialybę. 1988–1997 m. studijavo Kauno technologijos universitete ir įgijo inžinieriaus mechaniko specialybę. 1999–2001 m. studijavo Klaipėdos universitete ir įgijo pedagogo kvalifikaciją. 2000–2002 m. Klaipėdos universitete įgijo informatikos mokytojo bendrojo lavinimo mokyklose kvalifikaciją. 2005 m. Kauno technologijos universitete baigė viešojo administravimo magistrantūrą.

1995–1997 m. Tauragės rajono savivaldybės mero pavaduotojas. 1997–1998 m. Tauragės apskrities viršininko administracijos vyriausias specialistas. 1998–2001 m. Tauragės apskrities regioninio kompiuterių mokymo centro direktorius, nuo 2001 m. Tauragės profesinio rengimo centro profesinio rengimo skyriaus vedėjas.

1995–2015 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys.  2003–2007 m. švietimo komiteto, 2007–2011 m. finansų komiteto pirmininkas.

Nuo 1993 m. Tėvynės sąjungos Tauragės rajono skyriaus narys, Jaunųjų konservatorių lygos narys, Tauragės skyriaus pirmininkas.

1994–2000 m. Lietuvos šaulių sąjungos narys. 1996–2002 m. Lietuvos suaugusiųjų švietimo asociacijos narys. Bendruomenės „Tauragės Jovarai“ pirmininko pavaduotojas.

Sutuoktinė Jūratė. Dukra Evelina. .

Šaltiniai 

Tauragės politikai
Šaulių sąjungos nariai
Sigitas Kancevyčius

Sigitas Kancevyčius (g. 1965 m. balandžio 6 d. Mociškiuose, Šilutės rajonas) – fotografas, Lietuvos ir Tauragės krašto visuomenės veikėjas.

Biografija 
Baigė Pagėgių krašto Mociškių pradinę mokyklą. Tėvams persikėlus gyventi į Tauragės rajoną 1983 m. baigė Gaurės vidurinę mokyklą. 1987 m. baigė Vilniaus valstybinės konservatorijos Klaipėdos fakultetą, įgijo masinių renginių režisieriaus specialybę, papildomai studijavo fotografiją ir įgijo spaudos fotografo specializaciją. 2012 metais Klaipėdos universitete apgynė Menotyros magistro diplomą.

1987 m. Tauragės kultūros namų masinių renginių režisierius, 1989 m. Gaurės kultūros namų direktorius. 1991 m. sugrįžo į Tauragę, dirbo fotografu bei pedagoginį ir žurnalistinį darbą, buvo įkūręs privačią įmonę ir fotografavo vestuves, kitas šeimos šventes, įvairius renginius. 1997 m. su grupe draugų įkūrė uždarąją akcinę bendrovę ir laikraštį „Tauragės kurjeris", 2000–2003 m. Tauragės rajono savivaldybės mero pavaduotojas, 2007-2010 m. mero patarėjas, nuo 2009 m. gruodžio 22 d. Tauragės rajono savivaldybės Birutės Baltrušaitytės viešosios bibliotekos direktorius.

1997 m. įkūrė Lietuvos liberalų sąjungos Tauragės skyrių, nuo 2002 m. Liberalų demokratų partijos, partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) Tauragės skyriaus pirmininkas. Šiuo metu nepriklauso jokiai politinei partijai.

1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007 m. 2007-2010 m. ir 2011 m. (atsisakė mandato) Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys.  

Skaudvilės ir Baltrušaičių bendruomenių, Norkaičių mėgėjų teatrų įkūrėjas, režisierius ir vadovas. Vienas iš  laikraščio "Tauragės kurjeris" (įkurtas 1997 m.) įkūrėjų ir pirmasis šio leidinio redaktorius bei vienas iš "Tauragės radijo" ( įkurta 2011 m.) įkūrėjų, laidų vedėjas. Režisuoja spektaklius, rašo pjeses, eilėraščius, skelbia straipsnius. 

Tauragės apskrities imtynių federacijos, imtynių klubo „Tauras“ viceprezidentas, Baltrušaičių kaimo bendruomenės narys.

Sutuoktinė Rasa, vaikai Paulius, Ieva.

Kūryba 

Surengė per 50 personalinių fotografijos parodų ne tik Lietuvoje, bet ir Lenkijoje, Latvijoje, Estijoje, Ukrainoje, Gruzijoje ir Rusijoje.

Tauragės literatūrinių klubų „Vakarutė“ ir "Žingsniai", fotografų klubo „Fotojūra“ narys, 2005 m. Lietuvos fotomenininkų sąjungos narys, turi Meno kūrėjo statusą.

Bibliografija 
 Įkvėpimo šaltinis – Tauragė, fotografijų albumas, 2000 m.
 40 tauragiškių portretų - fotoalbumas, 2007 m.
 Sekmadienis -eilėraščių knyga, 2009 m.
 Bendruomenė ir teatras - menotyra, 2017 m.

Nuorodos 
 Laiptų galerija 
 Fotojūra

Šaltiniai 

Tauragės politikai
Lietuvos fotografai
Lietuvos žurnalistai
Steponiškiai (Tauragė)

Steponiškiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 10 km nuo Lauksargių. 1992 metais buvo 4 gyventojai. Kaime yra dvejos neveikiančios kapinės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Žiburiai

Žiburiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km iki Gaurės. 

Kaimas įsikūrė 1918–1919 m. išparceliavus Naudvario dvarą, priklausiusį Šilkovui. Dvaro pastatai neišliko. Dvare buvo plytinė, gaminusi plytas su užrašu Anelin, malūnas. Taip pat dvare buvo įsikūrusi, o 1935 m. pastatyta tipinė pradžios mokykla.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Tauragės enciklopedija, 3-ias sąsiuvinis, 1992 m.

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Arūnas Beišys

Arūnas Beišys (g. 1950 m. kovo 10 d. Skaudvilėje, Klaipėdos sritis) – Lietuvos ir Tauragės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1956–1967 m. mokėsi Skaudvilės vidurinėje mokykloje, 1972 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas, 1980–1985 m. studijavo Lietuvos žemdirbystės mokslinių tyrimų institute. Mokslų daktaras (biomedicina).

1973–1980 m. Respublikinės agrochemijos laboratorijos Tauragės skyriaus vyriausias agrochemikas, 1980–1986 m. Tauragės gamybinio agrocheminio žemės ūkio aptarnavimo susivienijimo pirmininko pavaduotojas, vyriausiasis agrochemikas, 1986–1991 m. Adakavo kolūkio pirmininkas, 1992–2000 m. žemės ūkio bendrovės „Gilvyčiai“ vadovas, 2000–2004 m. Tauragės apskrities viršininkas, Apskrities regioninės plėtros tarybos pirmininkas. 2008 m. Tauragės rajono savivaldybės mero patarėjas.

Iki 1989 m. TSKP ir LKP narys, 1999 m. Naujosios sąjungos Tauragės rajono skyriaus narys, 2010 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Tauragės rajono skyriaus narys.

1990–1995 m. Tauragės rajono tarybos deputatas, 2000–2003 m., 2003 m. (atsisakė mandato), 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys. 

Skaudvilės bendruomenės pirmininkas. Sutuoktinė Angelė, vaikai Audrius (g. 1976-2010 m.), Marius (g. 1979 m.). .

Šaltiniai 

Tauragės politikai
Lietuvos apskričių viršininkai
Lietuvos agronomai
Scissor Sisters

„The Scissor Sisters“ – amerikiečių alternatyvioji grupė, susikūrusi Niujorke 2001 metais. Atliekamos muzikos stilius varijuoja tarp disco, glam, pop, roko, taip pat yra Niujorko gėjų klubo scenai būdingų motyvų.

Grupės pavadinimas atsirado nuo sekso pozos tarp dviejų moterų pavadinimo (tribadizmas).

Grupė netikėtai išpopuliarėjo ne tik JAV, bet ir Kanadoje, Europoje, Australijoje, ypač Jungtinėje Karalystėje. Ten 2004 m. jų debiutinis albumas tapo geriausiai parduodamu šalyje, o singlas „I Don`t Feel Like Dancing“ tapo ketvirtu geriausiai parduodamu singlu 2006 m. ir išliko topuose net 27 savaites.

Istorija

Ankstyvoji karjera (2001–2003) 
Grupė susikūrė 2000 m., kai Shears`as, viešėdamas pas draugą Kentukyje, susipažino su Babydaddy. Jie pradėjo kurti muziką ir galiausiai nusprendė, kad jiems nekaip sekasi. Persikėlus į Niujorką, per Helovyną kabarete duetas susipažino su Ana Matronic (ji buvo persirengusi Andy Warhol fabriko broku, Shears`as buvo persirengęs „nelegaliu abortu“).

Grupė netrukus pradėjo koncertuoti ir susipažino su Del Marquis tuo metu, kai Jake Shears vis dar šoko striptizą klube „IC-Guyz“. Kai grupė tapo kvartetu, įrašė nepriklausomą „A Touch of Class“, taip pat ir singlą „Electrobix“, kuriame (kitoje disko pusėje) buvo galima rasti disco/glam koverį iš „Pink Floyd“ klasikos, „Comfortably Numb“.

Paddy Boom atėjo į grupę, kai „The Scissor Sisters“ ėmė ieškoti būgnininko ir, nors pirmajame albume būgnų partijos atliekamos mašinos, o ne būgnininko, dabar jis atlieka būgnų partijas.

Grupės nariai 
 Jake Shears (tikr. vard. Jason Sellards) – vokalas;
 Babydaddy (tikr. vard. Scott Hoffman) – bosinė gitara, klavišiniai, vokalas, gitara;
 Ana Matronic (tikr. vard. Ana Lynch) – vokalas, mušamieji;
 Del Marquis (tikr. vard. Derek Gruen) – gitara;
 Paddy Boom (tikr. vard. Patrick Seacor) – mušamieji, elektroniniai mušamieji.

Diskografija

Albumai ir vieta pagal pardavimus šalyse

Singlai ir vieta pagal pardavimus šalyse

DVD diskai 
 We Are Scissor Sisters… And So Are You (2004);
 Hurrah! A Year of Ta-Dah (2007).

Nuorodos 

 Oficiali grupės svetainė (anglų k.)
 

JAV atlikėjai
Pop atlikėjai
Almantas Petkus

Almantas Petkus (g. 1976 m. birželio 5 d. Telšiuose) – Lietuvos, Telšių rajono savivaldybės ir Vilniaus miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1994 m. baigė Telšių Kranto vidurinę mokyklą. 2005 m. baigė Vilniaus Gedimino technikos universitetą, transporto inžinerinės ekonomikos ir vadybos specialybę.

1995–1996 m. UAB „Vėtrūna“ vairuotojas. 1996–1999 m. – mechanikas, 2000 m. individualios A. Petkaus įmonės savininkas. 2002–2004 m. UAB „Transefektas“ direktorius. 2004–2007 m. ėjo AB „Elektros viešbutis“ valdybos pirmininko pareigas.

2003–2008 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys.  2011 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys, mandato atsisakė.  2007–2008 m. Telšių rajono savivaldybės meras. 2008–2012 m. Seimo narys. 2012–2016 m. aplinkos viceministras.

2017–2018 m. Seimo nario Rimo Andrikio, o nuo 2018 m. – Seimo narės Onos Valiukevičiūtės padėjėjas, tuo pačiu metu – ir Remigijaus Žemaitaičio padėjėjas.

2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys, nuo 2016 m. partijos atsakingasis sekretorius.

Šaltiniai 

Vilniaus politikai
Lietuvos inžinieriai
Telšių politikai
Telšių merai
Seimo nariai
Karveliškis (Molėtai)

Karveliškis – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, prie Karveliškio miško. Prie kelio į Pelenius yra išlikęs Karveliškio dvaro gyvenamasis namas (medinis), dvaravietė apsodinta medžiais. Vietos gyventojai yra pasakoję, kad apie 1918 metus dvare veikusi lenkiška mokykla, kurioje mokiusi mokytoja iš Vilniaus. Dvare buvęs pianinas.

Istorija 

Pirmąkart vietovė minima 1731 metų Kuktiškių dvaro inventoriuje. XIX amžiuje atsiradęs palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Donatas Kaubrys

Donatas Kaubrys (g. 1949 m. spalio 21 d. Notėnuose, Kretingos apskritis) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1972 m. baigė Kauno politechnikos instituto Statybos fakultetą ir įgijo pramoninės civilinės statybos inžinieriaus specialybę.

1972–1973 m. Telšių KMK darbų vykdytojas, 1973–1974 m. Telšių SKMK gamybos ir planavimo skyriaus viršininkas, 1974–1976 m. vyriausias inžinierius, 1976–1977 m. viršininkas. 1977–1979 m. dirbo Telšių teritorinio statybos tresto vyriausias inžinierius, 1979–1990 m. tresto valdytojas. 1990–1992 m. Telšių gamybinės komercinės įmonės direktorius, 1992–1996 m. AB „Notija“ direktorius, 1996–2000 m. UAB „Dovirma“ direktorius, 2000–2001 m. AB „Klaipėdos nafta“ generalinis direktorius, nuo 2002 m. UAB „Dovirma“ generalinis direktorius. 2003–2007 m. ir 2007–2011 m. Telšių rajono savivaldybės mero pavaduotojas visuomeniniais pagrindais.

2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys, Telšių skyriaus pirmininkas.

2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys.  Europos Sąjungos Regionų komiteto pakaitinis narys nuo Telšių apskrities, Telšių regiono plėtros tarybos narys.

Sutuoktinė Virginija, vaikai Irmantas Kaubrys, Daiva Živatkauskienė.

Šaltiniai 

Telšių politikai
Lietuvos inžinieriai
Kęstutis Trečiokas

Kęstutis Trečiokas (g. 1957 m. kovo 3 d. Telšiuose) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1975 m. baigė Telšių Žemaitės vidurinę mokyklą, 1982 m. baigė Kauno politechnikos instituto Elektrotechnikos fakultetą, įgijo inžinieriaus elektromechaniko specialybę. 1991 m. baigė Vilniaus universiteto vadybos perkvalifikavimo kursus, įgijo tarptautinių ekonominių santykių ekonomisto specialybę, stažavosi Danijoje, JAV.

1982–1993 m. valstybinio trikotažo gamybos susivienijimo „Mastis“ inžinierius elektrikas, vyr. metrologas, elektros cecho viršininkas, ūkio ir socialinių reikalų direktorius, komercijos direktorius. 1993–1998 m. akcinės bendrovės „Telteksa“ (buvęs valstybinis pirštinių fabrikas) generalinis direktorius, patarėjas ekonomikai.

1998–2000 m. Telšių rajono savivaldybės mero patarėjas verslui, turizmui ir ryšiams su užsieniu, 2000–2003 m. Telšių rajono savivaldybės Strateginio planavimo ir investicijų skyriaus vedėjas, 2003–2011 m. Telšių rajono savivaldybės administracijos direktorius. 2011–2013 m. Regioninės Telšių ligoninės direktoriaus pavaduotojas ekonomikai.

2013–2014 m. ūkio viceministras, 2014–2016 m. – aplinkos ministras.

2017 m. VšĮ „Kauno leidybos ir poligrafijos centras“ darbuotojas. 2017–2019 m. AB „Žemaitijos pienas“ Stebėtojų tarybos pirmininkas, nuo 2019 m. – Plėtros ir investicijų direktorius.

1995–2003 m., 2007 m., 2011 m. (mandato atsisakė) ir nuo 2017 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys.

1987–1990 m. Lietuvos komunistų partijos narys, 1994 m. Lietuvos centro sąjungos narys, Telšių skyriaus pirmininkas. 2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) Telšių rajono skyriaus narys, nuo 2016 m. skyriaus pirmininkas.

Sutuoktinė Janina, vaikai Darius, Martynas .

Šaltiniai 

|-

Telšių politikai
Lietuvos metrologai
Lietuvos inžinieriai
Valdemaras Ramšas

Valdemaras Ramšas (g. 1969 m. gegužės 3 d. Nevarėnai, Telšių rajonas) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
2004 m. baigė Lietuvos žemės ūkio universitetą, inžinierius energetikas.

2004–2008 m. Telšių miesto seniūnijos seniūnas. 2008–2011 m. Telšių rajono savivaldybės meras. Nuo 2011 m. UAB „Ekspertika“ direktorius komercijai.

2007 m. (dėl užimamų seniūno pareigų mandato buvo atsisakęs) ir 2008–2017 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys. 

2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) Telšių rajono skyriaus narys.

Sutuoktinė Rūta, vaikai Paulius, Jurgita.

Šaltiniai 

Telšių merai
Lietuvos inžinieriai energetikai
Lietuvos savivaldybių seniūnai
Užvarniai

Užvarniai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km iki Gaurės. 

Kaime stovėjo koplytstulpis su ornamentuotu kryželiu (aut. Pašaltuonio dvaro kalvis J. Stepaitis) ir Jėzaus Krikšto skulptūrine grupe, statytas 1928 m., skirtas Lietuvos nepriklausomybės 10-mečiui. Vėliau skulptūrinę grupę perėmė Gaurės muziejus.

Istorija 

Jog Užvarniuose gyventa nuo senų laikų, liudija kapinės ir kapinynas. Kuriantis kaimui, ūkininkai pirko žemę iš Kričkovo dvaro ir apsigyveno už Varnio upelio (iš jo kilo kaimo vardas). Čia stovėjusi Cigelnės plytinė.

Prie Užvarnių prijungtas Padvarių kaimas. 1912 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius. 1920 m. prie Šaltuonos ir Šešuvies upių santakos dirbant žemės darbus rasti 5 ietigaliai (perduoti į Kauno karo muziejų), taip pat aptikta įmovinių kirvių, antkaklių kūginiais galais. 1964 m. iš čia į Gaurės muziejų pateko juostinė III–IV a. apyrankė. 1982 m. vykdyti archeologiniai kasinėjimai, ištirtas 45 m² plotas, bet tikslios kapinyno vietos nerasta.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Liutkaičiai

Liutkaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Kunigiškių. Kaimo apylinkėse yra treji dotai, statyti tarybinių karių 1940 metais.

Istorija 
Kaimas įkurtas išdalinus buvusio Gaurės dvaro palivarko žemes 1921 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Užvėjai

Užvėjai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 5 km iki Baltrušaičių. Šalia kaimo teka Šešuvis.

1992–2001 m. kaime gyveno 4 gyventojai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Užvėjuose 1940 m. kovo 30 d. gimė Lietuvos statybinių medžiagų technologas, technologijos mokslų daktaras, profesorius Albinas Gailius.

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Zuikiškiai (Tauragė)

Zuikiškiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km iki Gaurės. 

Pavadinimas kilęs nuo to, kad čia būta daug zuikių. Kaimas įsikūrė padalinus Kričkovo dvaro žemes. 1931 m. įkurta Zuikiškių pradinė mokykla.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Stirbaičiai (Gaurė)

Stirbaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 5 km iki Gaurės.

Kaimas yra šalia Dargaičių, tarp šių kaimų rastas IV–VI a. senkapis, vadinamas Kapų kalnu. Aptikta žalvarinių dirbinių – dėželinė antkaklė, lankinė segė, juostinė apyrankė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kino universitetas

Kino universitetas () - privatus universitetas, esantis Argentinos sostinėje Buenos Airėse. Specializuojasi audiovizualinių disciplinų srityje. Įkurtas 1991 m.

Fakultetai 
 Kinematografijos fakultetas
 Komunikacijos mokslų fakultetas

Nuorodos 
Oficiali svetainė

Argentinos universitetai
Buenos Airės
Naujamiestis (Vilnius)

Naujamiestis − Vilniaus miesto dalis, esanti miesto centre, kairiajame Neries krante, į vakarus nuo Vilniaus geležinkelio stoties. Naujamiesčio seniūnijos centras. Ribojasi pietvakariuose su Vilkpėde, rytuose su Senamiesčiu, pietuose geležinkelis skiria nuo Naujininkų, šiaurėje pereina į Lukiškes-Centrą šiaurės vakaruose Neris skiria nuo Žvėryno. Naujamiestis užima 4,8 km² plotą. Čia gyvena apie 32 280 žmonių (2019 m.).

Naujamiestyje veikia daug Vilniaus pramonės, prekybos, komunikacijų, statybos, transporto bendrovių, Lietuvos komercinių bankų (SEB, Luminor ir kt.) padaliniai, yra daug ambasadų (Kinijos, Japonijos ir kt.), medicinos įstaigų, turizmo ir paslaugų bendrovių. Naujamiestyje įsikūręs Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetas. Vakariniame pakraštyje, už Geležinio Vilko gatvės prasideda Vingio parkas (su vasaros estrada, VU botanikos sodo padaliniu, stadionu, kapais, koplyčiomis). Šiauriniame pakraštyje, šalia Lukiškių iškilęs Tauro kalnas.

Pietrytiniame Naujamiesčio pakraštyje stovi Vilniaus geležinkelio stotis ir Vilniaus autobusų stotis. Rajoną kerta daug svarbių gatvių: Savanorių prospektas, J. Basanavičiaus, Naugarduko, Kauno, Tūkstantmečio (pietinio aplinkkelio dalis). Daug svarbių VVT stotelių: Stotis, Savanorių prospektas, Gerosios Vilties st., Sparta, Žemaitės st., Čiurlionio st.

Istorija 

Nors Naujamiestis pagal savo pavadinimą − Naujas miestas, iš tiesų − tai vienas seniausių Vilniaus rajonų. 1860 m. nutiesus Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelį, rajono vystymasis tapo itin spartus. 1875 m. sudarytas naujas miesto plėtros planas. Naujamiestis šiame plane suskirstytas stačiakampiais kvartalais, vietoj buvusių gatvelių ir keliukų suplanuotos tiesios gatvės. Šis planas, su nedideliais pakeitimais, buvo įgyvendintas. Dabartinė Naujamiesčio gatvių sistema suformuota laikantis 1875 m. plano. Atsirado Mindaugo, Švitrigailos, Vytenio, T. Ševčenkos, Kauno, Panerių, Šaltinių, Aguonų gatvės. XIX a. pabaigoje šiose gatvėse gerokai suintensyvėjo statybos. Kaip ir visame Vilniuje, čia pradėti statyti daugiaaukščiai mūriniai pastatai.

Verslo centrai 

XXI a. iškilo šie verslo centrai:
 LJB verslo centras
 Vilniaus vartai
 VILBRA Verslo centras

Šaltiniai 

 

Vilniaus miesto dalys
Alfreda Tamoševičienė

Alfreda Tamoševičienė (g. 1949 m. balandžio 28 d. Telšiuose) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija 

1971 m. baigė Vilniaus konservatorijos smuiko specialybę, 1976 m. baigė Lietuvos valstybinę konservatoriją, muzikos mokytoja, 2005 m. baigė Žemaitijos kolegijos Muzikos pedagogikos fakulteto neakivaizdines intensyvias studijas, muzikos mokytoja.

1972–1973 m. Telšių vaikų muzikos mokyklos smuiko mokytoja, 1973–1992 m. muzikos mokyklos direktoriaus pavaduotoja, 1992–1995 m. muzikos mokyklos smuiko mokytoja, 1995–1997 m. Telšių rajono savivaldybės mero pavaduotoja, 1997 m. merė, 1997–2000 m. Telšių rajono savivaldybės mero patarėja kultūrai, nuo 2000 m. Telšių muzikos mokyklos smuiko specialybės vyr. mokytoja.

1993 m. Tėvynės sąjungos Telšių rajono skyriaus narė, 1994–1997 m. skyriaus pirmininkė, 1997–2000 m. pirmininko pavaduotoja, 2000–2004 m. skyriaus sekretorė, 2004–2008 m. skyriaus pirmininkė.

1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narė. 

Sausio 13-osios brolijos, Tremtinių, politinių kalinių bendrijos, „Caritas“ organizacijos, mokyklos profsąjungos ir mokyklos tarybos, Telšių kultūros centro tarybos narė. Našlė, vaikai Rokas, Eglė.

Šaltiniai 

Telšių politikai
Telšių merai
Lietuvos pedagogai
Petras Kuizinas

Petras Kuizinas (g. 1960 m. gegužės 25 d. Užventyje, Kelmės rajonas) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1982 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, įgijo pradinių klasių ir kūno kultūros mokytojo specialybę.

1992–2007 m. Telšių rajono Upynos pagrindinės mokyklos direktorius, 2007–2011 m. draudimo kompanijos „PZU Lietuva“ Telšių skyriaus direktorius.

Nuo 2007 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys.  2007–2011 m. Kontrolės komiteto pirmininkas.

2011–2015 m. Telšių rajono savivaldybės mero pavaduotojas, nuo 2015 m. iki 2019 m. balandžio 18 d. – Telšių rajono savivaldybės meras. Nuo 2015 m. liepos pareigas ėjo laikinai, o tų pačių metų lapkritį buvo išrinktas meru tiesioginiuose rinkimuose.

Nuo 2003 m. Darbo partijos Telšių rajono skyriaus narys, Telšių filialo pirmininko pavaduotojas. 2018 m. pranešė paliekantis Darbo partiją, tačiau po savaitės sprendimą pakeitė.

Upynos bendruomenės tarybos narys, Upynos seniūnijos visuomeninės tarybos pirmininkas, Lietuvos mokyklų vadovų asociacijos Telšių skyriaus pirmininkas. Sutuoktinė Virginija, vaikai Laura, Mantas.

Šaltiniai 

Telšių politikai
Lietuvos draudikai
Lietuvos pedagogai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Telšių merai
Vincas Kapočius

Vincas Kapočius (g. 1949 m. balandžio 12 d. Antatilčiuose, Ukmergės rajonas) – Lietuvos ir Trakų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1964 m. baigė Žemaitkiemio aštuonmetę mokyklą ir išvyko mokytis į Kauno 22-ąją profesinę technikos mokyklą. Kartu mokėsi ir 1969 m. baigė 4-ąją vidurinę mokyklą. 1975 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius statybininkas.

Baigęs profesinę mokyklą dirbo Kauno radijo gamykloje, 1975 m. Trakų TSO darbų vykdytojas, Gamybinio techninio skyriaus viršininkas, pirmininko pavaduotojas. 1982 m. paskirtas į Trakų rajono žemės ūkio skyrių, techninės priežiūros vyr. inžinierius, Trakų rajono vartotojų kooperatyvų sąjungos vyr. inžinierius statybininkas, 1986 m. Trakų rajono vartotojų kooperatyvų sąjungos paruošų gamybinio susivienijimo direktorius. Privatizavus susivienijimą UAB „Monaitis“ direktorius. 1995–1996 m. Trakų miesto seniūnijos seniūnas. 1996–1997 m. Seimo nario Kęstučio Vaitukaičio padėjėjas. Nuo 1997 m. Valstybės įmonės Registrų centro Vilniaus filialo Trakų ir Elektrėnų skyriaus vedėjas. 2008–2011 m. Trakų rajono savivaldybės meras.

Nuo 1996 m. Lietuvos centro sąjungos narys, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Trakų rajono skyriaus narys, 2010 m. skyriaus pirmininkas.

1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Trakų rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Audronė, vaikai Saulius, Giedrė

Šaltiniai 

Trakų merai
Trakų politikai
Lietuvos inžinieriai statybininkai
Lietuvos savivaldybių seniūnai
Šernas (reikšmės)

Šernas:

 Šernas – kiaulinių šeimos žinduolis;
 Kalidono šernas – mitologinis gyvūnas.

Pavardės 
Šernas − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Šernienė (ištekėjusi moteris) ir Šernaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

Darvydas Šernas – futbolo žaidėjas;
Jokūbas Šernas – teisininkas, žurnalistas, signataras;
Juozas Adomaitis-Šernas – publicistas;
Tomas Šernas – kunigas, Medininkų tragedijos liudininkas.

Taip pat skaitykite 

Šernai

Pavardės
Jonas Liesys

Jonas Liesys (g. 1952 m. vasario 24 d. Molėtų raj.) – Lietuvos ir Trakų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1978 m. baigė Lietuvos kūno kultūros institutą, kūno kultūros dėstytojas. 2004 m. apgynė mokytojo metodininko kvalifikacinę kategoriją.

1973–1989 m. Rūdiškių vidurinės mokyklos fizinio lavinimo mokytojas, 1989–2008 m. mokyklos direktorius. 2008 m. ir 2014–2016 m. Trakų rajono savivaldybės administracijos direktorius.

2008–2012 m. ir nuo 2016 m. Seimo narys. Nuo 2018 m. Seimo vicepirmininkas.

1997–2004 m. ir 2007 m. (mandato atsisakė) Trakų rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1996 m. Lietuvos centro sąjungos narys, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Trakų rajono skyriaus narys, LiCS valdybos narys.

Nuo 1997 m. Trakų rajono mokyklų vadovų asociacijos pirmininkas, vienas iš futbolo klubo „Vėtra“ įkūrėjų, Rotary Trakų klubo viceprezidentas. Sutuoktinė Meilutė, vaikai Jolita, Audrius.

Nuorodos 
 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

Išnašos 

Trakų politikai
Seimo nariai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Henrik Jankovski

Henrik Jankovski (g. 1940 m. rugsėjo 1 d. Didžiuosiuose Lygainiuose, Vilniaus apskritis) – Lietuvos ir Trakų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas. Agrarinių mokslų daktaras.

Biografija 
1948 m. pradėjo lankyti pradinę mokyklą, 1953 m. – Gojaus septynmetę mokyklą, 1956 m. įstojo į Vilniaus agrozootechnikumą, kurį baigė su pagyrimu ir įgijo zootechniko specialybę. 1965 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas, 1975 m. neakivaizdžiai baigė Maskvos Visasąjunginį žemės ūkio institutą ir įgijo ekonomisto specialybę. 1990 m. apgynė disertaciją, 1993 m. suteiktas agrarinių mokslų daktaro vardas.

1965–1970 m. Trakų rajono Miciūnų kolūkio pirmininkas, 1970 m. Strėvos kolūkio pirmininkas, 1973–1992 m. Tado Kosciuškos kolūkio pirmininkas, 1992–2000 m. Trakų rajono Šklėrių žemės ūkio bendrovės vadovas, bendros Lietuvos – Lenkijos įmonės „Slotra“ direktorius, 2000–2003 m. Trakų rajono laisvalaikio organizavimo centro darbų saugos specialistas. 2003–2007 m. ir 2007–2008 m. Trakų rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

Nuo 1994 m. Lietuvos lenkų rinkimų akcijos Trakų rajono skyriaus narys, Trakų skyriaus pirmininkas.

1990–1995 m. Trakų rajono tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Trakų rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Teresa, vaikai Robert, Renata. .

Šaltiniai 

Trakų politikai
Lietuvos agronomai
Lietuvos lenkų politinių organizacijų veikėjai
Jaroslav Narkevič

Jaroslav Narkevič (g. 1962 m. sausio 1 d. Trakuose) – pedagogas, Lietuvos ir Trakų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1983 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą, matematikos mokytojas, 2009–2011 m. studijavo MRU savivaldos institucijų administravimo magistrantūroje.

1983–1984 m. Salkininkų mokyklos mokytojas, 1984–2001 m. Šklėrių pagrindinės mokyklos mokytojas, 1987–2001 m. mokyklos direktorius. 2001–2008 m. Vilniaus rajono savivaldybės administracijos švietimo skyriaus vedėjas. Vilniaus miesto savivaldybės administracijoje 2007–2008 m. užėmė direktoriaus pavaduotojo postą.

2008–2020 m. Seimo narys. 2012–2016 m. Seimo kadencijoje buvo Seimo pirmininko pavaduotoju. 2019–2020 m. susisiekimo ministras.

2000–2008 m. ir 2011 m. Trakų rajono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos lenkų rinkimų akcijos Trakų rajono skyriaus narys, Lietuvos lenkų sąjungos, Trakų rajono skyriaus pirmininkas, tarybos ir valdybos narys.

Šeima 
Sutuoktinė Irena, vaikai Karolina, Katažyna.

Šaltiniai 

|-

Trakų politikai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Lietuvos lenkų politinių organizacijų veikėjai
Seimo nariai
Lietuvos susisiekimo ministrai
Eduard Trusevič

Eduard Trusevič (g. 1979 m. gegužės 10 d. Trakuose) – Lietuvos ir Trakų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
Baigė Senųjų Trakų pagrindinę mokyklą, taip pat mokėsi Trakų meno mokykloje. 2000 m. baigė Vilniaus konservatoriją, chorų dirigentas, 2005 m. baigė Lenkijos Respublikos lenkų chorų dirigentų studiją.

1994 m. Senųjų Trakų bažnyčios vargonininkas, 1996 m. Senųjų Trakų pagrindinės mokyklos mokytojas, 1996 m. lenkų folklorinio ansamblio „Stare Troki“ meno vadovas, ansamblio „Zgoja“ vokalinis konsultantas. Lenkų taikos choro, kuriame dalyvauja jaunimas iš 9 Europos šalių, meno tarybos narys, choro koordinatorius Lietuvoje.

Lietuvos lenkų rinkimų akcijos Trakų rajono skyriaus narys, Lietuvos lenkų sąjungos narys, valdybos narys, 2001 m. laimėjo rinkimus, paskirtas Lietuvos lenkų sąjungos vyriausiosios valdybos sekretoriumi.

2003–2007 m., 2007–2011 m. Trakų rajono savivaldybės tarybos narys, nuo 2011 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys. 

„Union of polish communities in Europe“ sekretorius. .

Šaltiniai 

Trakų politikai
Vilniaus politikai
Lietuvos vargonininkai
Lietuvos lenkų bendruomenės veikėjai
Zoliškiai

Zoliškiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km iki Žygaičių. Atidarytas pirmasis Lietuvoje naminių gyvūnų krematoriumas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilaičiai (Tauragė)

Vilaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 8 km iki Sartininkų.

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose minimas 1561 m.

Vilaičiuose yra 1883 m. statytas koplytstulpis su ornamentuotu kryželiu ir Marijos Maloningosios skulptūra, jį pastatė Barborinas (mirė jo 5 vaikai, todėl jis pradėjo statyti koplytstulpius įvairiose vietose, vėliau, po koplytstulpių pastatymo, užaugo 7 sveiki jo vaikai).

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vaitiškė (Tauragė)

Vaitiškė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2,5 km iki Aukštupių. 

Seniau kaimą vadino Vilkutės vardu. Vaitiškėje buvusi Smalkos pelkė, išlikusios neveikiančios, apaugusios medžiais kaimo kapinės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Stirbaičiai (Žygaičiai)

Stirbaičiai – buvęs kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 4 km iki Aukštupių. 

Rašytiniuose šaltiniuose minimas nuo 1561 m. Stirbaičiuose yra senos kaimo kapinės, jose buvo laidojama iki Pirmojo pasaulinio karo, koplytstulpis su šv. Agotos skulptūra. Kaime stovi kryžius 1950 m. žuvusiems Jūros būrio partizanams atminti. Taip pat yra G. ir V. Butkų egzotinių gyvūnų kolekcija.

Gyvų liudininkų teigimu II pasaulinio karo metu šiame kaime ir jo apylinkėse buvo susirėmimai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Užšešuviai (Tauragė)

Užšešuviai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km iki Batakių. Kaime gyventojų nebėra. 

Užšešuviuose yra paminklas 1945 m. trims žuvusiems partizanams. Paminklas betoninis su akmeniniu kryžiumi viršuje. Pastatytas 1995 m. Statybų vadovas – Steponas Strainys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilkaviškio Palaimintojo Jurgio Matulaičio kunigų seminarija

Vilkaviškio Palaimintojo Jurgio Matulaičio kunigų seminarija – iki 2005 m. veikusi Lietuvos aukštoji mokykla, rengusi katalikų dvasininkus.

Istorija 

1926 m. įkūrus Vilkaviškio vyskupiją, nuspręsta atidaryti ir kunigų seminariją. Iš pradžių seminarija glaudėsi Gižų dvaro rūmuose, o 1930 m. perkelta į naujas patalpas Vilkaviškyje.

1944 m. dėl sovietų okupacijos seminarijos veikla sustabdyta, dalis klierikų pasitraukė į Vokietiją, kiti persikėlė į Kauno seminariją.

1989 m. pasiryžta atkurti kunigų seminariją. 1997 m. seminarijos globėju pasirinktas palaimintasis Jurgis Matulaitis, o pati seminarija veiklą pradėjo 1999 m. Marijampolėje.

Pasibaigus 2004–2005 mokslo metams, dėl labai mažo klierikų skaičiaus, vyskupijos vadovybė nusprendė uždaryti seminariją, o visus mokinius perkelti į Kauno kunigų seminariją.

Nuorodos 

 Vilkaviškio seminarijos istorija 

Lietuvos kunigų seminarijos
Užkerteniai

Užkerteniai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km iki Batakių. 2012-04-25 duomenimis, kaime tėra išlikusios tik dvi sodybos. Per Užkertenių kaimą teką Kertenys. Kertenio upelis yra dešinysis Šešuvies intakas. Per kaimą tekanti upelio dalis yra privačiuose valdose.

Netoli Ančios ir Taurupio santakos buvo Šiulmistro dvaras, dvaro centre stovėjo gyvenamasis namas, daržinė, tvartas, arklidė, kiaulidė, svirnas, bet dvaro pastatai neišliko.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiurpiškė

Šiurpiškė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 9 km iki Batakių. 

Per kaimą teka Kertenio upelis, kurio krante buvęs Šiurpiškės palivarkas, priklausęs Rakauskui, tačiau pastatai neišliko. St. Rakauskas palaidotas Skaudvilės senosiose kapinėse.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Voveraičiai (Tauragė)

Voveraičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 15 km nuo Tauragės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Daniel Gibson

Daniel Gibson (g. 1986 m. vasario 28 d. Hiustonas, Teksasas, JAV) – JAV krepšininkas, Klyvlendo „Cavaliers“ komandos įžaidėjas.

Gimnazija 
Daniel Gibson paskutiniais gimnazijos metais vidut. pelnė 25,5 taško atvesdamas savo gimnaziją Jones High School su 31 pergale ir 5 pralaimėjimais į Teksaso valstijos nugalėtojus. Nuo 1965 metų tai buvo pirmas toks žymus mokyklos laimėjimas.

Universitetas 
Gibson žaidė už Teksaso universitetą. Pirmųjų dviejų sezonų metu pelnė 935 taškus, įskaitant 175 tritaškius. Gibson pataikė 103 tolimus metimus 2005–2006 sezone, įskaitant devynis tritaškius metimus, kurie tapo universiteto rekordiniais. Daugiausias taškų pelnyta per tas pačias rungtynes – 37.

2006 m. birželio 7 d. po 2 sezonų universitete Gibson nusprendė, kad sieks dalyvauti anksčiau laiko NBA naujokų biržoje.

2006-2007 
Pirmame NBA sezone vidut. pelnydavo 4,6 taško per rungtynes ir pirmavo tarp lygos naujokų atakuojant krepšį iš trijų taškų zonos (41,9 %). Pirmą kartą startinėjė sudėtyje pasirodė 2007 sausio 30, prieš Golden State Warriors. Tose rungtynėse jis pelnė 12 taškų, atkovojo 3 kamuolius ir 2 kart rezultatyviai perdavė kamuolį.

Ketvirtose 2007 m. Rytų konferencijos finalo rungtynėse prieš Detroit Pistons pelnė 21 tašką, pataikydamas visus 12 baudų metimų.

Gibsono žvaigždė sužibo šeštose tos pačios serijos rungtynėse, kuriose jis įmetė visus 5 tritaškius. Gibsono 31 taškas (19 tšk. paskutiame ketvirtyje), 7 taiklūs metimai iš 9, 6 atkovoti kamuoliai ir 2 rezultatyvūs perdavimai priminė LeBron James dominuojantį pasirodymą penktose serijos rungtynėse. Cleveland Cavaliers tapo trečia komanda NBA istorijoje, kurie laimėjo seriją prieš tai pralaimėję pirmuosius du susitikimus.

Nuorodos 
 NBA.com profilis – Daniel Gibson

Gibson, Daniel
Arūnas Dudėnas

Arūnas Dudėnas (g. 1983 m. rugpjūčio 23 d. Ukmergėje) – Lietuvos ir Ukmergės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
2006 m. Vilniaus universitete baigė archeologiją, 2009 m. Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute baigė politikos mokslus.

2006–2007 m. Jaunimo reikalų departamento prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vyr. specialistas, 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo nario padėjėjas.

Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos narys, nuo 2007 m. valdybos narys, Ukmergės skyriaus pirmininkas, Lietuvos socialdemokratų partijos Ukmergės rajono skyriaus narys, nuo 2007 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas.

2007–2011 m.  Ukmergės rajono savivaldybės tarybos narys.  Jaunimo, kultūros ir sporto komiteto pirmininkas. Nuo 2011 m. Ukmergės r. savivaldybės tarybos narys, nuo 2012 m. vasario savivaldybės kontrolės komiteto pirmininkas. 

Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūros valdybos narys.

2012 m. Lietuvos socialdemokratų partijos kandidatas į LR Seimą Ukmergės vienmandatėje apygardoje.

Šaltiniai 

Ukmergės politikai
Seimo nariai
Rimvydas Civilka

Rimvydas Civilka (g. 1970 m. lapkričio 18 d. Ukmergėje) – Lietuvos ir Ukmergės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1994 m. baigė Kauno medicinos akademiją, gydytojas.

2000–2002 m. ir nuo 2013 m. VšĮ Ukmergės ligoninės Chirurgijos skyriaus gydytojas, 2002–2013 m. skyriaus vedėjas. Nuo 2013 m. VšĮ Ukmergės ligoninės vyriausiasis gydytojas. Būdamas vadovu, sugebėjo atgaivinti iki tol nuostolingai dirbusią įstaigą: gautas nedidelis pelnas, atėjo dirbti 11 jaunų gydytojų. .

2007–2013 m. Ukmergės rajono savivaldybės tarybos narys. 

Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos Ukmergės rajono skyriaus narys.

Sutuoktinė Ilona, vaikai Ignas, Adomas, Mykolas.

Šaltiniai 

Ukmergės politikai
Lietuvos gydytojai
Vaidilai (Tauragė)

Vaidilai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Žygaičių. Žvyro telkinys.

Istorija 

Kaime iki Pirmojo pasaulinio karo buvo dvaras (išdalijus žemes atsirado pats kaimas). Dvaras priklausė H. Vasilčikovui, turėjo 300 ha dirbamos žemės ir miško. 1921 m. dvaro centrą nupirko iš JAV grįžęs Jonikas. Iš dvaro pastatų išliko tik XIX a. statytas dviejų aukštų mūrinis gyvenamas namas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Trumpininkai

Trumpininkai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km iki Sartininkų.

Per kaimą teka kanalizuoti Kamonos ir Dumburio upeliai.

Daug metų Trumpininkai buvo pasienyje su Prūsija (vėliau Vokietija), veikė užkarda. Spaudos draudimo metais iš Prūsijos gabenta lietuviška spauda. Iš kaimo kilę du broliai knygnešiai Jonas ir Juozas Bučinskai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Žadgailai

Žadgailai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km nuo Dauglaukio, kairiajame Jūros krante į pietus nuo Žadgailų miško.

Kaime buvo Puldunavo dvaras (pastatai neišlikę). Yra kapinės, bet neveikiančios, apaugusios mišku, su neišlikusiais antkapiniais paminklais.

Istorija 

Tarpukario rašytiniuose šaltiniuose minima, jog Vaitkevičiaus sklype, Lenkės kalvos pustomame smėlyje, randama žmonių kaulų ir archeologinių radinių. 1988–1989 m. buvo vykdomi archeologiniai kasinėjimai prie Saldiškės pelkės ir Lenkės kalvos, vadovaujami A. Malonaičio. Aptiktos amatų dirbtuvės liekanos, bet tiksli kapinyno vieta taip ir neaptikta.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vitkaičiai

Apie kaimą Radviliškio rajone žr. Vitkaičiai (Radviliškis).

Vitkaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Tauragės, dešiniajame Jūros krante. Kaimo pašonėje yra Jūros upės atodanga.

Istorija 
1571 m. Tauragės dvaro inventoriuje minima nemaža Dapkiškių kaimo dalis, kurią valdė M. Vitkaitis. Nuo šios pavardės kilo kaimo vietovardis. 1653 m. Vitkaičiai minimi kaip atskiras kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vališkiai (Tauragė)

Vališkiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Tauragės, kairiajame Šešuvies krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Sodalė (Tauragė)

Sodalė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Dauglaukio. Kaimas išsidėstęs prie Šešuvies ir Jūros upių santakos, kairiuosiuose šių upių krantuose.

Gyventojai

Asmenybės 

 Vytautas Greičius (g. 1949 m.), teisėjas, buvęs Lietuvos Aukščiausiojo Teismo pirmininkas.

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šaltaičiai

Šaltaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km nuo Tauragės, prie Rygos–Tilžės plento, važiuojant link Tauragės dešinėje pusėje. Šalia yra buvusios tarpvalstybinės sienos linija.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Rolandas Janickas

Rolandas Janickas (g. 1966 m. rugpjūčio 9 d. Pašventupyje, Anykščių rajonas) – Lietuvos ir Ukmergės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Dabartinis Ukmergės meras.

Biografija 
1984 m. baigė Taujėnų vidurinę mokyklą. 1988 m. baigė Uljanovsko aukštąją komendantinę karo ryšių mokyklą, daugiakanalio ryšio eksploatacijos inžinierius. Tarnavo vyriausybinio karo ryšio dalinyje Kodymoje (Odesos sritis). 1991 m. grįžo į Lietuvą. 1991 m. pradėjo dirbti valstybinėje Kauno pašto, telefono, telegrafo įmonėje – Ukmergės rajono ryšių mazge elektromonteriu. 1992–1997 m. dirbo Ukmergės telekomunikacijų paslaugų tarnybos elektromonteriu. 1995 m. suteiktas Savanoriškos krašto apsaugos tarnybos Vilniaus ATG rinktinės atsargos vyresniojo leitenanto karinis laipsnis. 1997–2001 m. AB „Lietuvos telekomas“ Ukmergės klientų aptarnavimo grupės elektromontuotojas, specialistas. 2001–2004 m. UAB Comliet Kauno regiono Ukmergės eksploatacijos filialo meistras. 2004–2008 m. AB „Lietuvos telekomas“ (vėliau – TEO LT AB) Ukmergės klientų aptarnavimo skyriaus vadovas. 2007–2011 m. Ukmergės rajono savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotojas, atsakingas už investicijų valdymą. 2009–2012 m. studijavo Vilniaus Gedimino technikos universitete. 2011–2013 m. Vilniaus prekybos, pramonės ir amatų rūmų Ukmergės filialo direktorius.

Nuo 2003 m. Darbo partijos narys, Ukmergės skyriaus pirmininkas. 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Ukmergės rajono savivaldybės tarybos narys.  Nuo 2013 m. Ukmergės rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

Nuo 1995 m. Taujėnų bendruomenės saviveiklininkas, Taujėnų Šv. Kryžiaus Išaukštinimo parapijos Pastoracinės tarybos pirmininko pavaduotojas. 2004–2012 m. Taujėnų vidurinės mokyklos tarybos pirmininkas. 2006–2007 m. visuomeniniais pagrindais išrinktas Ukmergės rajono Švietimo tarybos pirmininku. 2008 m. išrinktas Taujėnų miestelio bendruomenės pirmininku, Ukmergės vietos veiklos grupės valdybos nariu. Nuo 2011 m. Ukmergės veiklių verslininkų vadovų klubo narys.  Nuo 2015 m. išrinktas Ukmergės miesto meru.

Sutuoktinė Jolanta, vaikai Arvidas, Silvija, Lolita.

Šaltiniai 

Lietuvos inžinieriai
Ukmergės politikai
Trūkiškė

Trūkiškė – kaimas kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Tauragės, rytiniame Tyrelių miško pakraštyje.

Per kaimą teka Albento upelis, prie jo yra buvęs Armano malūnas. Malūne buvo pjaunamos skiedros, lentos, malami grūdai. Trūkiškė įsikūrė baudžiavos metais.

Etimologija 

Kaimo pavadinimas esą kilęs iš to, kad čia ganyklose gyvulius ganydavo su tošies triūbomis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Tyrelio miškai

Tyrelio miškai – miškų masyvas Tauragės rajone, esantis į šiaurės vakarus nuo Tauragės. Plotas 79 km², paties miško plotas – 6400 ha. Priklauso Tauragės miškų urėdijai (Dabrupinės, Balskų, Žygaičių girininkijos). Tyrelio viduryje yra Plynosios pelkė – botaninis draustinis, spanguolynas, saugomas kaip gamtos paminklas, apaugęs retais berželiais ir pušaitėmis. Masyvą sudaro Dabrupinio, Tyrelio, Trumpiškių, Jocių, Gudlaukio, Genių, Žygaičių, Vaidilų, Balskų miškai.

Miške vyrauja eglynai (46 %), yra beržynų (28 %), drebulynų (10 %), pušynų (8 %), juodalksnynų (7 %), ąžuolynų (1 %). Dauguma medynų yra pusamžiai (38 %), jaunuolynai sudaro 25 %, pribręstantys medynai 19 %, brandūs medžiai 18 %. Medynų vidutinis amžius – 51 metai.

Miško reljefas lygus. Dirvos pelkėtos, šlapios. Būdingi velėniniai jauriniai glėjiški priesmėliai ir priemoliai, aukštapelkiniai durpžemiai. Šiauriniu Tyrelio pakraščiu teka Jūra, telkšo Balskų tvenkinys, prateka kiti Jūros baseino upeliai Ringė, Vynija, Dabrupis, Tyrelupis, Trumpė, Alanga.

Tyrelio miške gyvena briedžiai, elniai, šernai, kiškiai, stirnos, lapės, kiaunės, usūriniai šunys, voverės, barsukai, ondatros, juodieji gandrai, jerubės, slankos, plėšrieji paukščiai. Didesnioji miško dalis patenka į Pagramančio regioninį parką. Miške prie Balskų kaimo yra Balskų pilkapynas.

Greta miško yra šie kaimai: Balskai, Geniai, Voveraičiai, Dabrupinė, Alanga, Trumpiškiai, Lapkasės.

Istorija 
Carinės Rusijos laikais miškas priklausė Tauragės dvarui, jį paskutinį kartą valdė H. Vasilčikovas. Pirmojo pasaulinio karo metais vokiečiai iškirto didelius miško plotus, taip pat ir Šventgiriu vadintą ąžuolyną. Nepriklausomybės metais Tyrelis įėjo į Pajūrio miškų urėdiją. Dabar priklauso Tauragės urėdijai. Po Antrojo pasaulinio karo Tyrelio miške veikė Lietuvos partizanai. 1981 m. Dabrupinėje pastatytos dekoratyvinės skulptūros šiems partizanams atminti (autorius Alfonsas Šlimas).

Šaltiniai 

Tauragės rajono miškai
Dalia Štraupaitė

Dalia Štraupaitė (g. 1959 m. vasario 6 d. Dūkšte, Ignalinos rajonas) – Lietuvos ir Visagino savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija 
Iki 1965 m. augo Telšiuose, 1977 m. baigė Dūkšto vidurinę mokyklą. 1983 m. baigė Vilniaus valstybinį universitetą, istorikė, bibliografė.

1983–1990 m. Dūkšto miesto Vykdomojo komiteto pirmininkė. 1990–1995 m. Dūkšto miesto merė. 1997–2003 m. Visagino miesto mero patarėja. 2003–2011 m. Visagino savivaldybės mero pavaduotoja, nuo 2011 m. Visagino savivaldybės merė.

Lietuvos liberalų sąjungos, 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Visagino skyriaus narė, 2005 m. skyriaus pirmininkė, Liberalų ir centro sąjungos sekretoriato koordinatorė.

1983–1990 m. Dūkšto miesto tarybos deputatė, 1990–1995 m. Ignalinos rajono tarybos deputatė, nuo 2000 m. Visagino savivaldybės tarybos narė.

2014 m. liepos 12 d. jungiamajame Liberalų ir centro sąjungos bei politinės partijos „Sąjunga TAIP“ suvažiavime įsteigta Lietuvos laisvės sąjunga (LLS), išrinkta šios organizacijos pirmininko pavaduotoja.

Akrobatikos federacijos prezidentė. Duktė Viktorija Seliukovaitė..

Šaltiniai 

Visagino politikai
Visagino merai
Sporto akrobatika Lietuvoje
Alikas Milko

Alikas Milko (g. 1965 m. balandžio 20 d. Švenčionyse) – Lietuvos ir Visagino savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1990 m. Vilniaus pedagoginame institute baigė techninių disciplinų ir darbų mokslus, 2004 m. Vilniaus pedagoginiame universitete – socialinių institucijų vadybą (edukologija).

1996—1997 m. Visagino „Ateities“ vidurinės mokyklos technologijų mokytojas. 1997–2001 m. Visagino Žiburio pagrindinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas, 2001–2007 m. – direktorius. 2007 m. Visagino Gerosios vilties vidurinės mokyklos direktorius.

2000–2001 m. Seimo nario padėjėjas. 2007–2011 m. Visagino savivaldybės administracijos direktorius. 2011–2014 m. UAB „Energetikos montažas“ technikos direktoriaus pavaduotojas. 2015–2019 m. UAB „Visagino linija“ projektų vadovas. Nuo 2019 m. Visagino Česlovo Sasnausko menų mokyklos direktorius.

2007 m. (mandato atsisakė) ir 2011–2015 m. Visagino savivaldybės tarybos narys.  Visagino bendruomenės vaiko teisių apsaugos tarybos pirmininkas.

Lietuvos centro sąjungos, 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Visagino skyriaus narys, 2008 m. Lietuvos liberalų sąjūdžio Visagino skyriaus pirmininkas.

Sutuoktinė Anželika, vaikai Enrika, Ingrida.

Šaltiniai 	

Visagino politikai
Lietuvos pedagogai