Saudo Arabija

Saudo Arabija (), oficialiai Saudo Arabijos Karalystė () – didžiausia Arabijos pusiasalio absoliutinės monarchijos valstybė, esanti Artimuosiuose Rytuose, pietvakarių Azijoje. Saudo Arabija užima beveik 2 150 000 km² ir yra didžiausia nepriklausoma Vakarų Azijos valstybė ir antra pagal dydį (po Alžyro) arabų valstybė, penkta pagal dydį Azijos ir dvylikta pagal dydį pasaulio valstybė. Ribojasi su Iraku šiaurėje ir šiaurės rytuose, Jordanija šiaurės vakaruose, Kuveitu, Kataru, Bahreinu ir Jungtiniais Arabų Emyratais rytuose, Omanu pietryčiuose bei Jemenu pietuose. Nuo Sinajaus pusiasalio (Egiptas) ją skiria Akabos įlanka. Saudo Arabija yra vienintelė šalis, kuri prieina ir prie Raudonosios jūros ir prie Persijos įlankos, didžiąją dalį jos teritorijos užima dykumos, kalnai ir lygumos. 2018 m. spalio mėn. duomenimis Saudo Arabijos ekonomika buvo didžiausia Artimuosiuose Rytuose ir 18-ta pagal dydį pasaulyje. Apie 34,2 mln. gyventojų. Šalies populiacija labai jauna, apie 50 proc. gyventojų yra jaunesni nei 25 metai.

Saudo Arabija tarp musulmonų kartais vadinama „dviejų šventųjų mečečių žeme“, nes šalyje yra dvi švenčiausios islamo religijai vietos – Mekos ir Medinos miestai. Karalystę įkūrė Abdul-Aziz bin Saud, 1902 m. užėmęs savo gimtąjį Rijado miestą ir ilgainiui suvienijęs visą šalį. Saudo Arabijos valstybė buvo pripažinta 1932 m.

Šalis pirmauja pagal naftos eksportą.

Istorija 

Iki VIII a. visas Arabijos pusiasalis buvo apgyvendintas daugybės klajoklių arabų genčių, kurios kontroliavo prekybos kelius (vadinamąjį smilkalų kelią), einančius iš Romos imperijos į Jemeną. Šių kelių dėka Hidžazo regione susiformavo stiprūs prekybos centrai, tokie kaip Meka ar Jatribas, į šias teritorijas ėmė skverbtis aukštesnio lygio kultūra, krikščionybė, judaizmas.

VII a. Hidžaze susiformuoja islamas. Prasideda didieji arabų užkariavimai ir islamo plitimas Azijoje, Afrikoje ir Europoje. Tokiu būdu buvo sukurtas Arabų kalifatas, viena didžiausių imperijų pasaulio istorijoje.

Pasibaigus kalifų dinastijai, Arabija vėl neteko savo politinės reikšmės, kadangi Kalifato centrai persikėlė į Siriją, vėliau į Iraką (Bagdado Kalifatas), dar vėliau valdė Egiptas (Fatimidai), Turkai (Osmanai). Tačiau Hidžazo regionas ir ypač šventieji Islamo miestai visą laiką išlaikė religinį autoritetą ir buvo traktuojami kaip Islamo pasaulio centras.

Suirus Bagdado Kalifatui, rytinės Saudo Arabijos dalys, kaip ir Omanas, Kataras, Bahreinas, Kuveitas priklausė istoriniam Bachreino regionui, čia klestėjo smulkios prekybinės valstybės, prekiavusios su Persija ir Indija. Tuo pačiu metu vidiniai Arabijos regionai buvo labai prastai kontroliuojami, Nedžo regione įsigalėjo smulkios arabų gentinės valstybės, tarp kurių svarbiausia buvo Saūdo gentis.

Musulmonų vahabistų sektos lyderis (Abd al-`Azīz Āl Sa`ūd) Abdul Azizas ibn Saudas (1880–1953) XX a. pirmaisiais dešimtmečiais, žlungant Osmanų imperijai užkariavo visą Nedžą, Hidžazą, arabų kunygaikštystes ir paskelbia Saudo Arabijos Karalystę. (1932 m. rugsėjo 23 d. nacionalinė šventė).

1934 m. karas su Jemenu, 1962 m. uždrausta vergija. 1966 m. su Kuveitu, o 1975 m. su Iraku pasidalina neutraliąsias teritorijas.

Politinė sistema 

Svarbiausia valdymo institucija – Saudo monarchija. 1992 m. išleistas pagrindinis vyriausybės įstatymas skelbia šalį monarchija, kurią valdo pirmojo valstybės karaliaus Abd Al Aziz Al Saud palikuonys. Jis taip pat teigia, kad Koranas yra valstybės konstitucija, o šalis valdoma remiantis šariatu (islamo įstatymais). Savaitraščio „The Economist“ duomenimis, šalis yra devinta nuo galo pagal demokratijos indeksą.

Šalyje neveikia jokios politinės partijos, nevyksta valstybiniai rinkimai, neskaitant vietinių rinkimų, kurie vyko 2005 m., o juose dalyvauti galėjo tik vyriškosios lyties atstovai. Karaliaus galia teoriškai ribojama šariato ir Saudo Arabijos tradicijų.

Žmonių teisės 
Labai ribotos žmonių, ypatingai moterų, teisės Saudo Arabijoje kritikuojamos tokių tarptautinių žmogaus teises ginančių organizacijų kaip Human Rights Watch, Amnesty International, JTO Žmogaus teisių komiteto. Tačiau pati šalies vyriausybė tam neskiria dėmesio, teigdama, kad tai visiškas melas.

Saudo Arabija buvo vienintelė šalis pasaulyje, kur moterims drausta vairuoti viešuose keliuose. Čia moterims leista vairuoti tik visureigius ir tik tam tikroje privačioje teritorijoje. Naujasis sosto įpėdinis Mohammad bin Salman nuo 2018-ųjų birželio šį draudimą panaikino, jo politika rodo kryptį švelninti draudimus ir suteikti daugiau teisių Saudo Arabijos gyventojams.

Administracinis suskirstymas 

Saudo Arabija padalinta į 13 emyratų (manatiq, – singular mintaqah). Emyratai dar dalinami į gubernijas.

Geografija

Klimatas 

Nepaprastas karštis yra būdingas Saudo Arabijos klimatui. Temperatūra čia yra pakilusi iki 50 °C, o oficialus karščio rekordas siekia 51,7 °C. Žemiausia šalyje užregistruota temperatūra kalnuotame Turaife – -12 °C.

Plotas 
Karalystė užima apie 80 procentų Arabų pusiasalio. 2000 m. tarp Saudo Arabijos ir Jemeno buvo pasirašytas susitarimas sienų ginčams išspręsti. Tačiau vis dar nėra pasirašyta sienos sutarčių su kaimynininiais Jungtiniais Arabų Emyratais ir Omanu, todėl tikslus valstybės plotas lieka nežinomas. Pačios šalies vyriausybės teigimu, šalies plotas siekia 2 217 949 km². Kitų šaltinių statistika rodo, kad šalies plotas 1 960 582 km² ar 2 240 000 km². Paprastai šalis pagal plotą laikoma 14-a tarp didžiausių pasaulio valstybių.

Didžiausi miestai 

 Rijadas – 4 700 000
 Džida – 3 600 000
 Meka – 1 700 000
 Medina – 1 300 000
 Damamas – 1 300 000
 Katifas – 800 000
 Taifas – 700 000
 Buraida – 670 000
 Tabukas – 441 355
 Chamis Mušaitas – 400 000

Ekonomika 

Pagrindinė ekonomikos prekė – nafta. Šalis priklauso OPEC ir turi bene didžiausius šio produkto išteklius pasaulyje. Nemažai pajamų gaunama iš turizmo, nes į Meką plūsta musulmonai iš viso pasaulio.

Demografija 

Gyventojų skaičius Saudo Arabijoje 2009 m. liepą buvo 28 686 633, įskaitant 5 576 076 šalyje gyvenančių imigrantų iš užsienio. Šalies gyventojų skaičius labai sparčiai auga. 1961 m. šalies populiacija buvo 4 198 691 – beveik septynis kartus mažesnė nei dabar. Pastaruoju metu populiacijos augimą stabdo didelė emigracija. Šalies gyventojai, bendrai paėmus, yra jauni – 14 metų ir jaunesni žmonės sudaro 38 % visos populiacijos. Palyginimui, Europos sąjungos vidurkis yra 15,44%. 2009 m. duomenimis, vidutinė gyvenimo trukmė Saudo Arabijoje yra 76,3 m. Šalis turi vieną iš mažiausių mirtingumo rodiklių pasaulyje: 2009 m. apskaičiavimais, tūkstančiui žmonių per metus vidutiniškai tenka tik 2,5 mirčių. 82 % populiacijos gyvena miestuose ir šis skaičius sparčiai didėja. 2003 m. duomenimis, vyresnių nei 15 metų žmonių raštingumas Saudo Arabijoje yra 78,8 % (vyrų – 84,7 %, moterų – 70,8 %).

Vergovė Saudo Arabijoje buvo panaikinta tik 1962 m. XX a. 6-ajame dešimtmetyje vergai vis dar sudarė nemažą dalį (~20 %) šalies gyventojų. Iki 7-ojo XX a. dešimtmečio didžioji gyventojų dalis buvo klajokliai, tačiau dabar, dėl greito ekonomikos augimo ir urbanizacijos, daugiau kaip 95 % yra sėslūs.

Pasak JAV valdžios, Saudo Arabijoje yra daugiau nei 8 milijonai užsieniečių, daugiausiai iš Indijos (1,6 mil.), Bangladešo (1,5 mil.), Filipinų (1,2 mil.), Pakistano (1 mil.), Egipto (600 000), Indonezijos (400 000), Šri Lankos (350 000) ir Nepalo (250 000). Taip pat šalyje yra maždaug 100 000 žmonių iš Vakarų pasaulio ir 250 000 palestiniečių. Pastarieji neturi teisės turėti ir netgi prašyti Saudo Arabijos pilietybės. Pasak Arabų lygos, taip yra daroma tam, kad „būtų išsaugotas jų identitetas ir laisvė grįžti į savo gimtąjį kraštą“. Aštuntame ir devintame XX a. dešimtmečiuose Saudo Arabijoje taip pat gyveno keli šimtai tūkstančių korėjiečių, bet dabar daugelis jų jau yra grįžę namo. 1990–1991 m. Saudo Arabija ištrėmė 800 000 iš Jemeno kilusių gyventojų, nes norėjo nubausti Jemeną už oponavimą Persijos įlankos karui prieš Iraką.

Religija 

Valdžia gyventojams primeta griežtą ir konservatorišką sunitų pakraipos islamą. Kitas religijas praktikuoti šalyje yra draudžiama. Nesilaikantys oficialios interpretacijos musulmonai gali būti nubausti religinės policijos, kuri turi teisę suimti netinkamai bendraujančius priešingų lyčių žmones bei bandančius atversti į kitą religiją, draudžia alkoholio vartojimą, rengimąsi ne pagal taisykles ir kitų religijų praktikavimą.

Didžioji gyventojų dalis yra sunitai, 10-15 % šalies populiacijos yra šiitai. Taip pat Saudo Arabijoje yra bent vienas milijonas krikščionių.

Kultūra 

Saudo Arabijos kultūra daugiausiai sukasi aplink islamą. Šalyje įsikūrę du šventieji musulmonų miestai – Meka ir Medina. Penkiskart per dieną islamą išpažįstantieji kviečiami melstis į mečetės minaretus, kurių yra visoje šalyje. Savaitgalis prasideda ketvirtadienį, kadangi penktadienis laikomas švenčiausia savaitės diena musulmonams.

Tarptautiniai reitingai

Kita informacija 
 Saudo Arabijos ryšiai
 Saudo Arabijos transportas
 Saudo Arabijos karinės pajėgos
 Saudo Arabijos tarptautiniai santykiai
 Saudo Arabijos šventės

Išnašos

Nuorodos 

 Lietuvos Užsienio reikalų ministerijos Rekomendacija keliaujantiems į Saudo Arabiją 

 
Valstybės