2022 m.

2022 m. yra nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

Lietuvoje 
Lietuvos seimas 2022 metus paskelbė Lietuvos karaimų, Savanorystės, Lietuvos krepšinio šimtmečio, Lietuvos katalikų bažnyčios kronikos, Jaunimo, Jono Meko ir Sūduvos metais, Pranciškaus Skorinos, Lietuvos universitetų, Gyvūnų gerovės, Kazimiero Vasiliausko, Lietuvos Valstybės Konstitucijos, Romo Kalantos ir Ievos Simonaitytės metais.

 Sausio 12 d. pranešta apie didžiausią per parą nustatytų užsikrėtusiųjų SARS-CoV-2 virusu žmonių skaičių (4635 atvejai) nuo COVID-19 pandemijos pradžios. Sausio 29 d. pranešta apie didžiausią paros skaičių – 11666 atvejus.

 Metų pradžioje Kinija vykdė ekonominį spaudimą dėl praėjusiais metais Vilniuje atidarytos Taivaniečių atstovybės.
 Metų pirmoje pusėje Lietuva užėmė aiškią Ukrainos rėmimo poziciją kare su Rusijos interventais. Su kitomis Baltijos valstybėmis atsisakyta gamtinių dujų importo iš Rusijos, keturi Rusijos diplomatai išsiųsti iš šalies, gynybos ministerija perdavė Ukrainai 20 šarvuočių ir kitos įrangos, viešos akcijos metu surinkta 5 mln. eurų, kurie skirti kariniam dronui įsigyti ir perduoti Ukrainos karinėms pajėgoms.
 Gegužės mėn. metinė infliacija Lietuvoje pašoko iki 18,9 %, vieno aukščiausių rodiklių ES ir aukščiausio per daugiau nei 20 metų.
 Birželio 25 d. Budapešte vykusiame pasaulio plaukimo čempionate Rūta Meilutytė 50 m plaukimo krūtine finale iškovojo aukso medalį.

Pasaulyje 
 Metų pradžioje pasaulyje toliau plito COVID-19 pandemija, pirmąkart užfiksuota 2019 m. pabaigoje Kinijoje. Sausio 1 d. duomenimis nuo pandemijos pradžios mirė 5,4 mln. žmonių ir užregistruota 284,6 mln. susirgusiųjų. Nepaisant vakcinavimo, dėl naujos SARS-CoV-2 viruso „Omicron“ atmainos plitimo daugelis Europos šalių, JAV, Australija sausio mėn. pradžioje paskelbė rekordinius paros užsikrėtimų skaičius.
 Kovai su infliacija metų eigoje JAV, JK ir kitų šalių centriniai bankai ėmėsi agresyvios palūkanų didinimo politikos. Pasekoje JAV S&P 500 biržos akcijų indeksas metų viduryje smuko daugiau nei 20 %.
 Sausio 5 d. Kazachstano prezidentas K. Tokajevas paleido vyriausybę ir kai kuriose šalies vietovėse įvedė nepaprastąją padėtį po to, kai pakilus suskystintų dujų kainai kilo pilietiniai protestai ir neramumai. Po neramumų pranešta apie 225 žuvusiuosius ir apie 12 000 suimtųjų.
 Sausio mėn. kilo taptautinė prieštara tarp JAV vedamo NATO bloko ir Rusijos dėl sutelktos kariuomenės iš Rusijos pusės prie Ukrainos sienos įtariant planuojamą karinę invaziją į Ukrainą. NATO šalys pasiuntė karinės paramos Ukrainai.
 Vasario 4−20 dienomis Pekine vyko 2022 m. žiemos olimpinės žaidynės.
 Vasario 21 d. paaštrėjo Rusijos–Ukrainos krizė, kuomet Vladimiras Putinas pripažino Luhansko Liaudies ir Donecko Liaudies respublikas nepriklausomomis nuo Ukrainos. Tuo pačiu jis leido Rusijos kariams įžengti į šias teritorijas.
 Vasario 24 d. prasidėjo Rusijos karinė invazija į Ukrainą.
Kovo 3 d. Rusijos pajėgos užėmė Chersoną. Tai buvo vienintelė Ukrainos regioninė sostinė, užimta per Rusijos invaziją į Ukrainą. Lapkričio 11 d. Ukrainos pajėgos susigrąžino Chersono kontrolę. 
 Balandžio mėn. dėl ekonominės krizės prasidėjo pilietiniai neramumai Šri Lankoje. Dėl išsekusių užsienio valiutos rezervų šalis patyrė importuojamų būtiniausių prekių: kuro, medikamentų ir maisto, trūkumą. Liepos 9 d. protestuotojai įsiveržė į prezidento rezidenciją ir padegė ministro pirmininko namus. Prezidentas Gotabaja Radžapakša pasitraukė iš šalies ir liepos 14 d. atsistatydino. 
 Balandžio mėn. uždara Šiaurės Korėjos valstybė pranešė apie pirmuosius oficialiai pripažintus COVID-19 susirgimų atvejus. Iki liepos mėn. oficialiai pranešė apie 4,7 mln. „karštinės“ atvejų.
 Gegužės 6 d. Londone pranešta apie pirmąjį beždžionių raupų užsikrėtimą. 
 Gegužės 14 d. Turine vyko 66-asis Eurovizijos dainų konkursas.
 Gegužės 20 d. PSO surengė skubų pasitarimą dėl beždžionių raupų, kai užsikrėtusių gyventojų atsirado keliolikoje valstybių ir ligos atvejų skaičius pasiekė 100.
 Birželio 12 d. Europoje išplito karščio bangos.
 Liepos 8 d. po pasikėsinimo į gyvybę mirė buvęs Japonijos ministras pirmininkas Shinzo Abe.
Rugsėjo 8 d. mirė Jungtinės Karalystės karalienė Elžbieta II, naujuoju karaliumi tapo Karolis III.
 Lapkričio 15 d. pagal JT skaičiavimus pasaulio gyventojų skaičius pasiekė 8 milijardus.
 Lapkričio 21−gruodžio 18 d. Katare vyks XXII pasaulio futbolo čempionatas.

Mirtys

Lietuvoje 
 Sausio 6 d. – Albinas Jarusevičius, Lietuvos žurnalistas, publicistas, redaktorius (g. 1931 m.).
 Sausio 9 d. – Kęstutis Jucys, lietuvių teisininkas, teisėjas (g. 1961 m.).
 Sausio 11 d. – Romualdas Kęstutis Urbaitis, teisininkas, buvęs LR Konstitucinio Teismo ir Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjas (g. 1942 m.).
 Sausio 13 d. – Aldona Marija Urbonavičiūtė-Šatienė, lietuvių pedagogė (g. 1945 m.).
 Sausio 14 d. – Bernardas Šaknys, Lietuvos pedagogas, žurnalistas, redaktorius (g. 1938 m.).
 Sausio 15 d.:
 Jolanta Vymerytė, Lietuvos choreografė, baleto pedagogė (g. 1965 m.).
 Antanas Seikalis, Lietuvos žurnalistas, rašytojas, visuomenininkas (g. 1933 m.).
 Antanas Rimvidas Bandzaitis, lietuvių fizikas (g. 1937 m.).
 Sausio 16 d. – Ramūnas Kasparavičius, Lietuvos poetas, rašytojas (g. 1948 m.).
 Sausio 17 d.:
 Kęstutis Labeckas, Lietuvos šachmatininkas, tarptautinis meistras (nuo 2009 m.), Lietuvos vyrų šachmatų rinktinės narys (g. 1988 m.).
 Juozas Elekšis, lietuvių žurnalistas, poetas (g. 1931 m.).
 Sausio 19 d. – Juozas Tumelis, lietuvių istorikas, bibliografas, vertėjas (g. 1938 m.).
 Sausio 28 d. – Jonas Kondrotas, Lietuvos ir Kėdainių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, agronomas (g. 1943 m.).
 Sausio 31 d. – Valdemaras Novickis, Lietuvos rankininkas, olimpinis čempionas, rankinio treneris (g. 1956 m.).
 Vasario 3 d. – Janė Narvilienė, pedagogė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja (g. 1945 m.).
 Vasario 13 d.: 
 Romas Burba, Lietuvos žurnalistas (g. 1957 m.).
 Mykolas Abarius, lietuvių inžinierius, visuomeninės veikėjas (g. 1926 m.).
 Vasario 14 d. – Rimantas Morkvėnas, lietuvių mokslininkas, diplomatas (g. 1949 m.).
 Vasario 18 d. – Teresė Genovaitė Dovydaitytė, lietuvių žurnalistė (g. 1938 m.).
 Vasario 21 d. – Bernardas Vasiliauskas, Lietuvos vargonininkas, pianistas, vargonų restauratorius (g. 1938 m.).
 Vasario 22 d. – Henrikas Giedraitis, Lietuvos krepšinio žaidėjas ir treneris (g. 1940 m.).
 Kovo 13 d. – Algimantas Baltakis, lietuvių poetas, literatūros kritikas, redaktorius, vertėjas (g. 1930 m.).
 Kovo 17 d. – Raimondas Minderis, Lietuvos baleto artistas, pedagogas (g. 1941 m.).
 Kovo 19 d. – Povilas Jakučionis, architektas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1932 m.).
 Balandžio 2 d. – Vincentas Dienys, Lietuvos fizikas (g. 1936 m.).
 Balandžio 13 d. – Juzefa Čeičytė, Lietuvos tapytoja, scenografė (g. 1922 m.).
 Balandžio 22 d.:
 Lionginas Abarius, lietuvių choro dirigentas, pedagogas, kompozitorius (g. 1929 m.).
 Kęstutis Marčiulynas, Lietuvos teatro režisierius ir aktorius, budistų vienuolis (g. 1961 m.).
 Balandžio 24 d. – Viktoras Vytautas Klemas, Lietuvos ir JAV okeanologas (g. 1934 m.).
 Balandžio 25 d.:
 Regina Narušienė, buvusi Pasaulio lietuvių bendruomenės pirmininkė, JAV lietuvių veikėja, advokatė (g. 1936 m.).
 Hanes Adomaitis, lietuvių kilmės Vokietijos politologas ir rašytojas (g. 1942 m.).
 Balandžio 26 d.:
 Algimantas Mockus, lietuvių kino operatorius ir režisierius (g. 1931 m.).
 Virginija Kelmelytė, Lietuvos kino ir teatro aktorė (g. 1963 m.).
 Vytautas Česnulis, Lietuvos žurnalistas, redaktorius, istorikas (g. 1936 m.).
 Balandžio 27 d. – Antanas Žukauskas, Lietuvos dailininkas, skulptorius, kultūros ir meno veikėjas (g. 1939 m.).
 Balandžio 29 d. – Juozas Adomonis, Lietuvos dailininkas keramikas (g. 1932 m.).
 Gegužės 5 d. – Regina Parnarauskienė, Lietuvos gydytoja, rezistencijos dalyvė (g. 1934 m.).
 Gegužės 7 d. – Vytautas Dovydaitis, Lietuvos agronomas, žemės ūkio teoretikas (g. 1929 m.).
 Gegužės 20 d. – Ramutis Jancevičius, Lietuvos teisininkas, prokuroras (g. 1959 m.).
 Gegužės 23 d. – Vidmantas Puplauskis, Lietuvos žurnalistas, kino ir televizijos filmų scenaristas, režisierius (g. 1940 m.).
 Gegužės 28 d. – Laimonas Tapinas, lietuvių rašytojas, vertėjas, žurnalistas, kino istorikas ir kritikas (g. 1944 m.).
 Gegužės 29 d.: 
 Loreta Zakarevičienė, lietuvių diplomatė, valstybės tarnautoja (g. 1956 m.).
 Algimantas Valentinas Indriūnas, inžinierius, žurnalistas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1925 m.).
 Gegužės 31 d. – Povilas Mataitis, Lietuvos choro dirigentas, folklorininkas, režisierius, pedagogas (g. 1933 m.).
 Birželio 3 d. – Albina Norkutė-Kairienė, Lietuvos partizanė-ryšininkė, politinė tremtinė (g. 1929 m.).
 Birželio 4 d. – Vladas Baltuškevičius, Lietuvos poetas, vertėjas (g. 1939 m.).
 Birželio 11 d. – Algis Petras Piskarskas, lietuvių fizikas, akademikas, lazerių mokslo Lietuvoje kūrėjas (g. 1942 m.).
 Birželio 16 d. – Rimvydas Griauzdė, Lietuvos vargonininkas, chorvedys, Anykščių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1967 m.).
 Birželio 19 d. – Jonas Aničas, Lietuvos istorikas, pedagogas, ateizmo propaguotojas (g. 1928 m.).
 Birželio 20 d. – Regimantas Adomaitis, Lietuvos kino ir teatro aktorius (g. 1937 m.).
 Birželio 27 d. – Algis Povilas Kasperavičius, Lietuvos istorikas (g. 1942 m.).
 Liepos 18 d. – Aloyzas Sakalas, lietuvių fizikas, politikas, Sąjūdžio tarybos narys, Nepriklausomos valstybės atkūrimo akto signataras, Europos parlamento narys (g. 1931 m.).
 Liepos 21 d.:
 Jonas Klemensas Sungaila, ūkininkas, Jonavos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, žemės ūkio vadybininkas (g. 1948 m.).
 Vytautas Paukštė, lietuvių teatro ir kino aktorius (g. 1932 m.).
 Liepos 24 d. – Vytautas Tomkus, lietuvių teatro ir kino aktorius (g. 1940 m.).
 Liepos 25 d. – Agnė Gregorauskaitė, Lietuvos aktorė (g. 1938 m.).
 Liepos 26 d. – Gediminas Mesonis, Lietuvos teisininkas, teisės pedagogas, buvęs LR Konstitucinio Teismo teisėjas (g. 1968 m.).
 Rugpjūčio 1 d. – Liudvikas Jakimavičius, Lietuvos rašytojas (g. 1959 m.).
 Rugpjūčio 2 d. – Jonas Gediminas Marčiukaitis, Lietuvos statybos inžinierius (g. 1932 m.).
 Rugpjūčio 16 d. – Gražina Marija Martinaitienė, Lietuvos dailės istorikė, kultūrologė (g. 1936 m.).
 Rugpjūčio 26 d. – Emilija Liegutė, lietuvių prozininkė, dramaturgė (g. 1930 m.).
 Rugpjūčio 30 d. – Pranas Morkus, lietuvių eseistas, kino scenaristas, radijo žurnalistas (g. 1938 m.).
 Rugsėjo 11 d. – Gražina Mareckaitė, Lietuvos teatrologė, dramaturgė (g. 1939 m.).
 Rugsėjo 12 d.:
 Rimantas Šidlauskas, Lietuvos diplomatas, ambasadorius (g. 1962 m.).
 Rimvydas Maciulevičius, Lietuvos visuomenės veikėjas, Ignalinos aerodromo įkūrėjas (g. 1954 m.).
 Rugsėjo 15 d. – Ferdinandas Jakšys, Lietuvos aktorius, teatro režisierius (g. 1937 m.).
 Rugsėjo 21 d. – Stanislovas Algimantas Martišius, Lietuvos ekonomistas (g. 1937 m.).
 Rugsėjo 25 d. – Leonidas Šumskis, Lietuvos ir Rusijos estrados dainininkas (g. 1945 m.).
 Rugsėjo 27 d.:
 Gediminas Paviržis, inžinierius kelininkas, Lietuvos, Vilniaus miesto ir rajono politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1941 m.).
 Antanas Braždys, lietuvių kilmės Didžiosios Britanijos skulptorius (g. 1939 m.).
 Rugsėjo 28 d. – Laima Miliuvienė, Lietuvos žurnalistė, redaktorė (g. 1948 m.).
 Spalio 2 d.:
 Vincentas Kuprys, Lietuvos dainininkas (bosas) (g. 1937 m.).
 Algirdas Briedis, sporto gydytojas, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas (g. 1938 m.).
 Spalio 12 d. – Vytautas Daujotis, Lietuvos chemikas (g. 1952 m.).
 Spalio 16 d. – Vidmantas Bačiulis, lietuvių kino ir televizijos režisierius, scenaristas (g. 1940 m.).
 Spalio 17 d. – Leonardas Sauka, Lietuvos tautosakininkas (g. 1931 m.).
 Spalio 18 d. – Adolfas Strakšys, Lietuvos žurnalistas, publicistas, poetas satyrikas (g. 1937 m.).
 Spalio 20 d. – Gintautas Petraitis, Lietuvos šachmatininkas, šachmatų treneris, tarptautinis korespondencinių šachmatų didmeistris (2010 m.) (g. 1944 m.).
 Spalio 22 d. – Laima Pangonytė, Lietuvos dokumentinių filmų režisierė (g. 1942 m.).
 Spalio 24 d. – Adolfas Laimutis Telksnys, inžinierius elektrotechnikas, informatikas, kibernetikas, interneto plėtros Lietuvoje pradininkas (g. 1930 m.).
 Spalio 27 d. – Leonas Strioga, Lietuvos skulptorius (g. 1930 m.).
 Lapkričio 9 d. – Vytautas Kaminskas, Lietuvos inžinierius kibernetikas, informatikas, pedagogas (g. 1946 m.).

Nedatuota 
 Jonas Algirdas Riepšas, teisininkas, teisėjas, buvęs Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas (g. 1937 m.).
 Birutė Bražinskaitė-Jakštienė, LRT televizijos žurnalistė ir režisierė (g. 1940 m.).
 Mantas Kvedaravičius, lietuvių režisierius (g. 1976 m.).
 Petras Mikelionis, mokslinis agronomas, Lietuvos partinis, politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1939 m.).
 Saulius Šiliauskas, lietuvių istorikas ir politologas (g. 1962 m.).
 Artūras Bakšinskas, Lietuvos teisininkas, politikas (g. 1960 m.).
 Domininkas Velička, fizikas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1940 m.).

Pasaulyje 
 Sausio 2 d. – Ričardas Erskinas Likis, Kenijos archeologas, antropologas, politikas (g. 1944 m.).
 Sausio 11 d. – Davidas Sasolis, Italijos politikas, ėjęs Europos Parlamento pirmininko pareigas (g. 1956 m.).
 Sausio 16 d. – Karmela Koren, Izraelio dainininkė ir aktorė (g. 1938 m.).
 Sausio 19 d. – Aleksandras Nazarenka, Rusijos istorikas, filologas (g. 1948 m.).
 Sausio 25 d. – Vimas Jansenas, buvęs Nyderlandų futbolininkas, rungtyniavęs Nyderlandų rinktinėje (g. 1946 m.).
 Sausio 30 d. – Leonidas Kuravliovas, Rusijos teatro ir kino aktorius (g. 1936 m.).
 Vasario 1 d. – Šintaro Išihara, Japonijos politikas, ėjęs Tokijo gubernatoriaus, susisiekimo ministro ir Aplinkosaugos agentūros generalinio vadovo pareigas. Vienas geriausiai žinomų Japonijos nacionalistų, kraštutinės dešiniosios Saulėtekio partijos įkūrėjas ir buvęs vadovas (g. 1932 m.).
 Vasario 6 d.:
 Lata Mangeškar, Indijos dainininkė, žymiausia Bolivudo filmų dainų įdainuotoja, tituluojama Indijos lakštingala. Dauguma jos dainų atliktos hindi bei marathų kalbomis, tačiau per savo daugiau nei 70 metų trunkančią karjerą ji buvo atlikusi dainų praktiškai visomis svarbesnėmis Indijos kalbomis (g. 1929 m.).
 Džordžas Krambas, JAV kompozitorius, Amerikos meno ir literatūros asociacijos narys (1976) (g. 1929 m.).
 Vasario 8 d. – Lukas Montanjė, prancūzų virusologas, 2008 m. apdovanotas Nobelio fiziologijos ir medicinos premija už žmogaus imunodeficito viruso atradimą (g. 1932 m.).
 Vasario 9 d. – Sebastianas Bienekas, vokiečių režisierius, menininkas, fotografas ir rašytojas (g. 1975 m.).
 Vasario 10 d. – Manuelis Eskivelis, Belizo politikas, du kartus (1984–1989 ir 1993–1998 m.) buvęs šalies ministras pirmininkas (g. 1940 m.).
 Vasario 13 d. – Aledas Robertsas, Velso politikas (g. 1962 m.).
 Vasario 17 d. – Romanas Apsitis, latvių teisininkas, teisės istorikas, teisėjas, buvęs ombudsmenas, politinis veikėjas, teisingumo ministras (g. 1939 m.).
 Vasario 18 d. – Christopher Scicluna, Maltos dainininkas (g. 1959 m.).
 Vasario 19 d. – Kakuiči Mimura, karjerą baigęs japonų futbolininkas, rungtyniavęs Japonijos rinktinėje (g. 1931 m.).
 Kovo 14 d. – Scott Hall, amerikiečių profesionalus imtynininkas, žinomas dėl savo veiklos „World Wrestling Federation“ (WWF, dabar WWE) ir „World Championship Wrestling“ (WCW) (g. 1958 m.).
 Kovo 23 d. – Madlena Korbel Olbrait, Jungtinių Valstijų politikė, diplomatė, pirmoji moteris tapusi JAV valstybės sekretore (g. 1937 m.).
 Kovo 25 d. – Taylor Hawkins, JAV roko muzikantas, labiau žinomas kaip grupės Foo Fighters būgnininkas (g. 1972 m.).
 Balandžio 6 d. – Vladimiras Žirinovskis, Rusijos politikas, nacionalistas, populistas ir Rusijos liberaldemokratų partijos įkūrėjas bei lyderis, Dūmos narys (g. 1946 m.).
 Balandžio 7 d. – Liudvikas Dornas, lenkų politikas, buvęs Lenkijos Seimo maršalka, vicepremjeras ir vidaus reikalų ministras (g. 1954 m.).
 Balandžio 17 d. – Katerina Spak, prancūzų aktorė ir dainininkė (g. 1945 m.).
 Gegužės 1 d. – Ivica Osim, buvęs Bosnijos ir Hercegovinos futbolininkas, rungtyniavęs Jugoslavijos rinktinėje (g. 1941 m.).
 Gegužės 3 d. – Stanislavas Šuškevičius, Baltarusijos politikas ir mokslininkas. Nuo 1991 m. rugsėjo 28 d. iki 1994 m. sausio 26 d. buvo pirmasis nepriklausomos Baltarusijos valstybės vadovas (Aukščiausiosios Tarybos bei Parlamento sekretorius) po TSRS iširimo (g. 1934 m.).
 Gegužės 7 d. – Jurijus Averbachas, Rusijos šachmatų didmeistris ir knygų apie šachmatus autorius (g. 1922 m.).
 Gegužės 10 d. – Leonidas Kravčiukas, pirmasis Ukrainos prezidentas, atgavus Nepriklausomybę po TSRS žlugimo (g. 1934 m.).
 Gegužės 15 d. – Robertas Kogojus, Belgijos dainininkas (g. 1939 m.).
 Gegužės 17 d.:
 Rolandas Kalninis, latvių kino režisierius (g. 1922 m.).
 Vangelis, pasaulyje pagarsėjęs graikų elektroninės ir kino filmų muzikos kompozitorius bei atlikėjas (g. 1943 m.).
 Gegužės 23 d. – Anita Gradin, Švedijos žurnalistė, politikė (g. 1933 m.).
 Gegužės 26 d.:
 Luidžis Čiriakas De Mita, Italijos politikas, 1988–1989 m. ėjęs Italijos ministro pirmininko pareigas (g. 1928 m.).
 Endriu Džonas Flečeris, britų muzikantas, geriausiai žinomas kaip grupės Depeche Mode narys, joje grojęs nuo pat grupės įsikūrimo 1980 m. (g. 1961 m.).
 Gegužės 27 d. – Andželas Rafaelis Sodanas, Italijos kardinolas, 2005–2019 m. buvęs Kardinolų kolegijos dekanu, perėmęs šias pareigas iš popiežiumi išrinkto Jozefo Racingerio (g. 1927 m.).
 Gegužės 30 d. – Borisas Pahoras, slovėnų rašytojas (g. 1913 m.).
 Birželio 19 d. – Genadijus Burbulis, politinis Rusijos veikėjas, buvęs Rusijos valstybės sekretorius, buvusio prezidento Boriso Jelcino bendražygis (g. 1945 m.).
 Birželio 23 d. – Jurijus Šatunovas, Rusijos dainininkas, dainų autorius (g. 1973 m.).
 Liepos 3 d. – Robertas Floidas Kerlas, JAV chemikas, Nobelio chemijos premijos laureatas (g. 1933 m.).
 Liepos 7 d. – Jakobas Nena, Mikronezijos Federacinių Valstijų politikas. Buvo ketvirtasis Mikronezijos Federacinių Valstijų prezidentas nuo 1997 iki 1999 m. (g. 1941 m.).
 Liepos 8 d.:
 Šindzo Abė, Japonijos politikas, buvęs šalies ministras pirmininkas, Liberalų demokratų partijos prezidentas, Atstovų rūmų narys (g. 1954 m.).
 Žozė Eduardas duš Santušas, Angolos prezidentas, šias pareigas ėjęs 1979–2017 m. Jis taip pat buvo Angolos liaudies judėjimo už išsivadavimą (MPLA) prezidentas (g. 1942 m.).
 Liepos 18 d. – Klesas Oldenburgas, švedų kilmės JAV skulptorius, grafikas, hepeningų kūrėjas, popmenininkas (g. 1929 m.).
 Liepos 31 d.:
 Bilas Raselas, buvęs profesionalus JAV krepšininkas, olimpietis (g. 1934 m.).
 Aimanas al Zavahiris, Egipte gimęs gydytojas, islamo teologas ir teroristas (g. 1951 m.)
 Rugpjūčio 1 d. – Michailas Golovatovas, atsargos pulkininkas, verslininkas, buvęs Rusijos specialiosios paskirties Alfa būrio vadovas. Sausio 13 d. dalyvavo Sausio įvykiuose Vilniuje (g. 1949 m.).
 Rugpjūčio 8 d. – Olivia Newton-John, australų dainininkė ir aktorė (g. 1948 m.).
 Rugpjūčio 9 d. – Nikolajus Sliunkovas, TSRS partinis ir valstybės veikėjas, buvęs TSKP CK Politinio biuro narys (g. 1929 m.).
 Rugpjūčio 12 d. – Volfgangas Petersenas, vokiečių ir amerikiečių režisierius, prodiuseris ir scenaristas (g. 1941 m.).
 Rugpjūčio 15 d. – Reidžis Suzukis, Japonijos politikas, 1983–1999 m. ėjęs Aičio prefektūros gubernatoriaus pareigas (g. 1928 m.).
 Rugpjūčio 25 d. – Graciela Galvani, italų aktorė (g. 1931 m.).
 Rugpjūčio 28 d. – Peteris Štefanas Curbrigenas, Romos Katalikų bažnyčios arkivyskupas, buvęs Šventojo Sosto Apaštališkasis Nuncijus Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje (g. 1943 m.).
 Rugpjūčio 30 d. – Michailas Gorbačiovas, buvęs Tarybų Sąjungos valstybės veikėjas, pirmas ir paskutinis Tarybų Sąjungos prezidentas (g. 1931 m.).
 Rugsėjo 8 d. – Elžbieta II, Jungtinės Karalystės valdovė, valdančioji karalienė (g. 1926 m.).
 Rugsėjo 20 d. – Sergejus Puskepalis, lietuvių kilmės Rusijos kino ir teatro aktorius, teatro režisierius (g. 1966 m.).
 Rugsėjo 27 d. – Borisas Moisejevas, Rusijos šokėjas, dainininkas (g. 1954 m.).
 Rugsėjo 28 d. – Coolio, amerikiečių reperis, įrašų prodiuseris ir aktorius (g. 1963 m.).
 Spalio 9 d. – Bruno Latūras, prancūzų filosofas ir mokslo sociologas, ypač žinomas už darbus tiksliųjų mokslų, technologijų ir visuomenės studijų srityje (g. 1947 m.).
 Spalio 18 d. – Jurijus Zubakovas, Rusijos politikas, žvalgybininkas, diplomatas, buvęs Rusijos ambasadorius Lietuvoje (g. 1943 m.).
 Spalio 20 d. – Antonas Dončevas, bulgarų rašytojas (g. 1930 m.).
 Spalio 21 d. – Masato Kudo, japonų futbolininkas, rungtyniavęs Japonijos rinktinėje (g. 1990 m.).
 Spalio 22 d.: 
 Dietrich Mateschitz, Austrijos verslininkas, vienas „Red Bull GmbH“ įkūrėjų (g. 1944 m.).
 Lešekas Engelkingas, lenkų poetas, prozininkas, vertėjas, literatūrologas ir literatūros kritikas (g. 1955 m.).
 Spalio 28 d.:
 Džeris Li Luisas, JAV rokenrolo ir kantri dainininkas, pianistas (g. 1935 m.).
 D. H. Peligro, amerikiečių būgnininkas, geriausiai žinomas kaip antrasis grupės „Dead Kennedys“ būgnininkas, grojęs grupėje nuo 1981 iki jų išsiskyrimo 1986 m. (g. 1959 m.).
 Lapkričio 1 d. – Maksas Mavenas, JAV iliuzionistas, dažnai pasirodydavęs JAV TV programose, bei „mėgęs skaityti“ žmonių mintis (g. 1950 m.).
 Lapkričio 4 d. – Nicole Josy, belgų dainininkė (g. 1946 m.).
 Lapkričio 8 d. – Claes-Göran Hederström, švedų dainininkas (g. 1945 m.).
 Lapkričio 9 d. – Mattis Hætta, Norvegijos dainininkas (g. 1959 m.).

Šaltiniai 

2022 metai