Nemunas (ansamblis)

„Nemunas“ –  Kauno technologijos universiteto tautinio meno ansamblis, suformuotas 1949 metais, iš tuo metu Kauno politechnikos institute veikusių studentų meno kolektyvų.„Nemunas“ yra vienas didžiausių tautinio meno kolektyvų Lietuvoje, kurio nariai yra studentai bei jaunimas. Ansambliui vadovauja meno ir žanrų vadovai. Už papildomą veiklą yra atsakinga valdyba, sudaryta iš ansamblio narių.

Istorija 
1944 metais, tuometiniame Kauno universitete, savo veiklą pradėjo tautinių šokių ratelis, greta kurio ilgainiui pradėjo formuotis liaudies instrumentų orkestras bei vokalinė grupė. 1949 metų rugsėjį šie žanrai buvo sujungti į vieną tautinio meno ansamblį. Pirmuoju ansamblio meno vadovu tapo Aloyzas Čižas. Susikūręs ansamblis subūrė apie 70 narių. Pirmasis ansamblio koncertas įvyko 1950 metų balandžio 22 dieną.

Nuo pat įkūrimo ansamblis aktyviai koncertavo visoje Lietuvoje, todėl jau 1952 metų pavasarį Kauno politechnikos instituto trečiuosiuose rūmuose įvyko 100-sis „Nemuno“ koncertas. 1955 metais kolektyvas pirmą kartą išvyko už Sovietų sąjungos ribų: kartu su Vilniaus universiteto ansambliu koncertavo Varšuvoje vykusiame Pasaulio jaunimo ir studentų festivalyje. Tais pačiais metais ansamblio koncertą Vroclavo sporto halėje stebėjo net 20 000 žiūrovų.

1963 metais ansambliui buvo suteiktas „Nemuno“ vardas ir tų pačių metų žiemą, pirmojo koncerto
televizijoje metu, kolektyvas Lietuvai oficialiai buvo pristatytas šiuo vardu. 1964 metais  „Nemunas“ koncertavo Vokietijos demokratinėje respublikoje.  1965 metais, koncertinės
kelionės metu plaukiant laivu buvo aplankytos Dunojaus šalys, o 1966 metais ansamblis pirmą kartą kirto
geležinę uždangą ir koncertavo Suomijoje. Didelę reikšmę ansamblio istorijoje turi 1967 metų kelionė į
Kanadą, kur ansamblis koncertavo Expo’67 parodoje. Šios kelionės metu ansambliečių iš Kanados lietuvių
perimta lietuvių liaudies daina „Stoviu aš parimus“ tapo „Nemuno“ himnu, giedamu tik iškilmingiausiomis
progomis. 1969 metais ansambliui švenčiant 20 metų jubiliejų įvyko 1000-sis koncertas.

1978 metais „Nemunas“ pirmasis iš Lietuvos tautinio meno saviveiklos kolektyvų parengė vientisą
koncertinę programą „Nemuno daina“ – tuo metu tai buvo didelis meninis pasiekimas. 1989 metais, prieš pat
40 ansamblio jubiliejų, kolektyvas parengė programą „Atgimstančiai Lietuvai“, su kuria keliavo po šalį.

Lietuvai atgavus nepriklausomybę „Nemunas“ su koncertinėmis programomis daug keliauja po Europą,
dalyvauja Pasaulio lietuvių bei studentų dainų šventėse, įvairiuose festivaliuose, o pastaruoju metu vis
aktyviau bendradarbiauja su kitomis studentų organizacijomis bei dalyvauja visuomeninėje veikloje.

Tautinio meno ansamblis „Nemunas“ yra pelnęs daugybę apdovanojimų, pripažintas geriausiu meno
kolektyvu ne tik buvusioje Sovietų Sąjungoje, bet ir jau nepriklausomoje Lietuvoje pelno aukščiausius
apdovanojimus: 2001 ir 2020 metais ansamblis buvo apdovanotas aukščiausiu Lietuvos liaudies kultūros centro
apdovanojimu - „Aukso paukšte“, yra konkursų „Kadagys“ 2001 ir „Klumpakojis“ 2006 nugalėtojai, 2010
metais ansamblis konkurse „Klumpakojis“ buvo antras, o konkurse „Kadagys“ laimėjo pirmąją vietą,

Dainų ir šokių ansamblis „Nemunas“ yra aplankęs daugybę Europos, Azijos, Šiaurės bei Pietų Amerikos
šalių: Suomiją, Lenkiją, Vokietiją, Rusiją, Rumuniją, Bulgariją, Serbiją, Slovėniją, Slovakiją, Austriją,
Šveicariją, Čekiją, Ispaniją, Portugaliją, Daniją, Belgiją, Liuksemburgą, Nyderlandus, Italiją, Prancūziją,
Didžiąją Britaniją, Latviją, Estiją, Vengriją, Turkiją, Graikiją, Baltarusiją, Ukrainą, Kroatiją, Makedoniją,
Tadžikiją, Uzbekiją, Pakistaną, Meksiką, Venesuelą, Kosta Riką, Kanadą, JAV, Kiniją, Japoniją.

Tradicijos 

Ansamblyje didelę reikšmę turi simboliai ir tradicijos, jų puoselėjimas bei palaikymas. Ansamblis turi savo
vėliavą, kuri buvo sukurta 1988 metais, bei himną, lietuvių liaudies dainą, perimtą iš Kanados lietuvių
1967 metais. Himnas giedamas tik iškilmingiausiomis progomis. Po pavykusio pasirodymo ir kitomis
įsimintinomis bei džiugiomis progomis šaukiamas ansambliečių šūkis, į kurį atsiliepti gali tik ansamblio
nariai. Tapimas pilnateisiu ansamblio nariu labai svarbus, kadangi nauji nariai nėra kviečiami į daugelį
tradicinių renginių, negali dalyvauti ir balsuoti ataskaitiniame susirinkime. Tradicines šventes organizuoja
ansamblio valdyba, jose dalyvauti gali tik ansamblio nariai. Tačiau ansambliečiai rengia ir daugiau švenčių:
kino, žaidimų vakarus, stovyklas, žiemos žaidynes, „cementuką“, kurios nėra tradicinės – jose gali dalyvauti ir
nauji nariai.

Tradicinės šventės 

 Ataskaitinis susirinkimas – jo metu ansamblio nariai renka naują valdybą, tvarkysiančią ansamblio reikalus bei atstovausiančią ansamblį visus ateinančius metus. Susirinkime aptariami praėję metai, sprendžiamos problemos bei džiaugiamasi pasiekimais. Tai vienas rimčiausių ir oficialiausių ansamblio renginių.
 Cepelinbalis – rugsėjo pabaigoje rengiama šventė, kurios metu susirinkę nemuniečiai drauge gamina cepelinus, dalyvauja varžybose.
 Vaikinų diena – rugsėjo pabaigoje, po „cepelinbalio“, nemuniečių merginų rengiama šventė vaikinams nemuniečiams. Jos metu išrenkamas Misteris Nemunas.
 Lapkritinės – šventė, skirta naujiesiems ansamblio nariams (nuliams) susipažinti su „Nemunu“ ir jo tradicijomis. Šventės metu kiekvienas žanras parengia po nuotaikingą pasirodymą. Priklausomai nuo aplinkybių ir renginio datos, Lapkritinės gali vadintis ir Gruodinėmis ar Vasarinėmis.
 Krikštynos – viena iš svarbiausių tradicinių „Nemuno“ švenčių, vykstančių pavasari, kurios metu naujiesiems ansamblio nariams suteikiamas nemuniečio vardas.
 Merginų diena – pavasarį vaikinų nemuniečių rengiama merginoms nemunietėms. Jos metu išrenkama Mis Nemunas.
 Diplomantų išleistuvės – viena gražiausių ir iškilmingiausių „Nemuno“ švenčių, kuria pagerbiami ansambliečiai, kolektyve išbuvę bent penkerius metus.

Nariai

Vadovai 
Nuo 1949 metų ansambliui vadovavo 10 meno vadovų, ansamblis turėjo 49 žanrinių grupių vadovus.

Buvę meno vadovai

Valdyba 

Ansamblio valdybą sudaro 17 narių, kurie kasmet renkami ansamblio narių ataskaitiniame susirinkime.
Valdyba atsakinga už tradicinių ir kitų švenčių organizavimą, rūpinasi informacijos sklaida ansamblyje
ir už jo ribų bei tvarko kitus ansamblio reikalus, puoselėja ir tobulina ansamblio tradicijas, siūlo naujas.
Valdybą sudaro valdybos pirmininkas, oficialus ansamblio atstovas, organizuojantis valdybos darbą,
pirmininko pavaduotojas, kultorgas, atsakingas už tradicinių švenčių ir renginių organizavimą, turiningą ansamblio
dalyvių laisvalaikio praleidimą, iždininkas, žanrų seniūnai, metraštininkai, socialinių tinklų administratorius, ūkvedys, fotografas, IT administratorius ir sekretorius. Ansamblis turi oficialius nuostatus, kurie apibrėžia ansamblio narių bei vadovų pareigas, santykius, valdybos ir jos narių atsakomybę.

Žanrai 

Ansamblio nariams vadovauja žanrinių grupių vadovai, visam ansambliui vadovauja ansamblio meno
vadovas. Ansamblį sudaro 4 žanrinės grupės:  

 liaudies instrumentų orkestras,  
 mišrus choras,  
 liaudiškos muzikos kapela, 
 šokėjų grupė.  

Liaudies instrumentų orkestre grojama tradiciniais lietuvių liaudies
intrumentais: kanklėmis, birbynėmis, skrabalais, lumzdeliu ir kitais. Kapeloje liaudiška muzika atliekama
klasikiniais instrumentais: smuiku, akordeonu, klarnetu ir kitais.

Apdovanojimai ir pasiekimai 
„Nemuno“ ansamblis yra nuolatinis Lietuvos dainų ir šokių, „Gaudeamus“ švenčių dalyvis, koncertuoja festivaliuose „Linksminkimos“, „Ei, studente, sukis vėju“, „Grok, Jurgeli“ ir kt., dalyvauja konkursuose „Klumpakojis“, „Kadagys“.

 2020 m. laimėjimai: 
 „Aukso paukštė“
 2010 m. laimėjimai: 
 1 vieta konkurse „Kadagys“
 2 vieta konkurse „Klumpakojis“ 
 2006 m. laimėjimai:
 Laureato vardas (absoliuti 1 vieta) konkurse „Klumpakojis“
 2001 m. laimėjimai:
 „Aukso paukštė“ 
 Laureato vardas (absoliuti 1 vieta) konkurse „Kadagys“

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali ansamblio svetainė 

Tautinių šokių ansambliai
Kauno technologijos universitetas