Ubuntu

Ubùntu – darbalaukio reikmėms pritaikyta Linux šeimos operacinė sistema, sukurta Debian GNU/Linux pagrindu ir remiama Canonical Ltd. Pavadinimas kilęs iš zulų kalbos žodžio ubuntu, reiškiančio žmoniškumą kitiems. Ubuntu nuo Debian skiriasi iš anksto planuotu naujų versijų išleidimo grafiku – naujos versijos išleidžiamos kas 6 mėnesius, verslui skirtos ilgalaikį palaikymą turinčios versijos () – kas 2 metus. Nuo 2017 metų Ubuntu naudoja GNOME grafinę darbalaukio aplinką (nuo 2011 iki 2017 naudojo Unity aplinką), tačiau leidžiami atskiri variantai su KDE (Kubuntu), Xfce4 (Xubuntu),  MATE (Ubuntu MATE), Budgie (Ubuntu Budgie) bei LXDE (Lubuntu) grafinėmis aplinkomis.

Istorija 
Ubuntu įkūrėjas yra Markas Šatlvortas, kuris pardavęs VeriSign'ui savo įsteigtą skaitmeninio sertifikavimo kompaniją Thawte užsidirbo apie 575 milijonus JAV dolerių ir už dalį tų pinigų įsteigė Ubuntu. M. Šatlvortas, kartu su Canonical Ltd įsteigęs Ubuntu, įnešė pirmąjį 10 milijonų dolerių įnašą siekdami užtikrinti nepertraukiamą šios operacinės sistemos kūrimą.

Ubuntu buvo pradėta kurti Debian GNU/Linux pagrindu, pirmoji versija buvo išleista 2004 m. spalio 20 dieną. Nuo to laiko nauja versija buvo leidžiama kas 6 mėnesius, šie leidimai sutapo su grafinės aplinkos GNOME leidimais.

Savybės 
Ubuntu operacinė sistema yra skirta plačiam naudojimui įvairaus tipo kompiuteriuose, ypač paplitusi asmeniniuose bei internetiniuose kompiuteriuose, taip pat plačiai naudojama ir serveriuose.

Paketų sistema 
Šioje operacinėje sistemoje naudojama APT programų paketų įdiegimo sistema. Naudotojui pateikiami patogūs įrankiai programinės įrangos paketams diegti ir tvarkyti – Ubuntu Software Center (pagrindinis), aptitude (veikiantis tekstiniame terminale) ir Synaptic (veikiantis grafinėje aplinkoje, skirtas labiau patyrusiems). Naudojant šią paketų sistemą ir turint interneto ryšį galima lengvai praplėsti šios operacinės sistemos galimybes įdiegiant papildomą laisvai platinamą bei nuosavybinę programinę įrangą, dokumentaciją ir pan.

Visa programinė įranga, kuri pasiekiama per paketų sistemą, saugoma tam tikrose programinės įrangos saugyklose, dar vadinamuose programinės įrangos šaltiniais (arba archyvais), dažniausiai pasiekiamose internetu (bet gali būti ir CD/DVD diskuose ar kitose laikmenose). Toks programinės įrangos įdiegimo būdas yra labai patogus ir saugus, kadangi visa Ubuntu saugyklose esanti programinė įranga yra išbandyta ir pritaikyta konkrečiai Ubuntu versijai.

Programinės įrangos saugyklos yra suskirstytos į tam tikras grupes, atsižvelgiant į laisvosios programinės įrangos filosofiją. Ubuntu saugyklos yra tokios:
 Main – oficialiai palaikoma laisva programinė įranga;
 Restricted – oficialiai palaikoma nelaisva (tam tikrais licenciniais aspektais apribota), tačiau kai kuriose situacijose dažnai reikalinga programinė įranga, pvz., nuosavybinės aparatinės įrangos valdyklės ();
 Universe – laisva programinė įranga palaikoma Ubuntu ir Debian bendruomenės (Ubuntu darbuotojai palaiko šioje saugykloje esančią programinę įrangą tik neoficialiai);
 Multiverse – nelaisva (tam tikrais licenciniais aspektais apribota) programinė įranga, pvz., uždarojo kodo nuosavybinė programinė įranga. Debian OS analogiška yra Non-free saugykla.

Grafinė aplinka 

Ubuntu naudoja GNOME grafinę aplinką (2011-2017 metais naudojo Unity grafinę aplinką). Tačiau tuo pačiu metu galima įdiegti ir kelias patinkančias grafines aplinkas vienu metu. Taip pat yra sukurti operacinės sistemos variantai, specialiai pritaikyti tam tikroms grafinėms aplinkoms, kad vartotojas galėtų rinktis labiausiai poreikius atitinkantį variantą:

 Kubuntu – naudojama KDE grafinė aplinka, alternatyvi GNOME aplinkai;
 Edubuntu – pritaikyta mokymo įstaigoms;
 Lubuntu – naudojama LXDE grafinė aplinka, sparčiai veikianti ir senesniuose kompiuteriuose (pakanka ~256 MB RAM atminties bei ~500 Mhz procesoriaus).
 Xubuntu – naudojama Xfce grafinė aplinka, kuri naudoja mažiau kompiuterio išteklių nei KDE, GNOME ar Unity.
Kol kas pilnai neišleista, tačiau kuriamos ir šios versijos, pritaikytos tam tikroms grafinėms aplinkoms;
 Fluxbuntu – naudojama Fluxbox grafinė aplinka, naudojama gana nedaug kompiuterio išteklių, minimalistinis stilius;
 Ebuntu – naudojama Enlightenment grafinė aplinka;
 Ubuntu Lite – naudojama IceWM grafinė aplinka, taip pat naudojanti nedaug sistemos išteklių.

Diegimas 
Ubuntu diegimas vykdomas iš savaime pasikraunančios kompaktinės plokštelės arba prijungiamos USB laikmenos, atminties kortelės ar pan.. Prieš diegimo procesą užkraunama iš esmės visiškai funkcionuojanti operacinė sistema. Vėliau, įsitikinus, kad viskas veikia, diegimas paleidžiamas tiesiog darbo lauke pasirinkus diegimo piktogramą. Nuo Dapper Drake (6.06) versijos visas diegimo procesas vyksta visiškai funkcionuojančioje operacinės sistemos grafinėje aplinkoje.

Išleistos versijos 

Versijos numeris sudaromas pagal išleidimo metus ir mėnesį. Kiekviena versija turi ir kodinį pavadinimą, sudarytą iš dviejų žodžių. Prierašas prie versijos numerio LTS reiškia Long Term Support (ilgalaikis palaikymas).

Ubuntu pagrindu sukurtos operacinės sistemos 
Ubuntu pagrindu sukurti Linux distributyvai:
 Baltix – Lietuvos ir Latvijos rinkai skirta operacinė sistema su GNOME ir Unity darbastalio aplinkomis bei papildoma programine įranga, ypač tinkama pradedantiesiems;
 Goobuntu – specialus Google pritaikytas platinamasis paketas;
 Guadalinex – šį platinamąjį paketą remia Ispanijos vyriausybė. Daugiausiai naudojamas įvairiose viešosiose įstaigose: mokyklose, viešosiose bibliotekose ir pan.;
 gNewSense – tai platinamasis paketas, kuriame naudojama vien tik laisva programinė įranga.
 Linux Mint – operacinė sistema su Cinnamon darbastalio aplinka, kuri yra panaši į tradicinę GNOME2 grafinę aplinką bei papildoma programine įranga;
 Elementary OS – operacinė sistema su naujoviška Pantheon darbastalio aplinka.

Nuorodos 
 Lietuviškas Ubuntu Linux forumas
 Oficialus Ubuntu Linux puslapis
 Neoficialus Ubuntu gidas pradedantiesiems