joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Skirvytė (Šilutė)

Skirvytė – kaimas Šilutės rajono savivaldybės pietvakariuose, Rusnės saloje, Nemuno deltos regioniniame parke, 2 km į pietvakarius nuo Rusnės, prie Skirvytės upės.

Skirvytės kaime yra polderis, Simo Knapkio etnografinė sodyba, etnografinė sodyba – muziejus.

Istorija 
Iki 1920 m. Skirvytės kaimas buvo įsikūręs abipus Skirvytės upės. 1736 m. Skirvytės kaime įkurta vienklasė pradinė mokykla, 1888 m. atidaryta antra klasė. XIX a. antroje pusėje Skirvytės kaime surinkimus laikė klimkiškis sakytojas Ziesdraitis. 1888 m. Skirvytės kaimas nukentėjo nuo pavasarinio potvynio. 1905 m. kaime buvo 507 gyventojai.

1920 m. Skirvytės kaimas padalintas: dalis, esanti kairiajame Skirvytės upės krante, liko Vokietijai (1925 m. buvo 392 gyventojai; nuo 1939 m. vadinamas Skirvyte I, nuo 1946 m. – Borovojė (). Kita dalis, esanti dešiniajame upės krante, priskirta Klaipėdos kraštui, jame 1923–1939 m. buvo Lietuvos Respublikos pasienio policijos postas. 1939–1944 m. vokiečiai šį kaimą vadino Skirvyte II. Po II pasaulinio karo dalis pastatų buvo nugriauta, kita dalis – perkelta į Pakalnės ir Sodų gatves. 1959 m. Skirvytės apylinkė prijungta prie Rusnės, 1967 m. Skirvytės kaimas prijungtas prie Rusnės miesto ir pervadintas Skirvytės gatve, sunumeruotos sodybos. 1993 m. įsteigus Rusnės apylinkę Skirvytė vėl tapo kaimu. 1997 m. buvo 2 ūkiai, 3 gyventojai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Skirvytės kaime gimė:
 Adomas Goberis (1901–1988) – tautosakos pateikėjas ir žvejys
 Otas Dovydas Tolišius (1890–1967) – žurnalistas, 1936–1966 m. dirbo New York Times laikraščio korespondentu.

Literatūra 
 Albertas Juška. Mažosios Lietuvos mokykla. – Klaipėda, 2003. – p. 481.
 Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. – Šilutė, 2000.

Išnašos 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Nemuno delta
Juodasis grundalas

Juodasis grundalas (Gobius niger) − grundalinių (Gobiidae) šeimos žuvis.

Paplitusi visoje Europoje.

Juodieji grundalai gyvena iki 3 metų ir pasiekia iki 18 cm ilgį. Žuvys labai vikrios ir jausdamos pavojų pasislepia savo urvuose, todėl jas sunku pastebėti. Aptinkamos nuo vieno iki 50 m gylyje, nuo 5 ‰ sūriame vandenyje.

Maitinasi kirmėlaitėmis, sraigėmis ir smulkiais vėžiagyviais; labai vislios. Kai kas priskiria jas prie parazitinių žuvų.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Gobius niger, Linnaeus, 1758
 Schwarzgrundel

Grundalas juodasis
Žardės piliakalnis

Žardės piliakalnis su gyvenviete, arba Kuncai, Bandužiai, Pilies kalnas, Gaidžių kalnas (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A384KP, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR459) – piliakalnis Klaipėdos miesto savivaldybės teritorijoje, į pietus nuo Žardininkų, prie Žardės kaimo. Pasiekiamas iš Taikos prospekto pasukus Žardupės gatve, iš jos, neprivažiavus Smeltalės, sukti į kairę rytų kryptimi einančiu keliu, yra kelio kairėje, šiaurinėje pusėje.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, Smeltalės dešiniajame krante. Aikštelė apvali, 30 m skersmens, aplink apjuosta iki 1,5 m aukščio, 15 m pločio pylimu, kuris geriausiai išlikęs vakarinėje pusėje. Šlaitai vidutinio statumo, 3­-8 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

Piliakalnis apardytas apkasų ir duobių, apaugęs lapuočiais medžiais ir krūmais, apatinės šlaitų dalys dirvonuoja, Vakariniu šlaitu praeina lauko kelias.  Kitoje upelio pusėje – Laistų piliakalnis.

Gyvenvietė 
Į pietvakarius nuo piliakalnio 12,6 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Joje rastas iki 1,7 m storio XI a. – ­XIII a. kultūrinis sluoksnis su išlikusiomis medinių pastatų liekanomis, židiniais, akmenų krosnimis, geležies lydymo krosnele, žalvarinėmis segėmis, audimo staklių pasvarais, laivų kniedėmis, stiklo karoliais, lygia ir žiesta keramika, gyvulių kaulais.

Tyrimai 
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1963 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Gyvenvietė tyrinėta 1990­-1991, 1993­-1994, 1996, 1999-­2000 m. 600 m į šiaurę yra II a. – XIII a. Bandužių kapinynas, tyrinėtas 1974 m., 1985–1989 m.

Istorija 
Piliakalnyje stovėjo 1253 m. minima kuršių pilis Žardė.

Šaltiniai

Nuorodos 

 
 Boetticher A. Die Bau - und Kunstdenkmäler der Provinz Ostpreußen. Heft V. Litauen. Königsberg, 1895, p. 84 (Kunzen Hans).
 Bračiulienė R., Brazauskas M., Genys J. Tyrinėjimai Žardės gyvenvietėje // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1998 ir 1999 metais. Vilnius, 2000. p. 87–90.
 Genys J. Žardės piliakalnio gyvenvietė // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1990 ir 1991 metais. Vilnius, 1992. T. I, p. 44–47.
 Genys J. Tyrinėjimai Žardės gyvenvietėje // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1992 ir 1993 metais. Vilnius, 1994. p. 43–45.
 Genys J. Žardės gyvenvietės (Klaipėdos raj.) tyrinėjimai 1994 metais // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1994 ir 1995 metais. Vilnius, 1996. p. 39–41.
 Genys J. 1996 m. žvalgomieji tyrinėjimai Žardės gyvenvietėje // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1996 ir 1997 metais. Vilnius, 1998. p. 61–62.
 Genys J. 2002. Žardės gyvenvietė // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2000 metais. Vilnius, p. 28–30.
 Hollack E. Erläuterungen zur vorgeschichtlichen Übersichtskarte von Ostpreussen. Glogau - Berlin, 1908, p. 80 (Kunzen Haus).
 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.132.
 P. Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 163 (Kuncai).
 Crome H. Verzeichnis der Wehranlagen Ostpreußens. Teil I // Prussia. Zeitschrift für Heimatkunde. 1939. Bd. 33, p. 281.
 Lietuvos piliakalniai

Piliakalniai Klaipėdoje
Samudera

Samuderos-Pasajaus sultonatas (), dar vadinamas Samuderos valstybe () arba tiesiog Samudera, Pasai – malajų istorinė valstybė, egzistavusi Sumatros šiaurinėje pakrantėje (dabartinės Indonezijos Ačeho provincijoje) XIII–XVI a.

Istorija 
Ši valstybė buvo natūrali besikeičiančios prekybos sistemos išdava. Transmalakinei prekybai prarandant reikšmę, vis svarbesnis tapo Malakos sąsiauris, todėl uostai ties juo tapo būtini. Pirmu tokiu žymiu uostu ir tapo Pasajus, ilgainiui virtęs vieta, kur susitikdavo pirkliai iš viso Malajų salyno ir Indijos vandenyno pakrančių.

Pasajaus valstybė ir vadinama Samudera. 1267 m. jos karalius Merah Silu priėmė islamą ir tapo pirmuoju sultonu Malik ul Salih.

Valstybė tapo svarbiu islamo kultūros židiniu, vienu pirmųjų Malajų salyne. Čia į malajų kalbą buvo verčiami islamo raštai, susiformavo islamo terminija, arabų rašto pagrindu sukurtas Javi raštas. Visi šie pasiekimai buvo perduodami toliau į salyną, platinant raštą, islamą ir malajų kalbą, kuri tapo lingua franca.

Nuo XIV a. Samuderą ėmė stelbti naujas stiprus uostas – Melaka, ilgainiui monopolizavęs prekybą. Politiškai valstybė atsidūrė gretimo Ačeho įtakoje. 1521 m. Pasajų užėmė portugalai, taip pabaigę valstybės egzistavimą.

Sultonų sąrašas 

Indonezijos istorinės valstybės
Malajų valstybės
Alanga

Alanga – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, dešiniajame Jūros krante (prie Alangos upelio žiočių). Šiaurėje vakaruose plyti miškas Tyreliai, yra Pagramančio regioninis parkas.

Pavadinimo kilmė 

Kaimo vardas yra kuršiškos kilmės (sprendžiant iš priesagos -ng-).

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Jonas Jarutis

Jonas Jarutis (g. 1963 m. gegužės 25 d. Viekšniuose, Mažeikių rajonas) – Lietuvos ir Kupiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1981 m. baigė Viekšnių vidurinę mokyklą. 1985 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, įgijo pradinių klasių mokytojo specialybę. 1990 m. baigė Kauno kūno kultūros institutą, įgijo trenerio, sveikatingumo kūno kultūros ir turizmo dėstytojo, organizatoriaus specialybę.

1985–1990 m. Kupiškio rajono Skapiškio vidurinės mokyklos mokytojas.

1990–1995 m. Skapiškio apylinkės viršaitis.

1995–2003 m. verslininkas, UAB „Varinis varpas“ direktorius, J. Jaručio firmos savininkas.

Politinė veikla 
2003–2016 m. Kupiškio rajono savivaldybės Tarybos narys; 2003–2007 m.- mero pavaduotojas, 2007–2015 m. – meras. XII Seimo (2016 – 2020 m.) narys 2017 m. gruodžio 15 d. – 2020 m. lapkričio 13 d. Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos seniūno pavaduotojas.

XIII Seimo (2020 – 2024 m.) narys, Seimo pirmininko pavaduotojas.

Visuomeninė veikla 
1989 m. dalyvavo ekspedicijoje į Igarkos lietuvių tremties vietas pargabenti į Lietuvą tremtinių palaikų.

Nuo 1995 m. Lietuvos valstiečių partijos, Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos Kupiškio rajono skyriaus narys.

Šeima 
Išsiskyręs, vaikai Andrė, Justinas.

Šaltiniai 

Lietuvos viršaičiai
Kupiškio politikai
Kupiškio merai
Lietuvos pedagogai
Seimo nariai
LR Seimo pirmininko pavaduotojai
Audronijus Zulonas

Audronijus Zulonas (1959 m. rugpjūčio 24 d. Pajuodupėje, Kupiškio rajonas - 2018 m. sausio 28 d. Kupiškyje) – Lietuvos ir Kupiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1978 m. baigė Kupiškio vidurinę mokyklą, 1984 m. Kauno politechnikos institutą, įgijo inžinieriaus šilumininko specialybę. 2006 m. baigė Vilniaus Gedimino technikos universitetą, vadybos ir verslo administravimo magistras.

Nuo 1984 m. Kupiškio rajono komunalinių įmonių kombinato vyr. inžinierius, 1986–1997 m. Kupiškio rajono šilumos tinklų direktorius. 1997–2000 m. Kupiškio rajono mero pavaduotojas. 2000–2017 m. Kupiškio rajono savivaldybės administracijos Noriūnų seniūnijos seniūnas. Lietuvos savivaldybių seniūnų asociacijos viceprezidentas. 

Lietuvos centro sąjungos, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Kupiškio rajono skyriaus narys, pirmininko pavaduotojas. 1997–2000 m., 2000–2001 m. ir 2007-2011 m. Kupiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

Kupiškio rajono darbdavių klubo valdybos pirmininkas.

2017 m. buvo pareikšti kaltinimai dėl kyšininkavimo ir dokumentų suklastojimo. 

Sutuoktinė Diana, vaikai Toma, Justas.

Šaltiniai 

Kupiškio politikai
Lietuvos savivaldybių seniūnai
The Mirage

The Mirage () – 3 044 kambarių turintis viešbutis ir kazino, įsikūręs Las Vegase, Nevadoje. Kazino priklauso MGM Mirage kompanijai. Auksinę eksterjero spalvą suteikia auksas, naudojamas languose.

„The Mirage“ buvo atidarytas 1989 metų lapkričio 22 diena, bei buvo renovuotas 2002 ir 2005 metais.

Išnašos

Nuorodos 
 The Mirage oficiali svetainė

JAV statiniai
Viešbučiai
Kazino
Juozas Mažeika (1952)

Juozas Mažeika (g. 1952 m. gruodžio 4 d. Kūlupėnuose, Kretingos rajonas) – Lietuvos ir Kretingos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1982 m. baigė Lietuvos kūno kultūros institutą, treneris.

1974–1991 m. Kūlupėnų Motiejaus Valančiaus pagrindinės mokyklos kūno kultūros mokytojas. 

1991–1997 m. Kūlupėnų Motiejaus Valančiaus pagrindinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas ugdymui. 

1997–2005 m. Kūlupėnų Motiejaus Valančiaus pagrindinės mokyklos direktorius. 

2003–2009 m. Kretingos rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

2009 – 2019 m. Kretingos rajono savivaldybės meras.

Nuo 1990 m. aktyvus visuomenės ir rajono politinio gyvenimo lyderis: Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų skyriaus pirmininkas (nuo 2000 iki 2019 m.), 1990–1995 m. Kretingos rajono Kūlupėnų apylinkės tarybos pirmininkas, 1995–1997 m. ir nuo 2000 m. iki dabar – Kretingos rajono savivaldybės tarybos narys, 2004–2009 m. dirbo mero pavaduotoju, 2009–2019 m. ėjo Kretingos rajono savivaldybės mero pareigas. Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos, Klaipėdos regiono plėtros tarybos narys, ženkliai prisidėjęs prie pajūrio regiono politikos formavimo ir plėtros, inicijavęs ir bendrus regionu mastu vykdomus projektus.  

2019 m. už nuopelnus Lietuvos savivaldai, jos plėtrai bei stiprinimui apovanotas Lietuvos savivaldybių asociacijos (LSA) įsteigtu „Auksinės krivūlės riterio" ženklu.

Sporto klubo „Kūlupėnai“ pirmininkas, Kretingos raj. kūno kultūros mokytojų asociacijos pirmininkas. Sutuoktinė Aldona, vaikai Jūratė, Gediminas. .

Šaltiniai 

Kretingos merai
Lietuvos sporto pedagogai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Valerija Žalienė

Valerija Žalienė (g. 1958 m. vasario 20 d. Poimoje, Ingašo rajonas, Krasnojarsko kraštas, Rusija) – Lietuvos ir Kretingos rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija 

Baigė Kretingos vidurinę mokyklą, 1981 m. baigė Kauno politechnikos institutą, Lengvosios pramonės fakultetą ir įgijo medžio apdirbimo inžinieriaus technologo specialybę.

1981 m. paskirta dirbti į Kretingą, LVGĮ „Akmena“ technologė, UAB „Sakuona“ vyr. technologė, Seimo nario padėjėja – sekretorė. 2000 m. UAB „Kretingos komunalininkas“ daugiabučių namų administratorė, 2006 m. UAB „Kretingos būstas“ direktorė.

Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos, Tėvynės sąjungos Kretingos rajono skyriaus narė, skyriaus pirmininko pavaduotoja, partijos Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai narė. 1997–2015 m. Kretingos rajono savivaldybės tarybos narė. 

LPKTS Kretingos skyriaus pirmininkė, asociacijos „Tremties dienoraštis“ pirmininkė, Karališkosios bajorų sąjungos narė, Kretingos raj. Kaimo plėtros asociacijos steigėja ir valdybos narė.

Sutuoktinis Pranas, vaikai Olivija, Ovidijus.

Už ekspedicijos į Sibirą organizavimą laikraščio „Pajūrio naujienos“ skaitytojų išrinkta 2006-ųjų Metų žmogumi.

Šaltiniai 

Kretingos politikai
Lietuvos komunalininkai
Lietuvos inžinieriai
Raimundas Puškorius

Raimundas Puškorius (g. 1954 m. birželio 14 d. Skaudaliuose, Kretingos rajonas) – tautodailininkas, skulptorius, Lietuvos ir Kretingos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1974 m. baigė Kretingos darbo jaunimo vidurinę vakarinę mokyklą. Kretingos miesto seniūnijos sporto organizatorius.

Medžio drožėjas, nuo 1972 m. Lietuvos tautodailininkų sąjungos narys, Kretingos sekcijos pirmininko pavaduotojas. Dalyvavo daugelyje kūrybinių stovyklų ir parodų Lietuvoje, Japonijoje, Danijoje, Vokietijoje, JAV.

Tėvynės sąjungos Kretingos rajono skyriaus narys. Nuo 2007 m. Kretingos rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sporto klubo „Paupis“ pirmininkas. Sutuoktinė Vanda, vaikai Jurga, Anerijus, Marius.

Šaltiniai 

Lietuvos skulptoriai
Kretingos politikai
Lietuvos medžio drožėjai
Jolita Vaickienė

Jolita Vaickienė (g. 1970 m. rugsėjo 25 d. Radviliškyje) – Lietuvos ir Kretingos rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija 
1988 m. baigė Kretingos 3-ąją vidurinę mokyklą, 1993 m. – Vilniaus universitetą, ekonomistė.

1993–1994 m. investicinės bendrovės „Investicijos į Palangą“ vyr. buhalterė. 1994–1996 m. užsienio kapitalo įmonė „Coca Cola gėrimai“ vyr. finansininkė. 1997–2001 m. UAB „Lijota“ vyr. finansininkė. 2002–2003 m. UAB „Vakarų medienos grupė“ vyr. finansininkė. 2003–2009 m. UAB „Vijomeda“ direktorė.

2009–2011 m. Kretingos rajono savivaldybės mero pavaduotoja. 2011–2012 m. ir nuo 2022 m. Kretingos rajono savivaldybės administracijos direktorė. 2012 m. UAB „Vijomeda“ direktoriaus pavaduotoja. 2012–2016 m. Lietuvos Respublikos Seimo narė. 2016–2022 m. UAB „Vijomeda“ vyr. finansininkė.

2007–2011 m. ir 2016–2022 m. Kretingos rajono savivaldybės tarybos narė.

2005–2016 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narė.

Kretingos verslininkių klubo prezidentė. Sutuoktinis Vidas, vaikai Martynas, Margarita. .

Šaltiniai 

Kretingos politikai
Seimo nariai
Lietuvos ekonomistai
Jaka Lakovič

Jaka Lakovičius (; g. 1978 m. liepos 9 d. Liublijanoje) – Slovėnijos krepšininkas rungtyniaujantis Avelino „Sidigas“ komandoje.

Pasiekimai 

 2002 m. Adrijos lygos vicečempionas
 2003, 2005, 2006 m. Graikijos taurės laimėtojas
 2003, 2004, 2005, 2006 m. Graikijos lygos čempionas
 2005 m. Eurolygos trečios vietos laimėtojas

Lakovic, Jaka
Vida Kanapkienė

Vida Kanapkienė (g. 1951 m. sausio 28 d. Kulšėnuose, Mažeikių raj) – Lietuvos ir Kretingos rajono politinė bei visuomenės veikėja, muziejininkė.

Biografija 

1973 m. baigė Vilniaus Valstybinį pedagoginį institutą, istorijos ir pedagogikos specialybę. Nuo 1980 m. Kretingos muziejaus direktorė.

Lietuvos centro sąjungos, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Kretingos rajono skyriaus narė, Kretingos skyriaus pirmininkė. 2003–2004 m. ir 2007 m. Kretingos rajono savivaldybės tarybos narė, dėl pareigų atsisakė mandato.

Kretingos miesto bendruomenės pirmininkė, Lietuvos muziejų tarybos narė. Sutuoktinis Vytautas, vaikas Vytautas.

Apdovanojimai 
 1996 m. Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino ordino Riterio kryžius.
 2019 m. Vyriausybės kultūros ir meno premija.

Nuorodos 
 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

Išnašos 

Kretingos politikai
Lietuvos istorikai
Lietuvos muziejų direktoriai
Danutė Dunauskaitė

Danutė Dunauskaitė (g. 1951 m. rugpjūčio 19 d. Pakruojyje) – pedagogė, Lietuvos ir Kretingos rajono politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija 
1978 m. baigė LSSR konservatorijos Klaipėdos fakultete lietuvių kalbą, literatūrą ir režisūrą. Kretingos Simono Daukanto vidurinės mokyklos mokytoja.

1999 m. tapo laikraščio „Pajūrio naujienos“ meninio kultūrinio priedo „Smiltys“ redaktore. Parengė straipsnių apie įvairius Kretingos krašto kūrėjus. „Pajūrio naujienose“ publikuotas straipsnių ciklas apie kultūrinį Kretingos krašto paveldą. Drauge su kitais sudarė knygą „Kretingos krašto žodžio meistrai“. Laikraščio „Klaipėda“ literatūrinis priedas „Gintaro lašai“ pirmasis paskelbė D. Dunauskaitės eilėraščius, paskui jų išspausdino „Švyturio“ laikraštis.

2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2006 m. Darbo partijos Kretingos rajono skyriaus narė. 2003–2007 m. Kretingos rajono savivaldybės tarybos narė. 

Vaikas Aurimas.

Bibliografija 
 Po laiko delnu: esė. – Klaipėda: Druka, 2005. – 64 p. – ISBN 9986-848-57-1
 Pokalbiai ant Akmenos kranto. – Klaipėda: Eglės leidykla, 2007. – 192 p. – ISBN 978-9955-54-238-4

Šaltiniai 

Kretingos politikai
Pažinimas

Pažinimas, kognicija (: „pažinti“) – smegenyse vykstančių procesų visuma sudaranti sąmonę. Apima atmintį, patirtis, pojūčius, mąstymą, individualų pasaulio suvokimą. Pažinimas yra elgesio valdymo posistemės smegenyse vykdomas informacijos apdorojimas. Kognityviniai procesai svarbūs elgesiui, jo planavimui, mokymuisi, veiksmų pasirinkimui.

Pažinimo gebėjimai – dėmesys, atmintis, mokymasis, kūrybingumas. Kognicinius parametrus tiria kognityviniai mokslai, (pažinimo) psichologija, filosofija, neuromokslai.

Nuorodos 
   U. Frith, S.-J. Blakemore: Socialinis pažinimas. 2004 (PDF)

Psichologija
Kognityviniai mokslai
Jeff Hardy

Džefas Hardis (; pilnas vardas Jeffrey Nero Hardy; g. 1977 m. rugpjūčio 31 d. Šiaurės Karolinoje, Kamerone, JAV) – JAV Total Nonstop Action (TNA) imtynių kovotojas.

Biografija 
Būdamas devynerių metų neteko mamos. Šešiolikos metų debiutavo WWE, o 1993 m. buvo priimtas. Atlieka tokius triukus, kurių atlikti niekas negali.

Turi brolį Matt Hardy, kuris taip pat buvo TNA imtynininkas, bet buvo atleistas, abu turi savo šou, pavadintą The Hardy show - Greatest show not on TV, kuriame taip pat dalyvauja ir kitas TNA imtynininkas bei geras jų draugas – Shannon Moore.

Kartu su broliu Matt`u įkūrė organizaciją „OMEGA“ – Organization of Modern Extreme Grappling Arts. Su broliu Matt`u yra komandoje The Hardy Boyz, su kuria šešis kartus tapo pasaulio komandiniais čempionais ir vieną kartą WCW komandiniais čempionais. Taip pat yra keturis kartus tarpžemyninis (Intercontinental) čempionas, buvo Europos , Hardcore , lengvasvorių, WWE ir Pasaulio Sunkiasvorių Čempionas (World Heavyweight Champion). Dirbdamas TNA jis yra 2 kartus pasaulio sunkiasvorių čempionas.

Domisi motokrosu, muzika bei įvairiais kitokiais atistiškais bei meniniais dalykais, yra grupės Peroxwhy?gen narys.

Šiuo metu Jeff Hardy yra vienas iš žinomiausių buvusių WWE ir dabar TNA kovotojų, varžybose pagarsėjęs tik jam būdingais veiksmais (Signature Moves), kurie angliškai vadinasi Swantom bomb, Twist of Fate, Whisper in the Wind.

Varžybose taip pat buvo žinomas pseudonimais Charismatic Enigma, Conquistador #1," Rainbow Haired - Warrior " , Iceman, Ingus Jynx, Willow of the Whisp, Wolverine.

Didžiausios Karjeros Pergalės 

 2001/06/07 – Jeff Hardy laimėjo WWF Light Hevyweight titulą.
 2002/07/08 – Jeff Hardy laimėjo WWF European titulą.
 2001/07/10 – Jeff Hardy laimėjo WWF Hardcore titulą. (1-ą kartą)
 2001/08/13 – Jeff Hardy laimėjo WWF Hardcore titulą. (2-ą kartą)
 2002/07/29 – Jeff Hardy laimėjo WWF Hardcore titulą. (3-ią kartą)
 2001/04/12 – Jeff Hardy laimęjo Intercontinental titulą (1-ą kartą)
 2006/06/25 – Jeff Hardy laimėjo Intercontinental titulą (2-ą kartą)
 2006/11/13 – Jeff Hardy laimėjo Intercontinental titulą (3-ią kartą)
 2007/09/03 – Jeff Hardy laimėjo Intercontinental titulą (4-ą kartą)
 2008/12/14 – Jeff Hardy laimėjo WWE titulą
 2009/06/07 – Jeff Hardy laimėjo World Heavyweight titulą
 2009/06/26 – Jeff Hardy laimėjo World Heavyweight titulą
 2010/10/10 – Jeff Hardy laimėjo TNA World Heavyweight titulą
 2011/02/13 – Jeff Hardy laimėjo TNA World Heavyweight titulą

Pasiekimai 
 „World Wrestling Entertainment“
 6 kartus WWE World Tag Team čempionas (su Matt Hardy)
 4 kartus Tarpžemyninis čempionas (Intercontinental Champion)
 3 kartus WWF Hardcore čempionas
 1 kartą WCW World Tag Team čempionas (su Matt Hardy)
 1 kartą WWF Europos čempionas
 1 kartą WWF Lengvasvorių čempionas (WWF Light Heavyweight Champion)
 1 kartą WWE čempionas
 2 kartus Pasaulio sunkiasvorių čempionas (World Heavyweight Champion)
 „TNA“
 2 kartus Pasaulio sunkiasvorių čempionas (TNA World Heavyweight Champion)

Nuorodos 
 Jeff and Matt Hardys šou 

JAV sportininkai
Bauskės pilis

Bauskės pilis – pilis Latvijoje, Žiemgaloje, Bauskėje, Nemunėlio ir Mūšos santakoje, 70 km nuo Rygos ir 20 km nuo Lietuvos sienos.

Istorija 
 
Pradėta statyti 1443 m., kai Vokiečių ordinas, pabūgęs sustiprėjusios Lietuvos didžiosios kunigaikštystės pradėjo stiprinti savo valstybės pietines sienas. Senoji renesanso stiliaus pilis baigta 1456 m.

Pastatyta ant dolomito pagrindo, todėl pamatai beveik neįgilinti. Tačiau šiuo metu dėl susiformavusio kultūrinio sluoksnio pamatų apačia atsidūrė 2–5 m gylyje. Statybai naudotas tas pats dolomitas, lauko rieduliai, pastatų kampai ir angos išmūryti degtomis molio plytomis. Perdangoms pirmuosiuose aukštuose naudotos arkinės konstrukcijos, viršutinių aukštų perdengimai ir stogų konstrukcija iš medienos. Išorinių pilies sienų storis siekia 2,5 m.

Statant bokštą jis kelis kartus griuvo. Pasak legendos, statytojai kreipėsi į žynį, kuris pataręs į bošto sieną įmūryti ką nors gyvą, kas pirmasis ateis prie pilies. Tačiau, koks buvo statybininkų nustebimas, kai auštant pasigirdo žingsniai ir iš rūko išniro… paties statybos viršininko jaunutė žmona, atnešusi jam pusryčius. Laimė, kad prieš ją bėgo šunelis. Jis ir tapo pilies bokšto tvirtybės garantu. Sakoma, kad ir dabar tyliomis vasaros naktimis vis dar pasigirsta jo balsas. Nuo bokšto atsiveria plati Bauskės apylinkių panorama.

Apie 1518 m. greta pilies jau buvo išaugęs miestelis Vairogmiests. Tačiau 1562 m. pilis tapo Vokiečių ordino sostine, todėl buvo praplėsta, pristatyta Naujoji pilis. 1587–1596 m. pilis tapo ir pirmojo Kuršo hercogo Gothardo Ketlerio rezidencija, todėl miestelis buvo perkeltas toliau ir pavadintas Bauske.

Šiaurės karo metu pilį kelis kartus buvo užėmę švedai, rusai, lietuviai. 1706 m. pilį užėmę rusai ją susprogdino ir po to, kaip netekusi fortifikacinės reikšmės, ji nebeatstatyta. Griuvėsius naikino ir aplinkiniai gyventojai, statydami savo namus.

Restauracija 

Pilies griuvėsius tyrinėti pirmasis pradėjo šių žemių šeimininkas kunigaikštis Paulius Lyvenas apie 1874 m. Tuo metu nubraižyti ir pirmieji pilies planai. 1973 m. nutarta pilį atstatyti, kaip vienintelę Latvijoje manierizmo epochos pilį. Ją konservuoti pradėta apie 1976 m. atlikus archeologinius tyrimus.
Tačiau pilies atstatymas vykdomas neprisilaikant paminklų restauravimo principų: naudojamos silikatinės ir gamykloje gamintos molio plytos, betonas ir kitos šiuolaikinės medžiagos.

Nuorodos 

 Bauskė ir pilis
 Bauskas pils

Latvijos pilys
Bauskės savivaldybė
Rundalės rūmai

Rundalės rūmai – Baroko stiliaus dvaro rūmai Latvijoje, Žiemgaloje, Bauskės rajono Rundalės pagaste, 28 km į rytus nuo Jelgavos. Vadinama Baltijos Versaliu. Architektas Bartolomėjus Frančeskas Rastrelis, pastatęs Sankt Peterburgo Ermitažo Žiemos rūmus.  Rūmuose nuo 1972 m. veikia Rundalės pilies muziejus.

Rūmuose yra 138 kambariai. Vertingiausios rūmų salės: Baltoji, Karūnavimo, Paauksuotoji, Rožių, taip pat Didžioji galerija prabangiai dekoruotos barokiniu bei rokokiniu dekoru. Rūmų sodas ir parkas yra didžiausi baroko ir rokoko laikotarpio Latvijoje.

Rūmai statyti nuo 1736 m. iki 1740 m. Ir nuo 1763 m. iki 1768 m. buvo kaip Kuršo hercogo Ernsto Johano Birono vasaros rezidencija. Rūmuose buvo gyvenama iki 1920 m. agrarinės reformos, vėliau buvo nusavinti ir naudojami valstybės poreikiams. Juose veikė pradžios mokykla, buvo įrengti butai. 1933 m. Latvijos istorijos muziejus pradėjo rūmų atnaujinimą, bet darbai nebuvo baigti. 1972 m. pradėti rūmų restauravimo darbai. 2015 m. užbaigti.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Muziejaus oficiali svetainė 

Latvijos dvarai
Kleimoras

Kleimoras () – škotiškas kalavijas, galintis būti vieno iš dviejų tipų – dvirankis kleimoras ar kleimoras palašas.

Pavadinimas 
Žodis claymore, manoma, kilęs iš gėlų claidheamh mōr 'didysis kalavijas' . Kiti teigia, kad jis kilęs iš claidheamh da lamh 'dvirankis kalavijas'.

Dvirankis kleimoras 
Dvirankis kleimoras buvo didelis kalavijas, naudotas viduramžiais. Jį naudojo klanų tarpusavio kovose ir kovose su anglais maždaug 1300-1700 m. Paskutinis mūšis, kuriame, manoma, naudojo daug tokių kleimorų, buvo 1689 m. Kilikrankio mūšis (Battle of Killiecrankie). 
Dvirankiai kleimorai buvo mažesni už kitus dvirankius kalavijus. Kleimorų skersinio šakos, besibaigiančios mentelėmis (dažnai primenančiomis keturlapį), būdavo maždaug 15° kampu palenktos į geležtės pusę. 
Rečiau žinomas kleimorų tipas – kriaukliškas kleimoras (clamshell hilted claymore) turėjo kitokią gardą: kleimoriškas skersinis papildytas dviem rankenos pusėn nulenktomis „geldelėmis“. 

Vidutinis kleimoras būdavo maždaug 140 cm ilgio (rankenos ilgis apie 33 cm, geležtės – apie 107 cm), svėrė apie 2,5 kg.

Kleimoras palašas 
1715 m. škotų sukilimo aprašyme minimi kleimorai, spėjama, buvo ne dvirankiai kleimorai, kurių tuo metu nebenaudojo, o pintiniški kleimorai (basket - hilted claymores). Jie dar plačiau naudoti 1745 m. sukilime.

Šie kalavijai buvo daug trumpesni, vienrankiai, primenantys palašus (paprastai vienašmenius kalavijus sunkia geležte ir pintiniška garda). Juos pradedant XVIII a. plačiai naudojo škotų kariuomenė ir kai kurie anglų karininkai. 
Gardos pintinė kirstynėse saugojo ranką . Škotiški pintiniški kleimorai skiriasi nuo kitų pintiniškų palašų tuo, kad jų pintinės iš vidaus išklotos aksomu, dažnai raudonu. Rankena ar rankenos bumbulas kartais papuoštas dekoratyviniai kutais.

Nuorodos 

   The 16th Century Scottish Claymore, with Leather Wrapped Ricasso.

Kalavijai
Škotijos istorija
Dmitrijus Koldunas

Dmitrijus Aleksandrovičius Koldunas (Dzmitrijus Kaldunas, ,  g. 1985 m. birželio 11 d., Minske, Baltarusijoje) – populiarus Baltarusijos dainininkas.

Muzikinė karjera 
2006 m. D. Koldunas laimėjo Rusijos TV kanalo „Пе́рвый кана́л“ rengtą muzinikį realybės šou „Žvaigždžių fabrikas“. Įgijęs populiarumą, 2007 m. atlikėjas laimėjo Baltarusijos atrankos konkursą į „Euroviziją“ Suomijoje. Jis scenoje pasirodė gegužės 10 d. vykusiame pusfinalyje, atlikęs dainą „Work Your Magic“ (autoriai – Filipas Kirkorovas ir Karen Kavaleryan) ir patekęs tarp 10 geriausių, prasimušė į finalą. „Eurovizijos“ finale, surinkęs 145 taškus, užėmė 6 vietą.

Nuorodos 

 http://www.koldundima.ru/ 
 http://www.tvr.by/eng/eurofest.asp 
 http://belarus.esckaz.com/
 http://dimackakoldun.eforum.lt/
 http://www.freewebs.com/dimakoldunfc-lt/ 

|-

Baltarusijos muzikai
Pop atlikėjai
Baltarusijos atstovai Eurovizijoje
2007 m. Eurovizijos dalyviai
Kačiūniškė

Kačiūniškė – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, dešiniajame Nevėžio krante. 

Ant upės kranto išlikęs Kačiūniškės dvaras (pastatytas 1929 m., buvęs seserų benediktinių gyvenamasis namas-vienuolynas).

Gyventojai

Geografija

Istorija

XX a. tarpukariu įkurtas Kačiūniškės dvaras.

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Murata

Murata () – Japonijos miestelis, įsikūręs Šibatos apskrityje, Mijagio prefektūroje.

2006 m. kovo 31 d. duomenimis, 78,41 km² ploto mieste gyveno 12 817 žmonių.

Pagrindiniai keliai:
 Tōhoku autostrada
 4 trasa

Simboliai 
Oficiali gėlė – Osmanthus, medis – Phasianus versicolor.

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

Japonijos miesteliai
Mijagio prefektūra
Kriemala

Kriemala – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, dešiniajame Nemuno krante.

Aptiktas istorinis Kriemalos kapinynas.

Geografija 

Kaimas įsikūręs Pakarklės miške, šiaurėje yra Paštuvos botaninis draustinis, pietuose teka Karklės upelis (dešinysis Nemuno intakas).

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Bernatoniai (Kaunas)

Bernatoniai (anksčiau Bernatonių Kaimelė) – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Raudondvario, dešiniajame Nevėžio krante. Stūkso Bernatonių piliakalnis. Yra žemės ūkio bendrovė „Bernatoniai“.

Istorija 

Anksčiau čia buvo Bernatonių dvaras.

Gyventojai

Išnašos 

 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Gulbiniškiai (Vilkaviškis)

Gulbiniškiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybės šiaurėje, prie Gulbino upelio (kairysis Šešupės intakas) bei kelių  ir  sankryžos.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Gulbiniškiuose 1915 m. gimė ir 1948 m. vasario 1 d. žuvo Lietuvos karininkas, rezistentas, Lietuvos partizanų Tauro apygardos vadas Antanas Baltūsis-Žvejys.

Išnašos 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Paikiškiai

Paikiškiai – kaimas Marijampolės savivaldybės vakaruose, 5 km į vakarus nuo Marijampolės, prie Paikio upelio.

Gyventojai

Išnašos 

Marijampolės savivaldybės gyvenvietės
Palašas

Palašas (ven, , ) – vienašmenių kertamųjų – duriamųjų kalavijų tiesia geležte tipas. Ankstyvieji palašai turėjo dviašmenes geležtes (iki XVIII a. vidurio), vėliau (XIX a.) geležtės tapo vienašmenėmis, nors dažnai buvo ir pusantrinės. Vienašmenių palašų geležčių storiausia ir tvirčiausia dalis – bukoji nugarėlė (pentis).

Geležtės ilgis – iki 85 cm.

Atsirado XVI a. pabaigoje – XVII a. pradžioje kartu su reguliariais kavalerijos daliniais. Palašų geležtė turėjo būti pakankamai sunki, kad ją būtų galima perkirsti kirasą, kurias dėvėdavo kavaleristai. 
Palašo efesas sudarytas iš rankenos su galvute ir garda. Gardą dažnai sudarydavo skersinis ir lankelių sistema. Turkiški ir Kaukazo palašai dažnai lankelių neturėdavo. Vakarų Europos palašų efesai neretai būdavo asimetriški, su sudėtinga lankelių sistema (iki pintinės). Vakarų Europoje palašus naudojo daugiausia dragūnai ir kirasirai.

Angliškas palašo pavadinimas backsword. Viena iš hipotezių teigia, kad backsword reiškia 'nugarinis kalavijas', nes kavaleristai palašus, atseit, nešiodavo makštyse ant nugaros, kad jojant nesidaužytų į arklio šoną. Tačiau anglų kalboje žodis back reiškia ir geležtės nugarėlę (bukąjį beašmenį kraštą) . Todėl labiau pagrįsta teigti, kad backsword – tai „kalavijas su nugarėle“.

Nuorodos 

 Paradinis kavalerijos palašas 
 Apdovanojamasis jūrinis palašas 
 Оружие Турции с XVII по XVIII века. Палаш  Turkijos XVII–XVIII a. ginklai. Palašas

Literatūra 
 Трубников Б. Г. «Холодное Оружие»
 Попенко В. Н. (1996) Холодное оружие. Энциклопедический словарь

Kalavijai
Paramount Pictures

Paramount Pictures Corporation yra JAV kino kompanija. Įkurta 1912 metais, ji yra ilgiausiai egzistuojanti Amerikos kino studija.

Kompanija pastatė tokius filmus kaip „Krikštatėvis“, „Beverli Hilso policininkas“, „Miesto kaubojus“, „Titanikas“ (kartu su „20th Century Fox“), „The Sum of All Fears“ ir daugeli kitų daug apdovanojimų pelniusių filmų.

Kino kompanijos
Haruto Umezawa

Haruto Umezawa (Umezawa Haruto, g. 1966 m. kovo 27 d. Japonijoje) – japoniškų komiksų autorius, Mangaka.

Darbai 

 BOY (Hallelujah II Boy)
 Buraidan Bureemen (Bremen)
 Hareluya (Hallelujah I Boy)
 Live
 Love&Peace
 Sword Breaker

Umezawa
Mežuotnės pilis

Mežuotnės pilis – klasicizmo stiliaus pilis (rūmai) Latvijoje, Žiemgaloje, Bauskės rajone, Mežuotnėje, Lielupės kairiajame krante, 10 km į vakarus nuo Bauskės ir 40 km į pietus nuo Rygos.

Istorija 
Po Abiejų Tautų respublikos trečiojo padalijimo buvusi Kuršo hercogystė atiteko Rusijai, kurios imperatorė Jekaterina II Mežuotnės žemes padovanojo caraičio, būsimojo imperatoriaus Pavelo I vaikų Aleksandro ir Konstantino guvernantei Šarlotei fon Lyven. 1797 m. caro rūmų architektas Džakomas Kvarengis (1744–1817) jai suprojektavo neprabangius, bet ir nebrangius, tuo metu populiaraus Paladijaus stiliaus rūmus. Statybos darbus atliko Johanas Georgas Berlicas (1753–1837).

Trijų aukštų su jonėnų kolonomis ir paaukštintu portiku rūmai tapo vienu iš Latvijos architektūros šedevrų. Pobūvių salė yra per du aukštus su kupolu, kurio skliautus laikančių atlantų figūros nupieštos atsižvelgiant į natūralų apšvietimą, todėl atrodo, lyg būtų nulietos iš gipso. Pilies apatiniame aukšte buvo ūkinės patalpos, antrame aukšte miegamieji. Pilies pietinėje pusėje, ant Lielupės kranto pasodintas angliško stiliaus parkas, kurį pagyvina besiganančios avys.

Lyvenai pilyje gyveno iki 1921 m. agrarinės reformos, kai dvaras ir pilis buvo nusavinti valstybės. 1919 m. ir 1944 m. pilies rūmuose kilo gaisrai. 1921–1943 m. pilyje veikė žemės ūkio mokykla. 1946 m. Mežuotnėje įsteigus eksperimentinę selekcijos stotį, pilyje buvo įkurdinta stoties administracija ir butai darbuotojams. Pilis restauruota 1958 m. ir 1996 m. Šiuo metu tai reprezentaciniai valstybės rūmai ir viešbutis su žirgynu. Pietų salė, Kupolas ir kai kurie kambariai lankomi turistų.

Nuotraukos

Nuorodos 
 Mežuotnės pilis
 Informacija turistams

Latvijos dvarai
Hartwall Arena

Hartwall Arena (Hartwall – vienas didžiausių Suomijos gėrimų gamintojų) – daugiafunkcijinė sporto halė Helsinkyje, Pasila miesto dalyje. Idėją pastatyti šią sporto areną iškėlė suomių verslininkas Harry Harkimo. Arena baigta statyti 1997 m. prieš pat Pasaulio ledo ritulio čempionatą. Oficiali atidarymo ceremonija įvyko 1997 m. balandžio 11 d.

Halė yra Elipsės formos, 133 m ilgio, 103 m pločio; aukštis – 32,5 m. Hartwall Areena gali būti perstatoma, joje vyksta kongresai, nuolat žaidžia ledo ritulio klubas „Jokerit“. Ledo ritulio rungtynių metų vietų skaičius – 13 665, lengvosios atletikos varžybų metu – 10 000, koncertų- 12 000, amfiteatras – 3000 5000. Die Halle wird außerdem für Kongresse verwendet. Prie Hartwall Areena automobilių stovėjimo aikštelių parke vietų skaičius -1 391 Fahrzeuge bietet. Požeminiame aukšte, į kurų patenkama liftu, įrengta ledo ritulio treniruočių aikštelė, įrengta uoloje, už jos – uždara gimnastikos salė.

Renginiai 

 Koncertai, muzikos atlikėjų pasirodymai: AC/DC, Aerosmith, David Bowie, Eric Clapton, Bob Dylan, Iron Maiden, Elton John, KISS, Nightwish, Luciano Pavarotti, Rammstein, Spice Girls, The Beach Boys, The Eagles, Robbie Williams, Neil Young, Iron Maiden
 Sportiniai renginiai: Ledo ritulio pasaulio čempionatas, Dailiojo čiuožimo pasaulio čempionatas, World Cup of Hockey 2004, NHL Challenge (Toronto „Maple Leafs“ prieš Jokerit)
 Vaidinimai, šou: Riverdance, Jėzus Kristus Superžvaigždė, Chess, Cats, Les Misérables, Saturday Night Fever, David Copperfield, World Wrestling Entertainment, Eurovizijos dainų konkursas 2007.
 Susirinkimai: Assembly Demo Party.

Nuorodos 
 Oficiali svetainė
 Stadiono nuotraukos 

Helsinkis
Sporto arenos
Suomijos sportas
Jonas Kondrotas

Jonas Kondrotas (1943 m. rugpjūčio 15 d. Užugulbinėje, Pabiržės valsčiuje – 2022 m. sausio 28 d.) – Lietuvos ir Kėdainių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, agronomas.

Biografija 
1971 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas.

AB „Kėdainių grūdai“ generalinis direktorius, bendrovės valdybos narys. 2005 m. žemės ūkio ministro pavaduotojas, 2006 m. Lietuvos valstybinės veterinarijos preparatų inspekcijos viršininko patarėjas. Nuo 2008 m. pensininkas, nuo 2011 m. Seimo narys.

2012–2016 m. Seimo Darbo partijos frakcijos narys.  

Nuo 2004 m. Darbo partijos narys, tarybos narys. 2007–2011 m. ir 2011 m. (mandato atsisakė) Kėdainių rajono savivaldybės tarybos narys. 

Labūnavos bendruomenės centro Tarybos pirmininkas. Žmona Bronė, vaikai Darius, Airė.

Šaltiniai 

Kėdainių politikai
Lietuvos žemės ūkio viceministrai
Lietuvos agronomai
Seimo nariai
Antskydis

Antskydis, umbas, umbonas () – skydo centre pritvirtinta iškila detalė, paprastai pusrutulio arba kūgio formos, būdinga apvaliems skydams. Antskydžiai paprastai būna iš storo metalo lakšto, kartais – mediniai.

Antskydžiai atlikdavo kelias funkcijas:
 padėdavo nukreipti smūgius, nukreiptus į plokščio skydo centrą,
 papildomai apsaugodavo skydo centrą, kur pritvirtinta skydo rankena,
 sustiprindavo smūgį skydu į priešininką.

Vėliau atsirado „skydo formos“ skydai, kurie buvo horizontaliai išgaubti ir buvo laikomi ne už rankenos, o už diržų, ir antskydžiai liko daugiau dekoratyviniai elementai.

Neapvalūs skydai paprastai antskydžių neturi, nes dažniausiai jais gindavosi kitaip, nei apvaliaisiais skydais. Apvaliu skydu pasitikdavo priešininko smūgį, o „skydiškuosius“ išlenktus skydus pasukdavo įstrižai, kad priešo smūgis nuslystų. Antskydis efektyvus pasitinkant priešo smūgį skydo smūgiu, bet mažai efektyvus ar net gali trukdyti nukreipiant priešo smūgį.

Nuorodos 
 Viking Shield Building Pictures (Kaip pasidaryti vikingų skydą su antskydžiu)  
 Įvairūs antskydžiai (šiuolaikinė gamyba)  

Iliustracijos
 Geležies or bronzos antskydis (rastas kasinėjant) 
 Skydas su antskydžiu (šių dienų gamyba)  
 Antskydžiai (šių dienų gamyba0  
 Iron shield boss (Kasinėjant rastas geležinis antskydis) 
 Puošnus romėnų antskydis  
 Kitas puošnus romėnų antskydis  

Skydai
Algimantas Dagys

Algimantas Dagys (g. 1943 m. rugsėjo 4 d. Antupėje, Biržų rajonas) – Lietuvos ir Kėdainių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1961 m. baigė Nemunėlio Radviliškio vidurinę mokyklą ir įstojo į Lietuvos žemės ūkio akademijos Agronomijos fakultetą. 1963–1966 m. tarnavo TSRS kariuomenėje, grįžęs tęsė studijas ir 1969 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas.

1969 m. Lietuvos gyvulininkystės mokslinio tyrimo instituto Šeduvos eksperimentinio ūkio vyriausiasis agronomas, 1972 m. Lietuvos hidrotechnikos ir melioracijos mokslinio tyrimo instituto eksperimentinio ūkio vyriausiasis agronomas, 1985 m. direktoriaus pavaduotojas pašarų gamybai, 1987 m. ūkio direktorius. 1992–1994 m. vadovavo šio ūkio teritorijoje įsikūrusiai Keleriškių Žemės ūkio bendrovei. 1994 m. Kėdainių rajono žemės ūkio valdybos viršininkas, rajono valdytojo pavaduotojas. 1997–2000 m. ir 2000–2003 m. Kėdainių rajono savivaldybės mero pavaduotojas. Nuo 2003 m. Kėdainių rajono savivaldybės tarybos sekretorius.

1995 m. Lietuvos valstiečių partijos, 1999 m. Naujosios sąjungos, 2004 m. Darbo partijos, 2006 m. Pilietinės demokratijos partijos, nuo 2010 m. vėl Darbo partijos narys. 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Kėdainių rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Ramutė, dukterys Jūratė, Neringa.

Šaltiniai 

Kėdainių politikai
Lietuvos agronomai
Nernsto efektas

Nernsto efektas – reiškinys, kai tekant elektros srovei puslaidininkiu, esančiu skersiniame magnetiniame lauke, srovės kryptimi atsiranda temperatūros gradientas.

Reiškinio priežastis 

Jo priežastis ta pati – relaksacijos trukmės (tuo pačiu ir judrumo) priklausomybė nuo energijos (greičio). Jeigu išbarstymo mechanizmas toks, kad greitųjų elektronų relaksacijos trukmė mažesnė už lėtųjų elektronų relaksacijos trukmę. Tuomet greitųjų elektronų nukrypimas nuo pradinio tiesiaeigio judėjimo krypties magnetiniame lauke bus mažesnis, negu lėtųjų. Tokiu būdu įjungus magnetinį lauką įvairių elektronų indėlis į srovę pasikeičia.

Išilginis temperatūrų skirtumas 

Didelės energijos elektronai beveik nekliudomai pasiekia kitą kristalo galą, kur dėl smūgių į gardelę atiduoda savo perteklinę energiją, ir kristalas įšyla. Lėtesnieji elektronai lieka pirmajame gale, kur smūgių metu atima iš gardelės tam tikrą energiją ir ją atvėsina. Temperatūrų skirtumas didėja tol, kol dėl šiluminio laidumo atsiradęs šilumos srautas nesusilygina su greitųjų elektronų pernešamu šilumos srautu. Nusistovėjus pusiausvyrai, temperatūrų skirtumas kristalo galuose nebekinta. Tokiu būdu, magnetiniame lauke atsiranda išilginis temperatūrų skirtumas (Nernsto efektas).

Nernsto koeficientas 
 
Šio reiškio tyrimas, lyginant su varžos pakitimu magnetiniame lauke tyrimais, nieko naujo neduoda. Tuo tarpu jo tyrimai, kaip ir bet kokie šiluminiai matavimai yra sudėtingi. Tačiau žinant elektrinio lauko  reikšmę y ašies kryptimi ir magnetinio lauko  reikšmę z ašies kryptimi galima suskaičiuoti Nernsto koeficientą |N| pagal šią išraišką:

 ,

kur  yra temperatūros gradientas.

Žinomas ir atvirkštinis procesas – Etingshauzeno efektas, kuomet vyksta skersinis temperatūrų skirtumas.

Galvanomagnetiniai reiškiniai
Aušrys Macijauskas

Aušrys Macijauskas (g. 1968 m. rugsėjo 29 d. Kėdainiuose) – agronomas, Lietuvos ir Kėdainių rajono savivaldybės politinis veikėjas.

Biografija 
1984 m. baigė Kėdainių vaikų muzikos mokyklą, 1986 m. Kėdainių 2-ąją vidurinę mokyklą. 1986–1991 m. studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos Agronomijos fakultete. 1988–1989 m. tarnavo sovietinėje armijoje. 1991–1992 m. Kėdainių cukraus fabriko darbininkas. 1993 m. įkūrė reklamos agentūrą „Mūsų braižas“. 1996–2008 m. dalyvavo kuriant žemės ūkio kooperatyvą „Mūsų ūkis“ ir jam vadovavo. 1997–2000 m. tęsė studijas Lietuvos žemės ūkio universitete, žemės ūkio technologas. 2001 m. išrinktas Lietuvos grūdų augintojų asociacijos tarybos pirmininku, tapo Žemės ūkio rūmų prezidiumo nariu.

Nuo 1994 m. Tėvynės sąjungos narys. 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir 2011–2013 m. Kėdainių rajono savivaldybės tarybos narys. 2008–2011 m. LR žemės ūkio ministro Kazio Starkevičiaus pavaduotojas. Nuo 2011 m. premjero Andriaus Kubiliaus visuomeninis konsultantas žemės ūkio klausimais. 

Žmona Rasa, sūnūs Lukas ir Paulius.

Piktnaudžiavimas tarnybine padėtimi 
2011 m. pradėto ikiteisminio tyrimo metu nustatyta, kad žemės ūkio viceministras A. Macijauskas nurodė Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos (VMVT) vadovo pareigas ėjusiam A. Bagotyriui laikinai įdarbinti Vigimantą Kisielių Kauno VMVT, kad vėliau pastarasis būtų perkeltas į pareigas Nacionalinės žemės tarnybos padalinyje Kėdainiuose.

2013 m. liepos 18 d. Vilniaus miesto apylinkės teismas, išnagrinėjęs bylą, nustatė, kad Aušrys Macijauskas, būdamas valstybės tarnautoju – LR žemės ūkio ministerijos viceministru ir Saulius Silickas, būdamas valstybės tarnautoju – Nacionalinės mokėjimo agentūros prie Žemės ūkio ministerijos direktoriumi, piktnaudžiavo tarnybine padėtimi, siekdami turtinės ir kitokios asmeninės naudos, dėl ko buvo padaryta didelė žala valstybės interesams. A. Macijauską ir S. Silicką teismas pripažino kaltais ir paskyrė jiems 1 metų 6 mėnesių laisvės atėmimo bausmes, jų vykdymą atidedant.

Šaltiniai 

Lietuvos žemės ūkio viceministrai
Lietuvos kooperatininkai
Lietuvos agronomai
Kėdainių politikai
Saulius Grinkevičius

Saulius Grinkevičius (g. 1959 m. gegužės 1 d. Kudirkos Naumiestyje, Šakių rajonas) – Kėdainių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, buvęs Kėdainių rajono meras.

Biografija 
Išsilavinimas

Saulius Grinkevičius gimė 1959 m. gegužės 1 d. Šakių rajone mokytojų šeimoje. Seneliai Alovės kaime turėjo nuosavos žemės, buvo ūkininkai. 1977 metais baigė Kėdainių Atžalyno vidurinę mokyklą. 1985 m. baigė tuometinę Lietuvos žemės ūkio akademiją, dabar Aleksandro Stulginskio universitetą, hidromelioracijos fakultetą, įgijo inžinieriaus – hidrotechniko specialybę.

1985 metais pradėjo dirbti Kėdainių melioracijos statybos montavimo valdyboje meistru. Nuo 1987 iki 1990 metų dirbo vyresniuoju inžinieriumi kokybei, nuosavos statybos ir socialinių klausimų skyriaus viršininku. Nuo 1990 iki 1991 metų inžinieriumi pagalbinei gamybai.

Karjera versle 

Lietuvai atkūrus Nepriklausomybę, 1991 metais su keliais akcininkais įkūrė uždarąją akcinę bendrovę.

Politinė veikla 
Nuo 1995 m. Lietuvos centro sąjungos narys, Kėdainių skyriaus pirmininkas. 2003 m. po susijungimo su moderniaisiais krikščionimis demokratais bei liberalais tapo Liberalų ir centro sąjungos nariu, išrinktas Kėdainių rajono skyriaus pirmininku ir valdybos nariu. 2014 m. liepą Liberalų ir centro sąjungos bei politinės partijos „Sąjunga TAIP“ bendrame suvažiavime įkūrus Lietuvos Laisvės Sąjungą (liberalai), tapo jos nariu. 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Kėdainių rajono savivaldybės tarybos narys. 2007–2011 Kėdainių rajono tarybos Ekonomikos ir biudžeto komiteto pirmininkas. . Kandidatas į 2015 m. Kėdainių rajono savivaldybės rajono merus. Taip pat LLS sąrašo įrašytas pirmuoju numeriu, kuriame daug visuomenininkų ir nepriklausomų kandidatų.

Visuomeninė veikla 
 Užgardų ir pagardų gamintojų asociacijos pirmininkas,
 Lietuvoje unikalaus Kėdainių Janinos Monkutės-Marks muziejaus-galerijos mecenatas,
 LKL valdybos narys,
 Kėdainių Rotary klubo narys,
 Lauko teniso klubo „Harmonija“ prezidentas.

Sutuoktinė Aldona, vaikai Paulius, Domas.

Šaltiniai 

|-

Kėdainių politikai
Lietuvos inžinieriai hidrotechnikai
Mongolų kalba

Mongolų kalba – (Kirilica: монгол хэл, mongol hel; mongolų raštu: mongɣul kele) kalba, priklausanti mongolų kalboms, daugiausia vartojama mongolų. Kalba užrašoma kirilica. Didžioji dalis kalbančių vartoja Chalcų dialektą.

Mongolų kalbos abėcėlė 

Mongolų kalbos abėcėlei vartojami kirilicos rašmenys, o abėcėlę sudaro 35 raidės:
A Б В Г Д Е Ё Ж З И Й К Л М Н О Ө П Р С Т У Ү Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Э Ю Я

Nuorodos 
 

Mongolų kalbos
Jamagatos prefektūra

Jamagatos prefektūra () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Tōhoku regione, Honšiū saloje, Japonijoje. Sostinė – Jamagata

Istorija 

VIII a. dabartinė Jamagatos teritorija priklausė tolimiausiam Japonijos valstybės rajonui, vadinamam „sausumos kraštu“ – Mičinoku. Šios sritys buvo įsisavinamos plečiant Koši (vėliau – Ečigo) žemę. Nuo jos administraciškai buvo atskirta Devos žemė, kuri ir sudarė dabartinės Jamagatos branduolį. Iš čia ekspansija buvo vykdoma dar toliau į šiaurę.

Geografija 

Jamagatos prefektūra įsikūrusi pietvakariniame Tōhoku regiono kampe, turi priėjimą prie Japonijos jūros. Ji pietuose ribojasi su Nijigatos ir Fukušimos prefektūromis, rytuose – su Mijagio prefektūra, šiaurėje – su Akitos prefektūra. Prefektūros sienas atstoja kalnai, todėl didžiausia populiacija esti prefektūros centre esančiose lygumose.

Miestai 
Jamagatos prefektūroje yra 13 miestų:

Miesteliai ir kaimai 
Pateikiami miesteliai ir kaimai kiekvienoje srityje:

Nuorodos 

 Oficiali Jamagatos prefektūros svetainė
 Pramonės vietų Jamagatos prefektūroje gidas
 Informacija apie Jamagatą (turizmas) 
 Jamagatos miesto klimatas
 Jamagatos meno muziejus 

Japonijos prefektūros
Čiurlionio kvartetas

Čiurlionio kvartetas – Lietuvos nacionalinės filharmonijos kamerinės muzikos Mikalojaus Konstantino Čiurlionio (1875–1911) vardo ansamblis.

Sudėtis 

 Jonas Tankevičius (I smuikas)
 Darius Dikšaitis (II smuikas)
 Gediminas Dačinskas (altas)
 Saulius Lipčius (violončelė)

Dabartinės sudėties Čiurlionio kvartetas groja nuo 2003 m.

Istorija 

Ansamblis susikūrė 1968 m., jo nariams tebestudijuojant Lietuvos muzikos akademijoje, vėliau jie tobulino meistriškumą pas Borodino, Tanejevo, Tatrai kvartetų narius profesorius D. Šebaliną, V. Ovčareką, V. Tatrai.

Čiurlionio kvartetas yra sugrojęs per 3000 koncertų Lietuvoje ir daugelyje užsienio šalių, dalyvavęs visuose žymiausiuose Lietuvos, taip pat stambiuose užsienio festivaliuose: „Berliner Festwochen“, „Prahos pavasaris“, Šlėzvigo-Holšteino, „Vlaanderen“, „Janačkuv mai“, „Moravian Autumn“, „Balve Höle“, B. Bartóko gimimo 100-ųjų metinių Budapešte, Zalcburgo, Freiburgo, Štutgarto, Duisburgo, Varnos, Rusės, Kuhmo, Zagrebo, Oslo, Reikjaviko, Maskvos, Sankt Peterburgo, Nižnij Novgorode – A. Sacharovo, „Meranofest“, grojo Leipcigo „Gewandhaus“, Amsterdamo „Concertgebouw“, Bonos „Beethovenhaus“, Berlyno „Schauspielhaus“, Paryžiaus „Musee d’Orsay“, Varšuvos, Londono, Briuselio filharmonijų, Japonijos ir Kinijos koncertų salėse.

Čiurlionio kvartetui 1990 m. pirmajam šalyje suteiktas aukščiausias apdovanojimas – Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija.

Nuorodos 
 Čiurlionio kvarteto tinklalapis

Lietuvos styginių kvartetai
Aukštagirė

Aukštagirė – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 2 km šiaurės rytus nuo Bilionių, Varnių regioniniame parke. Šiaurės rytuose plyti Endrikavo miškas, šiaurės vakaruose stūkso Aukštagirės kalnas (215,1 m, su apžvalgos bokštu), prie jo veda pažintinis dviračių takas, įkurtas Aukštagirės geomorfologinis draustinis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės