Šiauliai

Šiauliai – miestas šiaurės Lietuvoje, ketvirtasis pagal gyventojų skaičių šalies miestas; Šiaulių apskrities ir Šiaulių rajono savivaldybės administracinis centras, Šiaulių miesto savivaldybė. Šiauliai yra svarbus ekonominis ir susisiekimo centras, jame veikia Vilniaus universiteto Šiaulių akademija, miestas yra katalikiškos vyskupystės centras.

Etimologija 

Šiaulių vardas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio Šiaulys daugiskaitos. Tokia gyvenamųjų vietovių vardų daryba lietuvių kalbai ypač būdinga. Vietovardis minimas nuo 1236 m. aprašant Saulės mūšį (Soule). 1254 m. minima Šiaulių žemė (terra Saulen).

Geografija 

Šiauliai išsidėstę Rytų Žemaičių plynaukštės šiaurinėje dalyje, Mūšos, Dubysos ir Ventos upių takoskyroje. Atstumas iki Vilniaus 210 km, Kauno – 142 km; Klaipėdos – 161 km, Rygos – 128 km; Kaliningrado – 250 km. Bendras miesto teritorijos plotas 81,13 km², iš jų žalieji plotai 18,87 km², vandenų – 12,78 km². Miesto administracinių žemės ribų perimetras 70,317 km.

Altitudės:
Rėkyvos ežero vandens lygis – 129,8 m virš jūros lygio, Talšos ežero lygis – 103,0 m, miesto centras – 128,4 m, Salduvės kalnas – 149,7 m virš jūros lygio.

Vandens telkiniai 

Bendras vandens telkinių plotas – 1280 ha, 15,7 % miesto teritorijos.

Šiaulių miesto ežerai: Ginkūnai, Rėkyva, Talkša. Miesto teritorija teka šie upeliai: Kulpė (25,8 km), Rūdė (4,8 km), Vijolė, Švedė, Šimša, Tilžė, Šventupis (Ginupis), Banko kanalas, Medinupelis.

Klimatas 

Vidutinė oro temperatūra sausio mėn. -7 °C; liepos mėn. +18 °C. Kritulių kiekis per metus – 538,5 mm. 1942 m. mieste užfiksuota žemiausia Lietuvoje metų vidutinė oro temperatūra (+3,6 °C).

Miesto dalys 

Nurodomas atstumas iki centro, km:

 Aleksandrija 5
 Andriejavas 7
 Bačiūnai 5
 Besarabija 1
 Senamiestis 0
 Dainai 4
 Didždvaris 1
 Gegužiai 6
 Ginkūnai 4
 Gytariai 5
 Gubernija 3
 Kalniukas 1
 Kaukazas 1
 Kompelis 1,5
 Lepšiai 3
 Lieporiai 5
 Margiai 5
 Medelynas 4
 Pabaliai 2
 Pakartuvės 2
 Piktmiškis 3
 Rėkyva 6
 Salduvė 3
 Šimšė 2
 Užkirkis 1
 Verduliai 3
 Verduliukai 4
 Vijoliai 4
 Vinkšnėnai 3
 Zokniai 3
 Žaliukės 1
 Žuvininkai 3
</div>

Istorija 

Šiaulių žemėje, dabartinio miesto vietoje, žmonių gyventa jau pirmajame mūsų eros tūkstantmetyje. Pats Šiaulių miestas įsikūręs ant ribos kur gyventa tiek senovės žemaičių, tiek žiemgalių genčių. B. Kviklio teigimu, miestas pradėjo kurtis jau XI amžiuje.

Nuo XIII iki XIX a. 

Kalavijuočių ordino kronikose XIII a. minima su dabartiniais Šiauliais siejama Soule, Saulia ir Saulen vietovė. Pirmuoju miesto paminėjimu laikomas Eiliuotoje Livonijos kronikoje aprašytas Saulės mūšis, kuriame 1236 m. rugsėjo 22 d. jungtinė lietuvių, žemaičių ir žemgalių kariuomenė sutriuškino Livonijos Ordino karius. Šiaulių žemė pirmą kartą paminėta Livonijos akte 1254 m.

Šiaulių miesto vardas pirmą kartą paminėtas 1524 m. birželio 11 d. Žygimanto Senojo rašte, kuriuo Šiaulių valsčius perduodamas valdyti Vilniaus vyskupui Jonui. Miestelis Sovli pažymėtas 1555 m. Kasparo Vopelos sudarytame Europos žemėlapyje. Miestelis kūrėsi ūkiniu požiūriu svarbioje vietoje, patogioje prekybos kelių sankryžoje, aukštumoje į pietvakarius nuo Talšos ežero. Istorinis miesto centras – buvusi Turgaus, dabar Prisikėlimo aikštė. Nuo 1636 m. Šiauliai – miestas.

1589 m. įsteigta Šiaulių ekonomija – karališkųjų dvarų suvienijimas. 1625 m. pastatyta mūrinė bažnyčia. 1713 m. Šiauliai gavo miesto teises, nors savivalda buvo įgyvendinta tik po 1791 m. privilegijos. Prie Šiaulių miesto atgimimo labai prisidėjo vokiečių kilmės didikas, buvęs LDK rūmų iždininkas Antanas Tyzenhausas (1733–1785). 1765 m. paskirtas Šiaulių ekonomijos administratoriumi pradėjo radikalias ekonomines ir urbanistines reformas iš esmės perstatyti Šiaulių ir Joniškio miestus. Buvęs drąsus reformatorius bandė suderinti modernizaciją su feodalizmu, įvairiose vietose steigė manufaktūras, kuriose dirbo naujovėmis ne itin patenkinti ir nepripratę valstiečiai baudžiauninkai. Tepraėjus vos keleriems metam po reformų, 1769 m. įvyko Šiaulių ekonomijos valstiečių sukilimas. Po sukilimo A. Tyzenhauzas nusprendė imtis dar stipresnių reformų: tuomet Lietuvoje jau plito klasicizmo idėjos, kuriomis ir rėmėsi jo planai – radialinio plano miestą perstatyti į taisyklingą stačiakampį. 1774 m. pradėta Šiaulių miesto centro rekonstrukcija, pertvarkant centrinę aikštę ir gatvių tinklą pagal klasicistinės architektūros principus. 1780 m. nušalintas iš pareigų nespėjo įgyvendinti visų savo sumanymų, bet pradėtas miesto plėtros procesas jau buvo nesustabdomas. 1791 m. patvirtintas Šiaulių herbas.

XVI–XVIII a. Šiauliai nekartą sudegė.

Nuo XIX amžiaus 

Visą Šiaulių apskritį buvo apėmęs 1830 m. sukilimas, miestas kelis kartus buvo užimtas sukilėlių, o sukilimui pralaimėjus nemažai sukilėlių buvo pakarti Pakartuvių kalne. 1863 m. sukilimo metu šiauliečiai buvo sudarę kelis karinius dalinius, prie miesto įvyko keli svarbūs mūšiai. Spaudos draudimo metais Šiauliai buvo tapę vienu svarbiausių švietimo ir draudžiamos spaudos paskirstymo centrų. 1918 m. Šiauliuose susikūrė pirmoji demokratinė savivaldybė Lietuvoje.

1915 m. besitraukiantys rusai miestą padegė, o 1918–1919 m. jis buvo dar ir subombarduotas. Nors tarpukario metais miestas buvo atstatytas ir pasipuošė naujais pastatais, bet 1944 m. jis vėl buvo sugriautas (iš viso per karą sugriauta apie 80 proc. namų).

1975 m. Šiauliuose, miesto centre buvo įrengtas pirmasis SSRS pėsčiųjų bulvaras.

Heraldika 

Pirmąjį miesto herbą, kuriame pavaizduota Žemaitijos meška ir Apvaizdos akis, karališkoji karūna ir mažas Poniatovskių veršis, Šiauliams 1791 m. suteikė Stanislovas Augustas kartu su privilegija. 1801 m. vietoje karališkosios karūnos miesto herbe atsirado Rusijos imperijos dvigalvis erelis ir užrašas lenkų kalba PIECZĘC RATUSZA MIASTA POWIATOWEGO SZAWEL. Po 1831 m. sukilimo herbe liko tik dvigalvis erelis. 1912 m. dailininkas T. Dmochovskis sukūrė naują miesto herbą su meška, Apvaizdos akimi ir Poniatovskių veršiu, kuris įvairiomis formomis buvo naudojamas iki 1940 m. Jį renesanso stiliumi modifikavo Bronius Šaliamoras. 1968 m. spalio 22 d. Respublikinė heraldikos komisija aprobavo dailininko Arūno Tarabildos atkurtą istorinį herbą, kuriame vietoje Apvaizdos akies, nesiderinusios su sovietine ideologija, atsirado saulės įvaizdis.

1991 m. rugpjūčio 30 d. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumas patvirtino dailininko Agniaus Tarabildos suprojektuotą Šiaulių miesto herbą, kurio miesto taryba nepripažino ir 1991 m. rugsėjo 21 d. patvirtino iki karo Šiaulių miesto savivaldybės naudotą dailininko Teofilio Petraičio sukurtą herbą. Tačiau šio herbo nepripažino šalies valdžia. 2001 m. rugsėjo 5 d. Prezidento dekretu patvirtinti nauji didysis (su karališka karūna) ir mažasis miesto herbai, kuriuos projektavo dailininkas Agnius Tarabilda.

Urbanistika 

1872, 1877, 1912 m. miesto projektiniai planai urbanistinį miesto peizažą pakeitė centrinėse miesto gatvėse, kur vietoje griaunamų medinių namų buvo statomi dviaukščiai mūriniai pastatai. Sparčiai kito ir gatvių tinklas – 1871 m. buvo 12 gatvių, 1910 m. – jau 30.

Pirmojo pasaulinio karo metais sugriauta apie 85 % pastatų. Miesto atstatymas buvo planuojamas pagal 1921 m. sudarytą provizorinį miesto atstatymo planą. Iki 1929 m. miesto centras buvo atstatytas ir sutvarkytas. 1937 m. pavyko nugriauti cerkvę, 1938 m. iškelti turgavietę, ir tik tada įrengta reprezentacinė aikštė su gėlynais ir fontanu.

Antrasis pasaulinis karas miestą vėl sugriovė, tačiau jį atstatant buvo laikomasi ikikarinio gatvių tinklo ir užstatymo linijų. Buvo nutrauktos tik kelios natūralios gatvių jungtys. Svarbią įtaką miesto plėtrai turėjo 1961 m. Generalinis planas. Kita laida buvo 1980 m. 2009-01-29 Šiaulių miesto tarybos sprendimu Nr. T-1 patvirtintas Bendrasis planas galioja iki šiol (BP).

Parkai 

Miesto parką pradėjo kurti Antanas Tyzenhauzas, iš esmės baigė Vladimiras Zubovas. XIX a. viduryje parkas buvo taisyklingos stačiakampio formos, o amžiaus pabaigoje tapo artimas angliškam laisvo išplanavimo stiliui. Miestiečiams už nedidelį mokestį buvo leidžiama pasivaikščioti po parką. 1931 m. parkas ir Kaštonų alėja oficialiai buvo dovanoti Šiaulių miesto savivaldybei.

Šiauliuose yra 16 parkų, kurių plotas 1177 ha. Didždvario, Gubernijos ir Rėkyvos parkai įtraukti į Kultūros vertybių registrą.

Kapinės 
Šiauliuose yra 30 kapinių. Svarbiausios iš jų:

 Šiaulių kapinės prie Talšos ežero
 Donelaičio kapinės
 Ginkūnų kapinės
 Liuteronų kapinės
 Laisvamanių kapinės
 Rėkyvos kapinės
 Lieporių kapinės
 Šiaulių stačiatikių kapinės
 Žydų kapinės
 Sukilėlių kalnelis ir Pirmojo bei Antrojo pasaulinių karų vokiečių karių kapai
 Vaidoto g. belaisvių kapinės
 Ginkūnų karių kapai
 Rusų karo belaisvių kapinės
 Karių kapai miesto centre

Ekonomika 

2003 m. mieste buvo pagaminama 4,3 proc. visos šalies pramoninės produkcijos . Miesto strateginės kryptys iki 2015 m. patvirtintos Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2005 m. gruodžio 22 d. sprendimu. Šiaulių miesto vizija: „Šiauliai – Saulės miestas: atviras, veržlus ir saugus“.

Dėl gero susisiekimo dar XIX a. Šiauliai tapo pramonės centru. Čia buvo pastatytas didžiausias Rusijos imperijoje Ch. Frenkelio odų fabrikas, Gubernijos alaus darykla. Nuo 1913 m. veikia Rūtos šokolado gamykla. Tarpukaryje Šiauliuose buvo pagaminama apie 85 % visos Lietuvos odos, 60 % avalynės, 75 % linų pluošto, 35 % saldainių pramonės produkcijos. 1940 m. įkurtas Šiaulių neaustinių medžiagų fabrikas.

Sovietmečiu atsirado elektronikos, mašinų gamybos, medžio apdirbimo, statybos pramonės įmonės. Didžioji miesto pramonės įmonių dalis buvo sutelkta Gubernijos mikrorajone ir Pramonės gatvėje. 1996 m. įkurta Šiaulių LEZ. Nuo 2007 m. veikia Šiaulių plento grupė.

2005 m. mieste buvo 3195 gamybos ir paslaugų įmonės, 781 prekybos įmonė, 30 iš jų – prekybos centrai.

Prekyba 
Šiaulių miestas auga remdamasi daugiausia ne užsienio investicijų, o vietinio verslo jėgomis. Šiauliuose gerai išvystyta pramonė, statybos, aktyvus smulkusis ir vidutinis verslas.

Per pastaruosius kelerius metus buvo suaktyvėjusios statybos, kurių nebuvo keletą dešimtmečių. Prieš dešimtmetį bankrutavusių didžiųjų bendrovių teritorijose įsikūrė naujos įmonės, itin suaktyvėjo stambieji prekybininkai, mieste statantys didžiulius prekybos ir paslaugų kompleksus. Pagrindiniai prekybos ir pramogų centrai Šiauliuose: „Akropolis“, „Arena“, „Bruklinas“, „Tilžė“, „Saulės miestas“.

Energetika 
Pirmoji garo mašina įrengta 1867 m. Gubernijos alaus bravore. 1900 m. Šiauliuose Chaimo Frenkelio odų fabrike įrengta 50 kW galios dinamo mašina, kurios gaminama elektra buvo naudojama fabriko patalpoms bei teritorijai apšviesti bei suko du 16 ir 12 arklio jėgų galios variklius.

1923 m. pastatyta Bačiūnų elektrinė, 1941 m. paleista Rėkyvos elektrinė. 1955 m. Rėkyvoje nutiesta pirmoji centrinio šildymo trasa. 1956 m. sujungus Rėkyvos ir Petrašiūnų elektrines, pradėta kurti Lietuvos energetinė sistema. 1962 m. kovo 26 d. nutiesus elektros tiekimo liniją Šiauliai-Jelgava, Lietuvos energetinė sistema buvo prijungta prie Šiaurės vakarų jungtinės energetinės sistemos.

Nuo 1963 m. Šiauliuose naudojamos dujos. 1966 m. pradėta plėtoti miesto centrinio šildymo sistema, pastatyta Pietinė katilinė, kurioje 2004 m. vėl pradėta gaminti elektros energija. Iki 2013 m. turi būti pastatyta nauja AB „Šiaulių energija“ kogeneracinė elektrinė, kurioje bus naudojamas biokuras.

Šiauliuose vidutiniškai per metus vienam gyventojui tenka 2170 kWh elektros energijos (Lietuvoje – 3264 kWh, Europoje – 6482 kWh).

Turizmas 

Pats Šiaulių miestas be Šv. Petro ir Povilo katedros nepasižymi įžymiais turistiniais objektais, tačiau už 7 km į šiaurę yra pasaulinės reikšmės Kryžių kalnas, kurį kasmet aplanko apie 0,5 mln. maldininkų.

Mieste yra:
 Kelionių organizatorių – 13
 Kelionių agentūrų – 7
 Viešbučių – 10
 Jaunimo nakvynės namų – 2
 Svečių namai – 3
 Motelis – 1
 Maitinimo įstaigų – 112

Šiaulius 2004 m. aplankė 16 168, 2005 m. – 15 607 turistai iš Lietuvos ir 2004 m. – 2544, 2005 m. – 3655, 2006 m. – 20485 turistai iš užsienio.

Susisiekimas

Keliai 
Šiauliai nuo seno buvo kelių susikirtimo mazgas. Netgi garsusis Saulės mūšis įvyko šalia prekybinio kelio, ėjusio iš Rygos į Bubius ir Tauragę. 1836–1858 m. greta jo nutiestas Rygos–Tilžės plentas.

Apie 1912 m. miesto gatvėse pasirodė pirmieji lengvieji automobiliai.

Per Šiaulius eina automobilių magistralės:
  / 
  / 
  / 
 Miestas turi vakarinį aplinkkelį .
Įvairūs krašto keliai:
 
 
 

2006 m. Šiauliuose buvo 297 km gatvių, iš jų 32 % su žvyro danga. Ilgiausios Tilžės g. – 9,72 km ir Vilniaus g. – 5,67 km su 1,28 km pėsčiųjų bulvaru.

Geležinkeliai 

1871 m. įrengtas Liepojos-Romnų geležinkelis, 1916 m. nutiestas geležinkelis Tilžė-Ryga, 1931 m. – Šiauliai-Klaipėda. Mieste yra Šiaulių geležinkelio stotis.

Oro uostas 

1930–1961 m. pastatytas karinis oro uostas Zokniuose (Šiaulių miesto dalis). Daugiausiai naudojamas Lietuvos kariuomenės (KAM KOP AB) taip pat NATO oro patrulių. Dabar tai Tarptautinis Šiaulių oro uostas. Tarptautinės oro transporto asociacijos IATA indeksas SQQ. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos ICAO kodas EYSA.

Viešasis transportas 

Pirmoji keleivinio transporto įmonė Šiaulių mieste buvo įkurta 1940 m. Tai buvo autotrestas, kuris turėjo 29 autobusus. 1944 m. vietoje autotresto organizuota autotransporto kontora. 1947 m. atsirado pirmosios Šiauliuose taksi mašinos. Vėliau, augant miestui, didėjant keleivių skaičiui – 1955 m. įkurtas Šiaulių miesto autobusų ir taksomotorų autoūkis. 2006 m. atidaryta moderni autobusų stotis su prekybos centru. Nuo nepriklausomybės atgavimo iki 2006 m. keleivius 29 autobusų maršrutu aptarnavo UAB „Transkebas“, tuo pat metu mieste atsirado ir privatūs mikroautobusų vežėjai, kurie iki 2009 m. keleivius vežiojo 12 maršrutų (gerokai anksčiau maršrutų buvo dar daugiau), iki 2010 m. – 11, o iki 2014 m. – 10 maršrutų. Nuo 2014 m. vasario 1 d. keleivius perveža tik savivaldybės įmonė Busturas (autobusais). Mieste važinėja 26 autobusų maršrutai ir 8 privežamųjų mikroautobusų maršrutai. Nuo 2012 m. bendrovė Busturas pradėjo radikaliai naujinti autobusų parką – iki 2015-ųjų kovo įsigyta 39 naujų ar mažai naudotų miesto arba tarpmiesčio autobusų. Kelionės kaina autobusu – 2,50 Lt ir 1,25 Lt (perkant iš vairuotojo) arba 1,70 Lt, 0,85 Lt ir 0,34 Lt (perkant spaudos kioske), galima įsigyti ir mėnesio trukmės bilietą, kuris kainuoja 97 Lt, 48,50 Lt arba 19,40 Lt. Nuo 2015 m. sausio pradėjo veikti Šiaulių viešojo transporto elektroninio bilieto sistema.

Ryšiai 
Komunikacijai šiauliečiai nuo 1897 m. galėjo naudoti ne tik paštą ar telegrafą, bet ir telefoną. Telefono abonentų 1923 m. buvo 170, o 1937 m. – 700 numerių. 1936 m. mieste įrengti telefono automatai.

1957 m. pastatytas televizijos bokštas, kuriame įrengtos ir radiorelinės linijos antenos. 1995 m. pradėtos tiesti kabelinės televizijos linijos, 1998 m. pradėtos įrengti kabelinio interneto, nuo 2003 m. – šviesolaidinio interneto linijos. 2008 m. mieste yra 14 pašto skyrių (centrinis LT-76001).

Savivaldybė 

Šiaulių miesto savivaldybė yra Šiaulių apskrityje. Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Šiaulių miesto savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Šiaulių miesto savivaldybės administracija.

Gyventojai 

Šiaulių gyventojai vadinasi šiauliškiais, kiti juos vadina šiauliečiais. Anksčiau buvo priskiriami šiauriniams vakarų aukštaičiams, dėl migracijos susiformavo tarpinė tarp aukštaičių ir žemaičių – vakarų aukštaičių šiauliškių tarmė.

1795 m. Šiauliuose buvo 3 700 gyventojų, bet jau 1897 m. Šiauliai pagal gyventojų skaičių (16 128 gyventojų) buvo antras Kauno gubernijos miestas. 1909 m. 56,4 % gyventojų sudarė žydai. 1923 m. Šiauliai pagal gyventojų skaičių užėmė trečią vietą po Kauno ir Klaipėdos. Pagal užimamos teritorijos plotą (24 km²) miestas liko ketvirtas po Kauno, Klaipėdos ir Panevėžio.

Pastarųjų Lietuvos gyventojų surašymų duomenys:

Tautinė sudėtis

Pagal tikybą 
 Romos katalikai – 74,2 %
 stačiatikiai – 2,6 %
 sentikiai – 0,5 %
 evangelikai liuteronai – 0,3 %
 evangelikai reformatai – 0,1 %
 kiti – 1,1 %
 netikintys/nenurodė – 21,1 %

Demografija

Darbo rinka 
Vidutinis metinis užimtų gyventojų skaičius

Garbės piliečiai 

Garbės piliečio vardas suteikiamas už nuopelnus Šiaulių miestui savivaldybės Tarybos sprendimu. Garbės piliečiui įteikiamas Garbės piliečio ženklas ir jo liudijimas. Pirmąja Garbės piliete tapo advokatė Gražbylė Venclauskaitė.

Žymūs žmonės 
 
 Tadas Volanskis (1785–1865), archeologas, kolekcionierius, filologas, rašytojas;
 Ivanas Luckevičius (1881–1919), baltarusių politikas, visuomenės veikėjas;
 Antonas Luckevičius (1884–1942), baltarusių rašytojas, politikas, visuomenės veikėjas;
 Isakas Anolikas (1903–1943), dviratininkas;
 Jakovas Gensas (1903–1943), gydytojas, karininkas, mokytojas;
 Fritz Scherwitz (1903–1962), karininkas;
 Meyer Schapiro (1904–1996), istorikas;
 Juozas Vinča (1905–1990), boksininkas;
 Aleksander Gabszewicz (1911–1983), pilotas, karininkas;
 Alma Adamkienė (g. 1927 m.), filantropė, buvusi pirmoji šalies dama;
 Saulius Sondeckis (1928–2016), dirigentas;
 Vytautas Edmundas Čekanauskas (1930–2010), dailininkas, architektas;
 Vladas Tučkus (1932–1988), futbolininkas;
 Genovaitė Vanagaitė (1934–2020), kompozitorė, pedagogė;
 Henrikas Algirdas Juškevičius (g. 1935 m.), inžinierius, radijo ir televizijos darbuotojas, buvęs UNESCO generalinio direktoriaus pavaduotojas;
 Virgilijus Noreika (1935–2018), operos solistas;
 Regimantas Adomaitis (1937–2022), aktorius;
 Šarūnas Valentinavičius (1939–2021), žurnalistas;
 Rolandas Pavilionis (1944–2006), filosofas, politikas;
 Mykolas Edmundas Orbakas (g. 1945 m.), Rusijos cirko artistas. Pirmasis Alos Pugačiovos vyras, Kristinos Orbakaitės tėvas;
 Kęstutis Čilinskas (1946–2011), advokatas, žmogaus teisių gynėjas, visuomenės veikėjas;
 Sigitas Renčys (1948–2021), literatūros kritikas, partinis veikėjas, švietimo vadybininkas;
 Irena Degutienė (g. 1949 m.), politikė;
 Kornelijus Platelis (g. 1951 m.), poetas, eseistas, vertėjas, valsybės veikėjas;
 Virgis Stakėnas (g. 1953 m.), dainininkas, dainų autorius, prodiuseris, žurnalistas;
 Bronislovas Rudys (g. 1954 m.), meno kūrėjas, dailininkas;
 Vitalija Katunskytė (g. 1955 m.) estrados dainininkė;
 Vida Šulskytė-Beselienė (g. 1956 m.), krepšininkė, Europos, pasaulio ir olimpinių žaidynių čempionė;
 Zigmas Vaišvila (g. 1956 m.), politikas, signataras;
 Šarūnas Birutis (g. 1961 m.), politikas;
 Šarūnas Bartas (g. 1964 m.), filmų režisierius;
 Remigijus Adomaitis (g. 1965 m.), Lietuvos pedagogas ir chorvedys, Šiaulių berniukų ir jaunuolių choro „Dagilėlis“ meno vadovas ir dirigentas;
 Raimondas Šukys (g. 1966 m.), politikas, teisininkas;
 Aneta Kaušaitė (g. 1970 m.), krepšininkė, Europos čempionė;
 Jurgita Kaušaitė (g. 1970 m.), krepšininkė, Europos čempionė;
 Povilas Vanagas (g. 1970 m.), šokėjas ant ledo;
 Artūras Žukauskas (1974–2012), aktorius, režisierius;
 Mindaugas Žukauskas (g. 1975 m.), krepšininkas, Europos čempionas;
 Donatas Slanina (g. 1977 m.), krepšininkas, Europos čempionas;
 Lina Rastokaitė–Siaurusaitienė (g. 1979 m.) aktorė;
 Robertas Javtokas (g. 1980 m.), krepšininkas;
 Rūta Ščiogolevaitė (g. 1981 m.), dainininkė;
 Viktorija Čmilytė (g. 1983 m.), šachmatininkė;
 Justina Žiogaitė–Butkienė (g. 1989 m.) aktorė.

Kultūra 

XIX a. I pusės miesto kultūroje ryškius pėdsakus paliko Liudvikas Jucevičius, Jonas Prekeris, Aleksandras Mora, pirmasis Šiaulių ekonomijos istorijos autorius Mauricijus Griškevičius. XIX a. pabaigoje Šiaulius išgarsino gegužinės – lietuvių inteligentijos susibūrimai, kuriuose buvo spendžiamos aktualios tautinio sąjūdžio problemos, koncertuojama ir vaidinama. Mieste dirbo kultūros veikėjai Povilas Višinskis, Peliksas Bugailiškis. 1989 m. įkurtas Šiaulių kamerinis orkestras. 1990 m. Lietuvos pedagogas ir chorvedys Remigijus Adomaitis įkūrė berniukų chorą „Dagilėlis".

Pagrindinė miesto šventė yra Šiaulių gimtadienis, Saulės mūšio diena – rugsėjo 22 d. Šventė dėl klimatinių sąlygų paprastai švenčiama savaite ar dviem anksčiau.

 1919–1922 m. leistas žurnalas „Sietynas“
 1920 m. įkurta knygų leidimo bendrovė „Kultūra“, atidaryta Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka (vėliau ir Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka), įsteigta S. Savičiaus ir B. Šumkausko spaustuvė.
 1923–1941 m. leistas žurnalas „Kultūra“.
 1923–1928 m. leistas laikraštis „Šiaulių naujienos“.
 1924–1941 m. veikė Laisvamanių etinės kultūros draugija.
 1926 m. įkurta Kultūros švietimo draugija.
 1927 m. atidarytas P. Višinskio liaudies universitetas, įsteigta Šiaulių kraštotyros draugija.
 1928 m. atidarytas J. Basanavičiaus liaudies universitetas.
 1930–1938 m. leista statistikos, informacijos knyga „Šiaulių metraštis“.
 1934–1943 m. leistas kraštotyros žurnalas „Gimtasai kraštas“
 1951 m. atidaryta Šiaulių rajono biblioteka 
 1999 m. įsteigta Šiaulių „Dagilėlio“ dainavimo mokykla

Mieste yra kultūros centras.

Muziejai 
 1923 m. įkurtas Šiaulių Aušros muziejus. Jo padaliniai:
 Ch. Frenkelio vila
 Dviračių muziejus
 Fotografijos muziejus
 Radijo ir televizijos muziejus
 Katinų muziejus (įkurtas 1990 m., jis nėra ,,Aušros" muziejaus padalinys)
 Universiteto istorijos muziejus
 Vandentvarkos muziejus (įkurtas 1974 m.)
 Geležinkelio muziejus (įkurtas 1971 m.)
 Angelo muziejus (įkurtas 2014 m.)

Teatrai 
1904 m. spalio 31 d. pirmą kartą buvo suvaidintas lietuviškas spektaklis – A. Keturakio komedija „Amerika pirtyje“. Tai įvyko Liaudies namuose, dabar Šiaulių miesto savivaldybės pastate. Šis spektaklis – pirmas legalus nuo scenos šiauliečių ištartas žodis.

1908–1914 m. veikė garsi lietuvių dramos, muzikos, dainos draugija „Varpas“. Šiauliuose dirbo artistai ir režisieriai Jonas Misius, Gabrielius Landsbergis-Žemkalnis, Ona Pleirytė-Puidienė, Stanislava Jakševičiūtė-Venclauskienė, aktoriai mėgėjai – Juozas Grinius, Antanas Povylius ir kt.

 1931 m. atidarytas Šiaulių dramos teatras
 1939 m. į Šiaulius atkeltas Klaipėdos valstybės teatras
 2004-2011 m. veikė lėlių teatras „Avilys“.

Paminklai 
 1931 m. pagal inžinieriaus K. Reisono projektą Sukilėlių kalnelyje pastatytas paminklas Žuvusiems už nepriklausomybę (iškilmingai atidengtas 1935 m. gegužės 30 d.).
 1986 m. švenčiant Saulės mūšio 750-ąsias metines ir įrengus Saulės laikrodžio aikštę, atidengtas Šaulio paminklas, šiauliečių vadinamas Sauliuku, Auksiniu berniuku arba Auksiuku (autorius Stasys Kuzma).
 2004 m. atidengtas paminklas Aušros laikraščio atminimui (autorė Dalia Matulaitė).

Kulto pastatai 
Šiauliai yra Šiaulių vyskupijos centras, mieste yra šios katalikų bažnyčios:
 Rėkyvos Šv. Juozapo Darbininko bažnyčia
 Šiaulių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra
 Šiaulių Šv. Jurgio bažnyčia
 Šiaulių Šv. Ignaco Lojolos bažnyčia (jėzuitų neparapijinė)
 Šiaulių Švč. M. Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia

Be to, Šiauliuose yra:
 Stačiatikių Šv. Petro ir Povilo cerkvė
 Sentikių Šiaulių Dievo Motinos Dangun ėmimo cerkvė
 Šiaulių evangelikų liuteronų bažnyčia
 Šiaulių evangelikų reformatų bažnyčia
 Šiaulių evangelikų baptistų bažnyčia
 Šiaulių jungtinė metodistų bažnyčia
 Šiaulių laisvųjų krikščionių bažnyčia
 Šiaulių naujoji apaštalų bažnyčia
 Šiaulių pastarųjų dienų šventųjų Jėzaus Kristaus bažnyčia – mormonai
 Bažnyčios „Tikėjimo žodis“ maldos namai
 Šiaulių Deimantinio Kelio budizmo Karma Kagju tradicijos centras
 Kitų tikėjimų maldos namai

Mokslas ir švietimas 

 1851 m. pradėjo veikti berniukų gimnazija, dabar Juliaus Janonio gimnazija
 1898 m. pradėjo veikti Mergaičių gimnazija, dabar Didždvario gimnazija
 1920 m. įsteigta žydų gimnazija
 1920 m. įkurta Šiaulių mokytojų seminarija
 1928 m. įvestas privalomas pradinis mokymas
 1930 m. pastatyta pradinė V. Kudirkos mokykla
 1938 m. pastatyta dar viena pradinė mokykla
 1939 m. iš Klaipėdos atkeltas Prekybos institutas, pirmoji aukštoji mokykla Šiauliuose
 1948 m. įsteigtas Šiaulių mokytojų institutas, nuo 1954 m. pedagoginis institutas, nuo 1996 m., prijungus Kauno politechnikos instituto Šiaulių fakultetą – Šiaulių universitetas. Nuo 2021 m. Šiaulių universitetas buvo prijungtas Vilniaus universiteto, įkuriant jo padalinį Šiauliuose – Vilniaus universiteto Šiaulių akademiją.
 1999 m. įsteigta Šiaulių „Dagilėlio" dainavimo mokykla

2006 m. mieste mokėsi studentų:
 Šiaulių universitetas – 10 440
 Šiaulių kolegija – 2770
 Šiaurės Lietuvos kolegija – 350
 Šiaulių krašto vadybos ir kalbų kolegija – 517
 Šiaulių konservatorija – 149
 Šiaulių profesinio rengimo centras – 2663

Mieste yra 8 gimnazijos, 14 progimnazijų, 2 vidurinės mokyklos, 5 pradinės mokyklos, 9 neformaliojo vaikų švietimo mokyklos, 29 vaikų darželiai-lopšeliai. Veikia profesinio mokymo įstaigos: Šiaulių profesinio rengimo centras, Šiaulių darbo rinkos mokymo centras. Bendrojo lavinimo mokyklose 2012–2013 m.m. mokėsi 14 800 moksleivių.

Sportas 
Šiauliuose nuo 1924 m. žaidžiamas futbolas, 1936 m. buvo 14 komandų. Vėliau pradėtas žaisti krepšinis, rankinis, regbis, žolės riedulys, kultivuojama lengvoji atletika, dviračių sportas, boksas ir kitos sporto šakos. 2007 m. liepos 25 d., rengiantis Europos krepšinio čempionatui, atidaryta moderni Šiaulių arena. Yra 4 stadionai.

Sporto įstaigos 

 Sporto centras „Dubysa“ – boksas, dviračiai (plentas), šaudymas, BMX dviračiai, šaškės, šachmatai, tinklinis, stalo tenisas, rankinis
 Sporto centras „Atžalynas“ – Graikų-romėnų imtynės, dziudo imtynės, sambo imtynės, laisvosios imtynės, irklavimas, baidarių ir kanojų irklavimas, buriavimas, sunkioji atletika.
 Šiaulių teniso akademija – tenisas
 Krepšinio akademija „Saulė“ – krepšinis
 Lengvosios atletikos ir sveikatingumo centras
 Regbio, žolės riedulio akademija – regbis, žolės riedulys.
 Plaukimo centras „Delfinas“
 Futbolo akademija „Šiauliai“
 Šiaulių Sporto gimnazija

Sporto klubai 
 Futbolo klubai iš Šiaulių
 Šiauliai (krepšinio klubas)
 Gintra Universitetas (moterų futbolo klubas)
 Gintra–Strektė–Universitetas
 Automobilių sporto klubas „Slikas“
 Orientavimosi sporto klubas „Sakas“
 Šiaulių regbio klubas „Vairas“
 Šiaulių regbio klubas ,,Baltrex"
 Šiaulių rankinio klubas ,,Šiauliai"

 Sporto klubas „Venta Life“
 Sporto klubas „Elada“
 Sporto klubai „EuroGym“ ir „SoloGym“
 Šiaulių aeroklubas
 Sporto klubas-žirgynas „Miražas“
 Sporto klubas „Piramidė“

Žymūs sportininkai 
 Mindaugas Žukauskas, (krepšinis)
 Viktorija Čmilytė, (šachmatai)
 Paulius Viktoravičius, (plaukimas)
 Vilma Rimšaitė (BMX dviračių sportas)
 Ričardas Berankis (tenisas)
 Donatas Slanina (krepšinis)
 Antanas Sireika (krepšinis)
 Tomas Kančelskis (futbolas)
 Deivydas Lunskis (futbolas)
 Aurimas Lankas (baidarės)
 Edvinas Ramanauskas (baidarės)
 Santa Pakenytė (dziudo)
 Mindaugas Bilius (l.atletika)
 Eglė Balčiūnaitė (l.atletika)
 Rasa Drazdauskaitė (l.atletika)
 Remalda Kergytė (l.atletika)

Sveikatos apsauga 

Mieste yra 25 sveikatos priežiūros įstaigos, didžiausia – Šiaulių apskrities ligoninė.
Pirminio lygio įstaigos:
 savivaldybės viešosios įstaigos – 8
 bendrosios praktikos gydytojų kabinetai – 10

Miestų partnerystė 
Miestai, su kuriais Šiauliai yra užmezgę partnerystės ryšius:

Šiauliai yra Baltijos miestų sąjungos narys.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Šiaulių miesto turistų lankomi objektai
 Savivaldybės tinklalapis 
 Turizmo informacijos centras 
 Travel.lt
 Tinklalapis kiekvienam šiauliečiui
 Šiauliai iš oro 1944.12.23

Žemėlapiai 
 Šiaulių žemėlapis 
 Žemėlapiai ir vardo raida 
 Šiaulių žemėlapis

Kultūra 
 Šiaulių „Aušros“ muziejus 
 Šiaulių miesto muziejai ir galerijos 
 Liuteronų parapija 
 Reformatų parapija