joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Morgai (Sokulkos apskritis)

Morgai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į rytus nuo Suchovolos, apie 27 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 51 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Novė Stojlas

Novė Stojlas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į pietryčius nuo Suchovolos, apie 26 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 47 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Okopai (Palenkės vaivadija)

Okopai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaime yra kunigo Jerzy Popiełuszko biografinis muziejus.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Žymūs žmonės

 Jerzy Popiełuszko – kunigas, Solidarumo dalyvis.

Nuorodos

 Jerzy Popiełuszko gyvenimo aprašymas (lenk.).

Suchovolos valsčius
Olšanka (Sokulkos apskritis)

Olšanka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į rytus nuo Suchovolos, apie 26 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 49 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Ostruvekas (Suchovolos valsčius)

Ostruvekas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Piontakas

Piontakas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į pietryčius nuo Suchovolos, apie 24 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 47 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Podgrodziskas

Podgrodziskas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Podhorodnianka

Podhorodnianka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurę nuo Suchovolos, apie 39 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 62 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Podostruvekas

Podostruvekas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į šiaurę nuo Suchovolos, apie 37 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 58 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Polominas

Polominas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į rytus nuo Suchovolos, apie 24 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 49 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Polomino Kolonija

Polomino Kolonija () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Pokošnas

Pokošnas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Pošvientnė (Sokulkos apskritis)

Pošvientnė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į pietus nuo Suchovolos, apie 32 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 48 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Rutkovščizna

Rutkovščizna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Sucha Gura

Sucha Gura () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į pietryčius nuo Suchovolos, apie 23 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 47 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Tablevas

Tablevas () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Tžižečė

Tžižečė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietus nuo Suchovolos, apie 31 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 47 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Vulka (Suchovolos valsčius)

Vulka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Zgerščanskiai

Zgerščanskiai () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Žaklė

Žaklė () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
1948 m. žiemos olimpinės žaidynės

1948 m. žiemos olimpinės žaidynės buvo V žiemos olimpinės žaidynės, kurios buvo surengtos Šveicarijos Sankt Morico mieste sausio 30-vasario 8 dienomis. Tai buvo pirmosios žaidynės po Antrojo pasaulinio karo ir jose negalėjo dalyvauti Vokietija ir Japonija.

Miesto rinkimai 
Dėl teisės surengti V žiemos olimpines žaidynes rungėsi vos du miestai: Šveicarijos Sankt Moricas ir JAV Leik Plesidas. 1946 m. galiausiai buvo pasirinkta neutrali Šveicarija.

Sporto šakos 
 Bobslėjus
 Greitasis čiuožimas
 Dailusis čiuožimas
 Kalnų slidinėjimas
 Ledo ritulys
 Skeletonas
 Slidinėjimas
 Šiaurės dvikovė
 Šuoliai su slidėmis

Taip pat vyko dviejų parodomųjų sporto šakų varžybos: kareivių patrulių lenktynės ir žiemos penkiakovė.

Dalyvavusios šalys 
Žiemos olimpinėse žaidynėse pirmą kartą dalyvavo Čilė, Danija, Libanas, Pietų Korėja ir Islandija.

Medalių lentelė

Šaltiniai 

Žiemos olimpinės žaidynės
1948 sporte
Baraka

Baraka – 1992 m. eksperimentinis dokumentinis filmas, sukurtas Rono Frikės. Šis filmas neturi veikėjų, pasakotojo, nėra siužeto. Filmas vaizdų ir garso pagalba kuria filosofinę esė. Filmo autorius ir operatorius Ronas Frikė su savo komanda aplankė 24 šalis ir filmavo įvairius vaizdus plačiajuoste kamera TODD-AO (65 mm). Savo sukurta kompiuterine programa Ronas sugebėjo sukurti išskirtinius, laike ištęstus kadrus.

Filmo pavadinimas arabų kalba reiškia „palaiminimas“. Sufizmo mokyme žodis baraka reiškia „malonė“.

Aprašymas 

Filmas pradedamas Himalajų vaizdais. Vėliau rodomi įvairių religijų ritualai, juos keičia laukinės gamtos vaizdai, gamtoje gyvenančių žmonių genčių šokiai. Šiuos vaizdus keičia šiuolaikinės civilizacijos laimėjimai, negandos ir beprasmybė – masinė gamyba, transporto ir žmonių masių spūstys, psichikos ligos, skurdas, šiukšlynai, kariai ir karo technika, koncentracijos stovyklos. Paskutinę filmo dalį sudaro senovinių miestų griuvėsių, architektūros paminklų, šventyklų vaizdai, vėl grįžtama prie religinių ritualų. Filmas užbaigiamas žvilgsniu į naktinį dangų.

Muzika 
 
Muziką filmui sukūrė kompozitorius Maiklas Stirnsas. Būdinga ambientinė, sakrali, etninių motyvų turinti muzika. Prie garso takelio kūrimo prisidėjo grupės „Dead Can Dance“, „Inkuyo“, „Brother“, atlikėjai L. Subramaniam, Ciro Hurtado, David Hykes, Somei Satoh, Kohachiro Miyata, Dipcečoklingo budistų vienuolyno vienuoliai.

Filmavimo vietos 

Vaizdai filmuoti 24 šalyse: Australijoje, Izraelyje, Indijoje, Indonezijoje, Irane, Kambodžoje, Kinijoje, Kuveite, Nepale, Saudo Arabijoje, Tailande, Turkijoje, Japonijoje, Egipte, Kenijoje, Tanzanijoje, Italijoje, Lenkijoje, Prancūzijoje, JAV, Argentinoje, Brazilijoje, Ekvadore.

1992 filmai
Dokumentiniai filmai
Suchovolia

Suchovola (, , ) – miestas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Miestas įsikūręs šalia Olšankos upės kranto. Mieste įsikūrusi Suchovolos Šv. Petro ir Povilo parapija. Per miestą eina vaivadijos kelias Nr.  ir kelias Via Baltica .

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Kaimas įkurtas XVI a., kai buvo iš naujo apgyvendinama Naujadvario giria. XVII a.-XVIII a. mieste klestėjo naminių gyvulių ir arklių prekyba. 1775 m. astronomas Simonas Antanas Sobiekraiskis (Szymon Antoni Sobiekrajski) nustatė kad šalia miesto yra Europos geografinis centras. 1777 m. gyvenvietė gavo miesto teises. 1950 m. prarado miesto teises, bet 1997 m. sausio 1 d. atgavo šias teises. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Paminklai

 Klasicistinio stiliaus Šv. Petro ir Povilo bažnyčia 1884-1885 m. statybos (anksčiau šioje vietoje stovėjo medinė karaliaus Žygimanto Augusto įkurta bažnyčia);
 Medinis XX a. pradžios Olandiškasis malūnas;
 Miesto senamiesčio pastatai XIX a.-XX a.;
 Paminklinis akmuo Europos geografiniam centrui pažymėti;
 Paminklas skirtas 1991 m. Jono Pauliaus II apsilankymui Balstogėje paminėti.

Taip pat skaitykite 

 5-asis Lietuvių pulkas;
 Suchovolos žydų kapinės;
 Suchovolos herbas.

Šaltiniai

Suchovola
Suchovolos valsčius
Suchovolos žydų kapinės

Suchovolos žydų kapinės () - kapinės įkurtos XIX a. Suchovolos mieste, iki šių laikų išlikę 2 antkapiai. Didelė dalis kapinių apaugusi medžiais ir krūmais.

Literatūra

 Przemysław Burchard: Pamiątki i zabytki kultury żydowskiej w Polsce. Warszawa: 1990 m., s. 64.

Nuorodos

 Aprašymas apie kapines I (lenk.).
 Aprašymas apie kapines II (lenk.).

Suchovola
Žydų kapinės Palenkės vaivadijoje
Dangreko kalnai

Dangreko kalnai (, ) – kalnų grandinė Pietryčių Azijoje, sudaro natūralią sieną tarp Kambodžos ir Tailando regiono Isano. Kalnai seni, sudūlėję, būdingas aukštis 500 m. Aukščiausia vieta siekia 753 m (Čonboko teritorija, masyvo rytuose, ties Tailando, Kambodžos ir Laoso sienų sandūra). Kalnai driekiasi rytų-vakarų kryptimi 320 km, nuo Mekongo upės iki Sankampengo kalnų ir sudaro Korato plynaukštės pietinę ribą. Šiauriniai šlaitai daugiausia lėkšti, o pietiniai baigiasi stačiais skardžiais. Sudaryti iš smiltainio ir molingo skalūno. Taip pat šiaurėje yra keletas ryškių bazaltinių kalnų – Dončanjajus (293 m), Dončanojus (290 m).

Kalnus daugiausia dengia drėgnieji tropiniai miškai. Būdingi augalai yra stambiavaisis koralmedis, siaminė šorėja, kietavaisė ksilija. Tiesa, miškai kenčia nuo nelegalaus kirtimo ir dažnų miško gaisrų.

Šaltiniai 

Kambodžos kalnai
Tailando geografija
5-asis lietuvių priešakinės sargybos pulkas

5-asis lietuvių pulkas () – Abiejų Tautų Respublikos kavalerijos pulkas. Sudarytas 1733 m. iš LDK vėliavai priklausančių totorių karių, kuriems vadovavo Kijevo vaivada Andrius Potockis. Pulkas buvo apsistojęs 1772 m. Suchovoloje, 1789 m. Krinkuose ir 1792 m. Veliuonoje. Pulkas dalyvavo Septynerių metų kare ir mūšiuose prie Prahos 1794 m. lapkričio 2 dieną.

Pulkininkai

 Halaševičius;
 A.M.Korickis;
 Ignacas Poniatovskis (1770-1780 m.);
 Goričas (1780-1787 m.);
 Stanislavas Biševskis (1787-1792 m.);
 Liudvikas Lisovskis.

Literatūra

 Bronisław Gembarzewski, Rodowody pułków polskich i oddziałów równorzędnych od r. 1717 do r. 1831, Warszawa 1925.  

LDK kariuomenė
Suchovola
Krinkai
Suchovolos herbas

Suchovolos miesto herbas () – Suchovolos miesto heraldinis simbolis.

Aprašas 
Perkirsto skydo viršutiniame žydrame lauke sidabrinis vaivorykštės lankas, jo viršutinę dalį dengia auksinis lotyniškasis kryžius. Apatiniame žaliame lauke stovintis rudas arklys auksiniais karčiais, uodega ir „kojinėmis“.

Nuorodos 

 Aprašymas apie herbą (lenk.);
 Suchovolos valsčiaus statutas (lenk.).

Suchovola
Palenkės vaivadijos miestų herbai
Suchovolos Šv. Petro ir Povilo parapija

Suchovolos Šv. Petro ir Povilo parapija () - parapija įkurta 1798 m. Parapija priklauso Balstogės arkivyskupijai, Koricino dekanatui. 1879-1905 m. pastatyta parapijos mūrinė, klasicistinio architektūros stiliaus bažnyčia, pašventinta 1905 m. rugsėjo 10 dieną. Architektas Jokūbas Fordonas.

Nuorodos

 Aprašymas apie parapiją (lenk.).

Suchovola
Balstogės arkivyskupijos parapijos
1952 m. žiemos olimpinės žaidynės

1952 m. žiemos olimpinės žaidynės buvo VI žiemos olimpinės žaidynės, kurios buvo surengtos Norvegijos sostinėje Osle vasario 14-25 dienomis.

Miesto rinkimai 
Oslas laimėjo teisę rengti olimpinės žaidynes 1936 m. ir 1948 m., bet vėliau dėl politinių priežasčių abi olimpiadas surengė kitos šalys.

Sporto šakos 
 Bobslėjus
 Greitasis čiuožimas
 Dailusis čiuožimas
 Kalnų slidinėjimas
 Ledo ritulys
 Slidinėjimas
 Šiaurės dvikovė
 Šuoliai su slidėmis

Kaip demonstracinio sporto šakos vyko bandžio varžybos.

Dalyvavusios šalys 
Naujoji Zelandija ir Portugalija pirmą kartą dalyvavo žiemos olimpiadoje. Australija, Vokietija ir Japonija į žiemos olimpines žaidynes grįžo po 16 metų pertraukos.

Medalių lentelė

Išnašos 

Žiemos olimpinės žaidynės
1952 sporte
Oslo sportas
Koricino dekanatas

Koricino dekanatas () – tai vienas iš 13 katalikų Balstogės arkivyskupijos dekanatų. Dekanas – Andrzej Gniedziejko.

Parapijos 

Dekanate yra 10 parapijų:

 Bžozovos Šv. Jono Krikštytojo parapija – Bžozova;
 Chodoruvkos Novos Mergelės Marijos gailestingumo parapija – Chodoruvka Nova;
 Holodolinos Dievo apsireiškimo parapija – Holodolina;
 Januvo Šv. Jurgio parapija – Januvas;
 Jasionuvkos Šv. Trejybės parapija – Jasionuvka;
 Jatviežo Dužos Mergelės Marijos gailestingumo parapija – Jatviežo Duža;
 Koricino Šv. Kryžiaus parapija – Koricinas;
 Lubiankos Šv. Juzefo Žemešlniko parapija – Lubianka;
 Bomblos Nekaltosios Marijos širdies parapija – Bombla;
 Suchovolos Šv. Petro ir Povilo parapija – Suchovola.

Suchovola
Balstogės arkivyskupijos dekanatai
Aulakovščizna

Aulakovščizna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 16 km į rytus nuo Koricino, apie 24 km į vakarus nuo Sokulkos ir 36 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 1930 m. statybos Olandiškasis malūnas.

Šaltiniai

Koricino valsčius
Bialistočekas

Bialistočekas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 14 km į pietryčius nuo Koricino, apie 28 km į vakarus nuo Sokulkos ir 32 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija 
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Bombla

Bombla () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 20 km į pietryčius nuo Koricino, apie 24 km į vakarus nuo Sokulkos ir 28 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Borekas (Sokulkos apskritis)

Borekas () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Brodai (Lenkija)

Brodai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 19 km į pietryčius nuo Koricino, apie 25 km į vakarus nuo Sokulkos ir 28 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija 
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Čarlona

Čarlona () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Dlugių Lugas

Dlugių Lugas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 18 km į rytus nuo Koricino, apie 22 km į vakarus nuo Sokulkos ir 36 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Dzencioluvka

Dzencioluvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 16 km į rytus nuo Koricino, apie 24 km į vakarus nuo Sokulkos ir 36 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Gorščizna

Gorščizna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Krukovščizna (Sokulkos apskritis)

Krukovščizna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 13 km į pietryčius nuo Koricino, apie 27 km į vakarus nuo Sokulkos ir 36 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Kumiala

Kumiala () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į rytus nuo Koricino, apie 28 km į vakarus nuo Sokulkos ir 40 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Laskovščizna (Sokulkos apskritis)

Laskovščizna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 17 km į rytus nuo Koricino, apie 23 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 41 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Plebiscitas

Plebiscitas ( – liaudies nutarimas) – liaudinis balsavimas labai svarbiu politiniu, valstybiniu klausimu. Dažnai plebiscitas daromas vykdant tautos apsisprendimo teisę. Plebiscitas polit. – visuotinis balsavimas paprastai teritorijos, kartais santvarkos klausimu.

Kai kuriose šalyse, kaip antai Prancūzijoje, referendumo ir plebiscito sąvokos laikomos sinonimais. JAV tarp šių sąvokų daromas skirtumas: plebiscitu laikoma tokia visuotinė apklausa, kai klausimą kelia piliečiai, o referendumu – balsavimas, kai klausimas keliamas įstatymų leidžiamosios institucijos.

Pasaulyje 
Kaip tautos suvereniteto išraiška, Prancūzijoje plebiscitai buvo populiarūs po 1789 m. revoliucijos. 1804 m. plebiscitu Napoleonas patvirtintas imperatoriumi. Per 1852 m. Prancūzijos plebiscitą panaikintas respublikinis valdymas, šalis antrąkart tapo imperija (imperatorius – Napoleonas III). 1905 m. įvyko plebiscitas dėl Norvegijos atsiskyrimo nuo Švedijos, o 1935 m. plebiscitu buvo sprendžiamas klausimas dėl Saro žemės prijungimo prie Vokietijos.

Lietuvoje 
1991 m. vasario 9 d. įvyko Lietuvos gyventojų visuotinė apklausa – plebiscitas. Daugiau kaip 90 % balsavusiųjų, kurie sudaro per 76 % visų turinčių aktyvią rinkimų teisę piliečių, pasisakė už nepriklausomą ir demokratinę Lietuvą. Konstitucijoje plebiscitas nėra įtvirtintas.

Išnašos 

Tiesioginė demokratija
Lomai

Lomai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 20 km į pietryčius nuo Koricino, apie 23 km į vakarus nuo Sokulkos ir 30 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Losinecas

Losinecas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 20 km į pietryčius nuo Koricino, apie 22 km į vakarus nuo Sokulkos ir 30 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Melevščizna

Melevščizna () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Melnikai

Melnikai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į rytus nuo Koricino, apie 29 km į vakarus nuo Sokulkos ir 38 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Per kaimą eina Via Baltica  kelias ir vaivadijos kelias Nr. .

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom VI (Malczyce – Netreba) z 1885 r. (lenk.).

Koricino valsčius
Novinka (Koricino valsčius)

Novinka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Olšinka

Olšinka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Ostra Gura

Ostra Gura () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 19 km į pietryčius nuo Koricino, apie 23 km į vakarus nuo Sokulkos ir 32 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Popioluvka

Popioluvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 16 km į pietryčius nuo Koricino, apie 26 km į vakarus nuo Sokulkos ir 32 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Pžeslavka

Pžeslavka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Romaškuvka

Romaškuvka () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra šalia 24 km turistinio tako Januvas-Koricinas. XIX a. pabaigoje kaime pastatytas vandens malūnas.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Gyvenvietė įkurta 1601 metais. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Rikačevas

Rikačevas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Rudka (Sokulkos apskritis)

Rudka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 13 km į pietryčius nuo Koricino, apie 27 km į vakarus nuo Sokulkos ir 36 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Skindzežas

Skindzežas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į rytus nuo Koricino, apie 30 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 45 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija 
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Stokas

Stokas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 18 km į pietryčius nuo Koricino, apie 27 km į vakarus nuo Sokulkos ir 29 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Šaciluvka

Šaciluvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 16 km į rytus nuo Koricino, apie 24 km į vakarus nuo Sokulkos ir 36 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 1937 m. statybos Olandiškasis malūnas.

Šaltiniai

Koricino valsčius
Šumovas (Sokulkos apskritis)

Šumovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 16 km į rytus nuo Koricino, apie 23 km į vakarus nuo Sokulkos ir 37 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Viludkai

Viludkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 16 km į rytus nuo Koricino, apie 24 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 41 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Viludai

Viludai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 15 km į rytus nuo Koricino, apie 26 km į vakarus nuo Sokulkos ir 41 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Kaimas įkurtas XVII a. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Visiulkai

Visiulkai () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Kaimas įkurtas XVII a. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Visokiai (Sokulkos apskritis)

Visokiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į rytus nuo Koricino, apie 29 km į vakarus nuo Sokulkos ir 41 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Voitachai

Voitachai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 20 km į pietryčius nuo Koricino, apie 27 km į vakarus nuo Sokulkos ir 27 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Zabrodziai

Zabrodziai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 14 km į rytus nuo Koricino, apie 26 km į vakarus nuo Sokulkos ir 39 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Zagužė

Zagužė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į rytus nuo Koricino, apie 29 km į vakarus nuo Sokulkos ir 41 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 Medinis vėjo malūnas 1945 m. statybos.

Šaltiniai

Koricino valsčius
Zakalė

Zakalė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Koricino valsčius
Korycinas

Koricinas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Koricino valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 39 km į vakarus nuo Sokulkos ir 44 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. 

Nuo 2008 m. kiekvieną birželio mėnesį kaime vyksta braškių auginimo paroda ir kiti renginiai. Rugsėjo mėnesį vyksta kaimo šventė, kurios metu vyksta įvairūs šokių ir muzikos pasirodymai. Birželio mėnesiais organizuojamas maratonas iš kaimo iki Januvo. Kaime gaminamas Koricino sūris. Kaime įsikūrusi Koricino Šv. Kryžiaus parapija. Per kaimą eina Via Baltica  kelias ir vaivadijos kelias Nr. .

Istorija

Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Gyvenvietė įkurta XVI a. kaip gynybinė Kužnicos girios tvirtovė. 1571 m. gyvenvietėje Žygimantas Augustas pastatė pirmąją bažnyčią, o 1601 m. Zigmantas Vaza įsteigė parapiją. 1671 m. gyvenvietei Mykolas Kaributas Višnioveckis suteikė Kulmo teises. Švedų tvano metu šalia gyvenvietės, prie Kumialkos upės, vyko mūšis tarp lietuvių-lenkų ir švedų kariuomenių. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Paminklai

 XVII a. gyvenvietės gatvių išdėstymas;
 Neogotikinė Šv. Kryžiaus bažnyčia pastatyta 1899-1905 metais;
 XVIII a. gyvenvietės parkas.

Taip pat skaitykite 

 Koricino sinagoga;
 Koricino mažoji sinagoga;
 Koricino žydų kapinės.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimo bažnyčią (lenk.);
 Braškių dienos Koricine (lenk.) ;
 Sporto aikštynai Koricine (lenk.) .

Šaltiniai

Koricino valsčius
Koricino žydų kapinės

Koricino žydų kapinės () - žydų kapinės Koricino kaime. Kapinių teritorija 0,7 ha, kurioje išlikę apie 10 antkapių.

Literatūra

 Przemysław Burchard: Pamiątki i zabytki kultury żydowskiej w Polsce. Warszawa: 1990 m., s. 61.

Nuorodos

 Aprašymas apie kapines (lenk.).

Koricino valsčius
Žydų kapinės Palenkės vaivadijoje
Koricino sinagoga

Koricino sinagoga  () - nebeegzistuojanti sinagoga Koricino kaime, kuri stovėjo ul. Białostockiej gatvėje. Sinagoga buvo pastatyta XIX a. Medinė sinagoga buvo stačiakampio formos 8,5 m. ilgio ir 12 m. pločio. Rytinėje dalyje buvo maldų salė. Per II pasaulinį karą sinagoga sugriauta.

Literatūra

 Tomasz Wiśniewski, Bóżnice Białostocczyzny, Białystok 1991, ISBN 83-90032-70-8 

Koricino valsčius
Koricino sinagogos
Koricino mažoji sinagoga

Koricino mažoji sinagoga  () - nebeegzistuojanti sinagoga Koricino kaime. Sinagoga buvo pastatyta XIX a. pabaigoje. Medinė sinagoga buvo stačiakampio formos. Per II pasaulinį karą sinagoga buvo nusiaubta ir iš dalies išmontuota, po karo visai nugriauta.

Literatūra

 Tomasz Wiśniewski, Bóżnice Białostocczyzny, Białystok 1991, ISBN 83-90032-70-8 

Koricino valsčius
Koricino sinagogos
Koricino Šv. Kryžiaus parapija

Koricino Šv. Kryžiaus parapija () - parapija įkurta 1601 m. Parapija priklauso Balstogės arkivyskupijai, Koricino dekanatui. 1899-1905 m. pastatyta parapijos mūrinė, neogotikinio architektūros stiliaus bažnyčia, pašventinta 1905 m. rugsėjo 11 dieną. Architektas Janas Hinzas.

Nuorodos

 Aprašymas apie parapiją (lenk.).

Koricino valsčius
Balstogės arkivyskupijos parapijos
Koricino sūris

Koricino sūris () – Koricino kaimo apylinkėse gaminamas namų gamybos sūris, kuris yra gaminamas iš nepasterizuoto galvijų pieno. Manoma, kad vietiniai gyventojai pradėjo gaminti šį sūrį po Švedų tvano (1655–1660 m.), kurio metu šveicarų kareiviai dalyvavę kare išmokino vietinius gyventojus kaip gaminti tokį sūrį. Sūris turi įvairių prieskonių ir kartais gaminamas su česnaku. Pagamintas sūris sveria apie 3 kg, kurio gamybai reikalingi apie 25 litrai pieno. 2005 m. sūris buvo įtrauktas į tradicinių Lenkijoje gaminamų produktų sąrašą. Sūrio gamintojai turi asociaciją, kurią sudaro 30 sūrio gamintojų.

Nuorodos 

 Aprašymas apie sūrį ir jo gamybą (lenk.) .

Koricino valsčius
Sūriai
Pranas Barkauskas

Pranas Barkauskas (1900 m. balandžio 3 d. Pažarstis, Marijampolės apskritis, Rusijos imperija – 1942 m. Uchta, Komijos ATSR) – Lietuvos karys savanoris, ekonomikos mokslų daktaras, politinis kalinys.

Biografija 
Mokėsi Marijampolės gimnazijoje. 1919 m. iš aštuntos klasės su dauguma vyresnių klasių moksleivių tapo Lietuvos kariuomenės savanoriu, baigė Kauno karo mokyklą, paliktas joje dirbti, vėliau perkeltas į brigados štabą. Dalyvavo kovose su lenkais ir bolševikais. 1924 m. išėjęs į atsargą, išvyko studijuoti į Prancūziją. Grenoblio universitete įsigijo ekonomikos mokslų daktaro laipsnį.

1931 m. paskirtas Savivaldybių departamento direktoriumi, 1931–1939 m. žurnalo „Savivaldybė“ ir „Savivaldybių žinynas“ redaktorius. 1936–1940 m. Ketvirtojo Seimo narys, dalyvavo tarptautinėse konferencijose Ženevoje ir Varšuvoje. 1939 m. paskirtas Vidaus reikalų ministerijos generaliniu sekretoriumi.

Bendradarbiavo lietuvių periodinėje spaudoje, daugiausia „Lietuvos aidas“ ir „Vairas“.

Prasidėjus TSRS okupacijai, 1940 m. liepos mėn. suimtas, kalintas Kaune, 1941 m. ištremtas į Komijos ATSR, Uchtos lagerį. Ten 1942 m. žuvo.

Šaltiniai 

Seimo atstovai
Lietuvos ekonomistai
Ust Nera

Ust Nera (, ) – miesto tipo gyvenvietė Rusijoje, rytų Jakutijoje, prie Indigirkos upės ir jos intako Neros žiočių. Oimiakono uluso centras. 8385 gyventojai (2010 m.).

Yra oro uostas, prieplauka, pro gyvenvietę eina Kolymos traktas. Veikia ligoninė, gimnazija, vidurinė mokykla, sporto kompleksas, kultūros namai, du bankai, kino teatras, viešbutis. Svarbus aukso gavybos centras.

Istorija 

Ust Nera įkurta 1937 m. pradėjus aukso gavybą. 1949–1958 m. buvo Indigirlago būstinė. 1950 m. suteiktas miesto tipo gyvenvietės statusas.

Jakutijos gyvenvietės
Zyrianka

Zyrianka () – miesto tipo gyvenvietė Rusijoje, rytų Jakutijoje, Kolymos kairiajme krante, prie Jasačnajos upės žiočių. Aukštutinės Kolymos uluso centras. 3384 gyventojai (2010 m.). Yra upių prieplauka, aerodromas. Svarbus akmens anglių gavybos centras.

Istorija 

5 km nuo Zyriankos yra Verchnekolymsko gyvenvietė, įkurta 1647 m. kaip kazokų žiemavietė. Zyrianka susikūrė apie 1930 m. pradėjus kasti anglis. 1951–1954 m. čia buvo Zyrianlago – vieno iš „Dalstrojaus“ padalinių – valdyba.

Jakutijos gyvenvietės
Antanas Stepučinskas

Antanas Stepučinskas (g. 1960 m. gegužės 24 d.) – teisininkas, prokuroras, buvęs KGB tarnautojas.

Biografija 
Sovietų saugume pradėjo dirbti 1983 m., baigęs Vilniaus universiteto Teisės fakultetą. Iš pradžių dirbo tardytojo padėjėju, vėliau vyresniuoju tardytoju, jam buvo suteiktas kapitono laipsnis.  1986 m. tardė už antisovietinę veiklą suimtą Algirdą Patacką ir jo žmoną Nijolę Patackienę bei atliko kitus tardymo veiksmus. Kaip tardytojas minimas „LKB kronikos“ sąvade.  1990 m. kovo 10 d. LSSR KGB pirmininko generolo Romualdo Marcinkaus slaptu įsakymu Nr. 002 jam buvo pavesta organizuoti neatidėliotinų KGB tardymo veiksmų vykdymą.  KGB tardytoju dirbo iki 1990 m. balandžio 5 d.

Išėjęs iš sovietų saugumo, įsidarbino LR Generalinėje prokuratūroje. Nuo 1999 m. LR generalinės prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo departamento vyriausiojo prokuroro pavaduotojas. Ištyrė ir perdavė teismui Panevėžio „Tulpinių“, Alytaus „Baublių“, Šiaulių „Princų“ ir Klaipėdos „Gaidjurgių“ baudžiamąsias bylas. Prisidėjo tiriant 1991 m. sausio-rugpjūčio mėnesių įvykius. 

1999 m. sausio 4 d. LR generalinis prokuroras Kazys Pėdnyčia raštu kreipėsi į tuometinį VSD direktorių Mečį Laurinkų ir Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro vadovę Dalią Kuodytę. Iš šių institucijų vadovų tų pačių metų lapkričio 15 d. buvo gauta bendra išvada, kurioje konstatuota, kad A. Stepučinskui netaikomi įstatymo „Dėl SSRS valstybės saugumo komiteto (NKVD, NKGB, MGB, KGB) vertinimo ir šios organizacijos kadrinių darbuotojų dabartinės veiklos“ numatyti apribojimai, todėl A. Stepučinskui leista dirbti valstybės tarnyboje.  2006 m. Vilniaus apygardos administracinis teismas nustatė, kad A. Stepučinskas yra lojalus Lietuvai, o dirbdamas KBG jis tyrė tik išimtinai kriminalinius nusikaltimus.

Nuo 2011 m. LR Generalinės prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimų departamento prokuroras.

Įvertinimas 
 2006 m. Vyčio Kryžiaus ordino medalis 
 Policijos angelo sargo žvaigždė

Šaltiniai 

KGB tarnautojai
Lietuvos prokurorai
Lietuvos tardytojai
Novovola

Novovola (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Januvo valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 13 km į rytus nuo Januvo, apie 12 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 44 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime veikia HeidelbergCement gamykla.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1908-1914 m. kaime buvo įsikūrusi stačiatikių parapija. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Nuorodos

 Aprašymas apie cemento gamyklą (lenk.) ;

Januvo valsčius
Trofimuvka

Trofimuvka (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Januvo valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 2 km į šiaurę nuo Januvo, apie 21 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 41 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Januvo valsčius
Vasiluvka (Sokulkos apskritis)

Vasiluvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Januvo valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į rytus nuo Januvo, apie 17 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 40 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Januvo valsčius
Januvas

Januvas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Januvo valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 21 km į vakarus nuo Sokulkos ir 39 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime įsikūrusi Januvo Šv. Jurgio parapija.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Paminklai

 XVIII a. kaimo gatvių išdėstymas;
 Katalikų kapinės;
 Januvo žydų kapinės.

Šaltiniai

Januvo valsčius
Aleksandruvka (Krinkų valsčius)

Aleksandruvka () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Krinkų valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Krinkų, apie 21 km į šiaurės rytus nuo Sokulkos ir 44 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Krinkų valsčius
Bialogorcė

Bialogorcė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Krinkų valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Krinkų valsčius