Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninė Kauno klinikos

Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninė Kauno klinikos – didžiausia gydymo įstaiga Lietuvoje, pradėjusi veikti 1940 m. Ši įstaiga orientuojasi į naujausias diagnostikos ir gydymo technologijas bei nuolat vykdo mokslinį tiriamąjį darbą.

Istorija 
1936 m. numatyta vieta VDU klinikoms statyti – VII forto rajonas prie Eivenių gatvės, šalia šv. Luko ligoninės. Tais pačiais metais priimtas Žemės sklypų (VDU klinikoms statyti) nusavinimo įstatymas, patvirtintos konkurso sąlygos VDU klinikų projektui paruošti, pravestas tarptautinis konkursas ir paskelbti konkurso rezultatai. Gauti 6 projektai: 4 lietuvių ir 2 užsieniečių. Pirmąją premiją (10 tūkst. litų) laimėjo prancūzų architekto, stambios ligoninių projektavimo firmos Paryžiuje vadovo Urbeno Kasano (Urbain Cassan) projektas „XXX“. „Lietuvos aide” publikuotos laimėjusio 1-ją premiją prancūzų architektų U.Cassan VDU klinikų projekto nuotraukos.
1937 m. Klinikų statybos techninei darbų priežiūrai sudaryta sutartis su diplomuotu statybos inžinieriumi Jonu Jasiukaičiu, su U.Cassan pasirašyta sutartis dėl VDU klinikų statybos projekto parengimo. 1937 m. liepos 21 d. Jo ekscelencija arkivyskupas metropolitas Juozapas Skvireckas Juozapas Skvireckas iškilmingai pašventino pamatų kertinį akmenį.  1937 m. pradėta visų šešių VDU klinikų pastatų statyba pagal U. Cassan parengtą VDU klinikų statybos projektą  Patologinio anatomikumo pastatą perprojektavo architektas Feliksas Bielinskis. Numatyta pastatyti 518 lovų VDU klinikas, kurios turėjo kainuoti 3 484 330 lt. 
VDU klinikų statybą vykdė 20 rangovų (svarbiausius – brolių Dovydo ir Gedalio Ilgovskių bei Salomono Gudinskio firmos). 

Universiteto klinika buvo vienas stambiausių statomų objektų tarpukario Lietuvoje. Pirmą kartą kai kurie darbai mechanizuoti, panaudotas vibruotas betonas, naujovišku būdu statomos laiptinės. Pastatytas 76 m aukščio mūrinis dūmtraukis. Statybos darbai truko nuo 1937–1940. VDU Klinikų plotas siekė apie 29 tūkst. kv.m, iš kitų Lietuvos gydymo įstaigų išsiskyrė tuo, kad visi šeši pastatai buvo sujungti apie 1 km ilgio, 2,2–2,3 m pločio požeminiais tuneliais. Juose įrengti pusapskritimio formos praplatėjimai priešingomis kryptimis vežamų krovinių prasilenkimui, taip pat išvedžiotos inžinerinės sistemos. Klinikų statyba ir įrengimas kainavo 14 mln. litų. Klinikose veikla pradėta 1940 m. birželio-liepos mėn.

Pirmuoju direktoriumi 1939 m. paskirtas VDU Teismo ir socialinės medicinos katedros vedėjas pulkininkas profesorius Kazys Oželis. 1941 m. pradžioje Klinikose veikė 750 lovų stacionariniai skyriai.
 
Vokiečių okupacijos metais (1941–1944 m.) klinikos paverstos karo ligonine, kurioje sutalpinta iki 5 tūkst. sužeistųjų. Karo metu pastatai išliko nesugriauti, tačiau buvo išgrobstytas brangus medicininis turtas, šviesūs rūmai perdažyti maskuojančia spalva. 

Pokario metais klinikos kurį laiką liko kariškių žinioje, o 1945 m. buvo perduotos civilinei valdžiai. Klinikų sklypas padidintas, apželdintas. 1949 m. pasikeitė kai kurių pastatų paskirtis. Nuo 1964 m. vykdomos naujos statybos, rekonstruojami senieji pastatai. 1967 m. pastatytas Medicinos instituto mokomasis ir laboratorijų korpusas; 1972 m. – Akušerijos ir ginekologijos korpusas; 1974 m. – 240 lovų Akių ligoninė; 1976 m. – 120 lovų Kardiologinė ligoninė; 1982 m. – Neurochirurgijos korpusas, praplėstas ūkinis pastatas. Priešais centrinį korpusą pietų pusėje įrengtas skverelis su baseinu, takai apsodinti tujomis ir eglėmis. Tarp centrinio pastato ir patologinio anatomikumo užveistas sodas, ligonių rekreacijai skirtas pušynas ant Neries kranto. 2006 m. pastatyta KMU biblioteka ir informacijos centras. 

2011 m. prie Klinikų prijungta VšĮ Kauno vaiko raidos klinika „Lopšelis“. VšĮ Kauno vaiko raidos klinikos „Lopšelis“ buveinėje įsteigtas LSMU ligoninės viešosios įstaigos Kauno klinikų filialas Vaikų reabilitacijos ligoninė „Lopšelis“.

Sovietmečiu klinikose veikė moterų choras „Kanklės“, moterų ansamblis „Kolegės“, neurochirurgų agitmeninė brigada. Nuo 1987 m. lapkričio 1 d. buvo leidžiamas laikraštis „Klinikos žodis“.

Universiteto klinikų statinių ansamblis paminklosauginiu požiūriu yra vertingas objektas, visiškai išlikęs ir nepakeitęs pagrindinės gydymo įstaigos funkcijos. 2003 m. KMU klinikų kompleksas įrašytas į LR nekilnojamųjų kultūros vertybių registrą.  2008 m. gegužės 7 d. LR Vyriausybės nutarimu Nr. 450 klinikų statinių kompleksas paskelbtas kultūros paminklu.

Pavadinimų kaita 
 1940–1948 m. Vytauto Didžiojo universiteto klinikos
 1948–1952 m. Kauno srities klinikinė ligoninė
 1952–1983 m. Respublikinė Kauno klinikinė ligoninė
 1983–1986 m. Klinika prie Sveikatos apsaugos ministerijos Kauno medicinos instituto
 1986–1990 m. Petro Jašinsko klinikos
 1990–1998 m. Kauno akademinės klinikos
 1998–2010 m. Kauno medicinos universiteto klinikos
 nuo 2010 m. Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninė Kauno klinikos

Klinikos 

 Akių ligų klinika
 Akušerijos ir ginekologijos klinika
 Anesteziologijos klinika
 Ausų, nosies ir gerklės ligų klinika
 Burnos priežiūros ir vaikų odontologijos klinika
 Chirurgijos klinika
 Dantų ir burnos ligų klinika
 Endokrinologijos klinika
 Gastroenterologijos klinika
 Intensyviosios terapijos klinika
 Kardiologijos klinika
 Laboratorinės medicinos klinika
 Nefrologijos klinika
 Neonatologijos klinika
 Neurochirurgijos klinika
 Neurologijos klinika
 Odos ir venerinių ligų klinika
 Onkologijos ir hematologijos klinika
 Ortodontijos klinika
 Ortopedijos traumatologijos klinika
 Patologinės anatomijos klinika
 Plastinės ir rekonstrukcinės chirurgijos klinika
 Psichiatrijos klinika
 Pulmonologijos ir imunologijos klinika
 Radiologijos klinika
 Reabilitacijos klinika
 Reumatologijos klinika
 Šeimos medicinos klinika
 Širdies, krūtinės ir kraujagyslių chirurgijos klinika
 Urologijos klinika
 Vaikų chirurgijos klinika
 Vaikų ligų klinika
 Vaikų chirurgijos klinika
 Vaikų reabilitacijos klinika
 Veido ir žandikaulių chirurgijos klinika

Direktoriai 
 Kazys Oželis – 1939–1944 m.
 Petras Jašinskas – 1945–1986 m.
 Antanas Vinkus – 1986–1989 m.
 Leonas Kondrotas – 1989–1995 m.
 Juozas Pundzius – 1995–2013 m.
 Renaldas Jurkevičius – nuo 2013 m.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Kauno klinikų svetainė 

Lietuvos medicina
LSMU Medicinos akademija
Kauno ligoninės
Klinikos