Aurelija Ragauskaitė

Aurelija Ragauskaitė (1924 m. kovo 31 d. Šiaulėnuose, Šiaulių apskritis – 2017 m. sausio 15 d. ) – viena ryškiausių Lietuvos teatro režisierių, įkūrusi Valstybinį jaunimo teatrą Vilniuje ir garsėjusi lietuviškos klasikos pastatymais Šiaulių dramos teatre.

Biografija 
Gimė pašto tarnautojo šeimoje, augo Kauno priemiestyje Panemunėje. Tėvas Edvardas Ragauskas ten dirbo pašto viršininku, motina Ona Petruitytė-Ragauskienė (pulk. Jono Petruičio sesuo) buvo namų šeimininkė. Abu tėvai turėjo gražius balsus, dalyvavo mėgėjų teatro spektakliuose. Sesuo Aldona Ragauskaitė tapo Kauno muzikinio teatro soliste ir režisiere.

1941 m. baigė VI gimnaziją. 1942–1945 m. dirbo vaistinėse mokine, kursuose prie Kauno universiteto įgijo farmacininko (provizoriaus padėjėjo) specialybę. 1945–1947 m. mokėsi Kauno dramos teatro studijoje, nuo 1946 m. vasario 1 d. – dramos pagalbinių aktorių grupėje. Nuo 1947 m. IV kategorijos aktorė. 1947–1952 m. Maskvos Anatolijaus Lunačiarskio teatro meno institute baigė aktorinio meistriškumo studijas. Studijuodama Maskvoje ištekėjo už poeto Juozo Macevičiaus, su kuriuo susilaukė dukros Elenos ir sūnaus Eduardo.

1952–1957 m. Kauno muzikinio dramos teatro II kategorijos aktorė. 1957–1962 m. A. Lunačiarskio teatro meno institute baigė režisūros studijas. 1959–1961 m. dėstė LSSR konservatorijoje, išleido VI aktorių laidą. 1961–1962 m. Vilniaus universiteto estetikos katedros dėstytoja, 1963–1964 m. Lietuvos radijo ir televizijos režisierė. 1964–1965 m. Lietuvos valstybinio rusų dramos teatro režisierė, 1965–1968 m. Valstybinio jaunimo teatro vyriausioji režisierė, 1969–1971 m. Vilniaus lėlių teatro vyriausioji režisierė, 1973–1974 m. LSSR operos ir baleto teatro režisierė, 1974–1979 m. Šiaulių dramos teatro vyriausioji režisierė, 1979–1982 m. Vilniaus teatro „Lėlė“ vyriausioji režisierė. 1983–1991 m. statė spektaklius LSSR valstybiniame akademiniame dramos teatre ir Klaipėdos dramos teatre.

Kritika 
Prie geriausiai kritikų įvertintų spektaklių skiriami „Romeo ir Džuljeta“ Jaunimo dramos teatras), „Valdovas“, „Kaip žydėjimas vyšnios“, „Pajūrio kurortas“, „Prisikėlimas“ (Šiaulių dramos teatras). Pati režisierė prie reikšmingų darbų dar skiria spektaklius „Vasarotojai“ (Šiaulių dramos teatras) bei „Gerasis žmogus iš Sezuano“ (Klaipėdos dramos teatras).

Įvairių kritikų nuomone, Ragauskaitės režisūrai būdingas monumentalumas, griežtas konceptualumas, subtilus konstruktyvizmas, vaizdingumas, visų spektaklio komponentų darna. Ji dirbo su tokiais scenografais kaip Dalia Mataitienė, Igoris Ivanovas, Viktorija Gatavynaitė ir kt. Muziką jos statytiems spektakliams rašė Feliksas Bajoras, Osvaldas Balakauskas, Vytautas Kernagis, Benjaminas Gorbulskis ir kt.

Kūryba

Režisuoti spektakliai 
 1962 m. Aleksejus Tolstojus, „Buratino nuotykiai“ (vaikams), Kauno dramos teatras (diplominis spektaklis)
 1962 m. Vadimas Korostyliovas, „Karalius Pif-Pafas, bet ne tai svarbiausia“ (vaikams), Vilniaus akademinis dramos teatras
 1963 m. Vadimas Korostyliovas, „Vovka Semėž planetoje“ (vaikams), Vilniaus rusų dramos teatras
 1964 m. Arkadijus Gaidaras, „RVR“, Vilniaus rusų dramos teatras
 1964 m. Jevgenijus Švarcas, „Šešėlis“, Vilniaus rusų dramos teatras
 1964 m. V. Rozovas, „Vestuvių dieną“, Vilniaus rusų dramos teatras
 1966 m. Mykolas Sluckis, Viktoras Miliūnas, „Du maži žmogeliukai dideliame mieste“ (vaikams), Valstybinis jaunimo teatras
 1966 m. William Shakespeare, „Romeo ir Džuljeta“, Valstybinis jaunimo teatras
 1966 m. „Naujametinis koncertas“, Valstybinis jaunimo teatras
 1966 m. Aurelija Ragauskaitė ir E. Jankutė pagal Eduardą Mieželaitį, „Gintaro paukštė“, Valstybinis jaunimo teatras
 1966 m. Genadijus Mamlinas, „Fejerverkas“ (vaikams), Valstybinis jaunimo teatras
 1968 m. Violeta Palčinskaitė „Aš vejuosi vasarą“ (vaikams), Valstybinis jaunimo teatras
 1968 m. Michailas Pogodinas, „Aristokratai“, Valstybinis jaunimo teatras
 1969 m. J. Vilkovskis, „Rudnosiukas“, Vilniaus lėlių teatras
 1970 m. J. Čepuretskis, „Kicius, tetulė ir aš“, Vilniaus lėlių teatras
 1971 m. Pakartojimas: Violeta Palčinskaitė, „Pienės pūko miestas“, Vilniaus lėlių teatras
 1972 m. Pakartojimas: Violeta Palčinskaitė, „Aš vejuosi vasarą“ (vaikams), Minsko jaunimo teatras
 1974 m. Karlas Goldonis, „Kivirčai Kjodžoje“, Šiaulių dramos teatras
 1974 m. Naubertas Jasinskas, „Kaip žydėjimas vyšnios“, Šiaulių dramos teatras
 1974 m. Vincas Mykolaitis-Putinas, „Valdovas“, Šiaulių dramos teatras
 1975 m. Balys Sruoga, „Pajūrio kurortas“, Šiaulių dramos teatras
 1975 m. Aurelija Ragauskaitė ir I. Liutikaitė, „Šią naktį“, Šiaulių dramos teatras
 1976 m. Violeta Palčinskaitė, „Septynios snieguolės ir nykštukas“, Šiaulių dramos teatras
 1976 m. Vsevolodas Višnevskis, „Iš chaoso“ (optimistinė tragedija), Šiaulių dramos teatras
 1977 m. Petras Vaičiūnas, „Prisikėlimas“, Šiaulių dramos teatras
 1977 m. Aurelija Ragauskaitė, „Lyriniai horoskopai“ (poezijos), Šiaulių dramos teatras
 1978 m. Maksimas Gorkis, „Vasarotojai“, Šiaulių dramos teatras
 1979 m. Rudolfas Blaumanis, „Sūnus palaidūnas“, Šiaulių dramos teatras
 1979 m. Aurelijos Ragauskaitės kompozicija „Iš ten aš ateinu“ (V. Rimkevičiaus „Vandens lelijos“ motyvais), Šiaulių dramos teatras
 1980 m. Kostas Kubilinskas, „Uodega vedega“, Vilniaus lėlių teatras
 1980 m. Aurelija Ragauskaitė, „Žvejai ir piratai“, Vilniaus lėlių teatras
 1983 m. Pakartojimas: Violeta Palčinskaitė, „Aš vejuosi vasarą“ (vaikams), Klaipėdos dramos teatras
 1983 m. William Shakespeare, „Karalius Lyras“, Vilniaus akademinis dramos teatras
 1986 m. Vincas Krėvė-Mickevičius, „Skirgaila“, Klaipėdos dramos teatras
 1991 m. Bertold Brecht, „Geras žmogus iš Sezuano“, Klaipėdos dramos teatras
 1991 m. Pakartojimas: Karlas Goldonis, „Kivirčai Kjodžoje“, Klaipėdos dramos teatras

Kauno dramos teatre sukurti vaidmenys 
 1946 m. Bernužis-berniukas – Antanas Vienuolis, „Tvirtovė“
 1952 m. Klara Gubina – I. Irošnikova, „Kažkur Sibire“
 1952 m. Ksenija – Borisas Lavreniovas, „Lūžis“
 1952 m. Naujakurė – Augustinas Gricius, „Išvakarės“
 1952 m. Siuzon – Pierre de Beaumarchais, „Figaro vedybos“
 1952 m. Vesiolkina – Maksimas Gorkis, „Barbarai“
 1953 m. Klava Ogonkova – A. Simukovas, „Merginos gražuolės“
 1953 m. Korinkina – Aleksandras Ostrovskis, „Be kaltės kaltieji“
 1954 m. Bajuškina ir Trojickaja – Zacharas Agranenko, „Šešiasdešimt valandų“
 1954 m. Donja Klara – Tirsas de Molina, „Don Chilis žaliakelnis“
 1955 m. Julija Sevičiova – Gabriela Zapolska, „Ponios Dulskos moralė“
 1955 m. Virpšienė – Augustinas Gricius, „Karšta vasara“
 1956 m. Antonija – Rudolfas Blaumanis, „Siuvėjų dienos Silmačiuose“
 1956 m. Kaimietė – I. Frankas „Pavogtoji laimė“
 1956 m. Močiutė – Konstantinas Treniovas, „Liubovė Jarovaja“

Bibliografija 
 Režisierės užrašai. – Vilnius: Scena, 2000. – 198 p.: iliustr. – ISBN 9986-412-16-1

Įvertinimas 
 1975 m. LSSR nusipelniusi meno veikėja
 1976 m. LSSR valstybinė premija
 1995 m. DLK Gedimino 4 laipsnio ordinas 
 2002 m. „Kristoforas“ už nuopelnus Lietuvos kultūrai

Šaltiniai

Literatūra 
 Mareckaitė G. Šiaulių dramos teatras. Kn.: Lietuvių teatro istorija: Trečioji knyga 1970–1980. – Vilnius: Kultūros, filosofijos ir meno institutas, 2006. – 306–330 p.

LTSR valstybinės premijos laureatai
Lietuvos aktoriai
Lietuvos teatro režisieriai