joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Dantų šepetukas

Dantų šepetukai – šepetėliai, skirti dantų valymui ir priežiūrai.

Atmainos 
Gaminami įvairaus kietumo, dydžio ir formos dantų šepetukai.

Burnos higienistai juos skirsto pagal šerelio skersmenį (prekybos centruose pardavinėjamų šepetukų šerelio skersmuo paprastai būna 0,15-0,25 mm, nors efektyviausias skersmuo - 0,10 mm).

Istorija 
Archeologiniai radiniai Senovės Egipte patvirtina, kad jau apie 3000 m. pr. m. e. vietoje dantų šepetukų naudotos nedidelės kramtomos lazdelės, padarytos iš plonų šakelių gabaliukų. 

Kinijoje apie 1500 m. pr. m. e. atsirado pirmieji dantų šepetukai su šepetėliais, tačiau jie buvo teptuko formos. Šepetėliai buvo daromi iš kiaulių šerių ir tvirtinami prie bambuko ar kaulinių lazdelių. Pirkliai tokius dantų šepetukus atvežė į Europą, tačiau čia jie pasirodė per kieti. Europiečiai po kurio laiko ėmė naudoti minkštesnius arklio šerius. Tuo metu dantys dažniausiai valyti kempinėmis. 

1780 m. anglas William Addis įkūrė pirmąją firmą, kuri užsiėmė dantų šepetukų gamyba iš galvijų kaulų ir šerių.

Naujesnis požiūris 
Tradicinis dantų šepetukas nebelaikomas pakankamai efektyviu. Pažangesnis yra vadinamasis šepetukas „vienam dančiui" drauge su individualiai parenkamais tarpdančių šepetukais.

Nuorodos 
 Pažangesnis dantų valymo būdas

Higienos priemonės
Burnos higiena
Čibos prefektūra

Čibos prefektūra () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Honšiū saloje. Sostinė – Čiba. Šioje prefektūroje labai gerai išvystyta pramonė.

Istorija 

Čibos prefektūra buvo įkurta 1873 m. birželio 15 d., sujungus senąsias Kisaradzo ir Inbos prefektūras. Čibos prefektūros vietoje seniau buvo Avos, Kadzusos, Šimosos žemės.

Geografija 

Čiba šiaurėje ribojasi su Ibarakio prefektūra, vakaruose – su Tokijo ir Saitamos prefektūromis, rytuose turi priėjimą prie Ramiojo vandenyno. Didžioji Čibos prefektūros dalis – kalvotas Boso pusiasalis. Tankiausiai apgyvendinti šiaurės vakarai. Čibos pakrantėje vyraujanti Kurošio srovė veikia prefektūros klimatą: čia žiemos šiltesnės, o vasaros vėsesnės.

Miestai 
Čibos prefektūroje įsikūrę 36 miestai:

Miesteliai ir kaimai 
Pateikiami miesteliai ir kaimai pagal apskritį:

Sportas 

Čiboje yra šios sporto komandos.
Futbolo:

 JEF United Ichihara Chiba (Čiba ir Ičihara)
 Kashiwa Reysol (Kašiva)
 JEF United Ichihara Chiba Amateur (Ičihara)

Beisbolo:

 Chiba Lotte Marines

Regbio:

 IBM Big Blue (Jačijas)
 Kubota Spears (Funabašis)
 NEC Green Rockets (Abikas)

Nuorodos 

 Oficiali Čibos prefektūros internetinė svetainė 
 Čibos tarptautinis gidas

Japonijos prefektūros
FK Ženis

Astanos futbolo klubas „Ženis“ arba angliškuose šaltiniuose žinomas kaip FC Jenis – Kazachijos futbolo klubas iš Astanos. Žinomas ir kitais pavadinimas. „Ženis“ vardas naudojamas nuo 2021 m. sezono; bei buvo oficialus pavadinimas 1999—2006 m. sezonuose.

Istorija 
2008 m. sezone žaidė Kazachijos Superlygoje, bet 2009 m. pradžioje bankrutavo, po to buvo atkurta.

2021 m. Žaidė Antroje lygoje, kurioje liko trečioje vietoje.

 pavadinimų kaita
 1964—1975: Dinamo; «Динамо»
 1975—1994: Celinnik; «Целинник»
 1994—1996: Cesna; «Цесна»
 1996—1997: Celinnik; «Целинник»
 1997—1999: Astana; «Астана»
 1999—2006: Ženis; «Женис»
 2006—2009: Astana; «Астана»
 2009—2010: Namys; «Намыс»
 2010—2011: Astana; «Астана»
 2011—2014: Astana-1964; «Астана-1964»
 nuo 2021: Ženis; «Женис»

Logotipas

Pasiekimai 

 Kazachijos TSR čempionas (1984 m.)
 Kazachijos TSR taurės laimėtojas (1986 m.)

Sezonai 

|}
 Futbolo klubas „Ženis“

|}

UEFA varžybos

Nuorodos 
 [ Oficiali klubo svetainė]
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Ženis
FK Aktôbe

Aktobės FK – Kazachijos futbolo klubas iš Aktobės.

Istorija 
Klubas įkurtas 1967 m.

2020 m. gruodžio mėn. vyr. treneriu tapo Aliaksejų Bagą, buvęs „Žalgirio“ strategas.

Logotipo kaita

Pasiekimai 

 Kazachijos II diviziono čempionas (2000)
 Kazachijos TSR čempionas (1966, 1981, 1991 m.)
 Kazachijos TSR taurės laimėtojas (1991 m.)

Sezonai 

|}

Lietuviai ir žinomesni žaidėjai 
 lietuviai
  Artūras Fomenka, puolėjas (2004 m.)
  Arūnas Klimavičius, gynėjas (2012–2013 m.)
  Pavelas Leusas, (2005 m.)
  Artūras Žulpa, saugas (2014–2015, 2021 m.)
 užsieniečiai
  Hugo Vidémont (nuo 2022 m.)

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė 
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Aktobe
FK Tobyl Ķostanaj

Kostanajaus „Tobol“ – Kazachijos futbolo klubas iš Kostanajaus.

Istorija 
Klubas įkurtas 1967 m. 2010 m. tapo šalies čempionais. Dar kartą stipriausia ekipa tapo 2021 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Lietuviai
 Igoris Kirilovas, 2001–2002;
 Arūnas Klimavičius, 2014-2016;
 Deivydas Matulevičius, 2015-2016;
 Artūras Žulpa, 2016–2019;
 Vytautas Andriuškevičius, gynėjas 2019

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Tobol
FK Šahter Ķaraǵandy

Karagandos „Šahter“ – Kazachijos futbolo klubas iš Karagandos.

Istorija
Klubas įkurtas 1958 m. Yra tapęs šalies čempionais.

Logotipo kaita

Pasiekimai 

 Kazachijos TSR čempionas (1982, 1983 m.)

Sezonai 

|}

Lietuviai 
 Saulius Širmelis, vyr. treneris, 2017 m.
 Rimantas Žvingilas, puolėjas, 2003 m.
 Gediminas Vičius, saugas, 2010–2014 m.

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Šahter
Ķajrat FK

Almatos „Ķajrat“ – Kazachijos futbolo klubas iš Almatos.

Istorija 
Klubas įkurtas 1954 m. Dinamo Alma-Ata komandos pagrindu.

2008 m. sezone žaidė Kazachijos Superlygoje, bet 2009 m. pradžioje dėl finansinių sunkumų perkeltas į žemesniąją lygą.

2020 m. pirmenybėse ekipa dominavo ir turėjo susikrovusi taškų persvarą prieš artimiausius persekiotojus. Dėl pandemijos Pfemjer lygos pirmenybės buvo sustabdytos, o lyderiai paskelbti čempionais. tai buvo trečiasis kazachstano čempionų titulas klubo istorijoje.

Logotipo pokyčiai

Sportinė apranga

Spalvinė gama 
 Geltona (auksinė) ir juoda.

Aprangos pokyčiai 
 Aprangų gamintojai Nike firma.
 Namuose žaidžia geltona juoda apranga.
 Išvykose rungtyniauja žydra apranga.

Pasiekimai 

 I lygos čempionas (1976, 1983 m.)

Sezonai 

|}

Lietuviai 
 Artūras Fomenka, puolėjas (2005 m.)

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 YouTube platforma
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Kajrat
FK Mastis Telšiai

Telšių „Mastis“ – buvęs Lietuvos futbolo klubas iš Telšių. Po 2013 metų sezono nustojo egzistuoti, nes Telšiuose buvo rest­ruk­tū­ri­zuotas Tel­šių spor­to ir rek­rea­ci­jos cent­ro fut­bo­lo sky­rius – vi­si ja­me dir­ban­tys tre­ne­riai buvo įdar­bin­ti nau­jo­je vie­šo­jo­je įstai­go­je. Tokiu būdu "Mastis" liovėsi egzistavęs, o naujai sukurta VšĮ „Telšių futbolo ateitis“ ėmė naudoti "Džiugo" vardą.

Istorija

Telšių futbolo klubas „Mastis“ įkurtas 1956 m. 

Jau 1960 m. rudenį komanda debiutavo LTSR aukščiausioje lygoje. Komanda joje išbuvo 3 metus, bet po to iškrito ir ilgą laiką žaidė žemesnėse lygose. 

Po Nepriklausomybės atgavimo 1995 m. išplėtus aukščiausiąją lygą, į kurią pateko ir „Mastis“. Joje klubas žaidė iki 1999 m. pavasario. 

Per tą laikotarpį ypatingais pasiekimas nepasižymėjo. Du kartus buvo užimta vienuoliktoji vieta, kuri yra aukščiausias klubo pasiekimas.

Nuo 1999 m. vasaros komanda dėl ekonominio sunkmečio atsidūrė II lygos Vakarų zonoje, kur rungtyniavo daugiau nei dešimtmetį. 

Galiausiai „Mastis“ buvo likviduotas. Po 2013 metų sezono nustojo egzistuoti, nes Telšiuose buvo rest­ruk­tū­ri­zuotas Tel­šių spor­to ir rek­rea­ci­jos cent­ro fut­bo­lo sky­rius – vi­si ja­me dir­ban­tys tre­ne­riai buvo įdar­bin­ti nau­jo­je vie­šo­jo­je įstai­go­je. Tokiu būdu „Mastis“ liovėsi egzistavęs, o naujai sukurta VšĮ „Telšių futbolo ateitis“ ėmė naudoti „Džiugo“ vardą.

Namų rungtynes klubas žaidė Telšių miesto centriniame stadione. Kai jis buvo rekonstruojamas, buvo naudojama „Senoji“ aikštė.

Klubo spalvinė gama 

Klubo spalvos: mėlyna ir balta.

Pasiekimai

Sezonai 

|}
|}

|}
|}

|}
|}

Sudėtis (2010)

Dubleriai

|}

Žymūs žaidėjai 

 Jonas Šlyžius
 Petras Glodenis
 L. Rumbutis
 Vytautas Dirmeikis
 G. Šiugžda
 Andrius Tereškinas
 Arūnas Mika
 Raimondas Vainoras
 V. Šarkis
 A. Ramonas
 Andrius Juodeikis
 Vidas Dančenka
 Irmantas Zelmikas
 Gvidas Juška
 Vitoldas Čepauskas
 Giedrius Arlauskis
</div>

Šaltiniai

Nuorodos 

Mastis
FK Taraz

Tarazo FK – Kazachijos futbolo klubas iš Tarazo.

Istorija 
Klubas įkurtas 1960 m. Namų rungtynes žaidžia Tarazo miesto centriniame stadione, kuris talpina 12 525 žiūrovus. 

1996 m. tapo šalies čempionais. 2004 m. iškovojo šalies futbolo taurę.

Logotipų kaita

Sportinė apranga

Spalvinė gama 
Mėlyna ir balta.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Lietuviai 
 Ovidijus Verbickas‎, saugas, 2020 m.

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė 
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Taraz
FK Okžetpes Kôkšetau

Kokšetau „Okžetpes“ – Kazachijos futbolo klubas iš Kokšetau. Kurį laiką klubas žaidė Stepnogorske.

Istorija 
Klubo įkūrimo data laikoma 1957–ieji metai. Namų rungtynes žaidžia „Okžetpes“ stadione, kuris talpina 4 500 žiūrovų.

Logotipas

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia mėlyna apranga.

Pasiekimai
 Kazachijos TSR čempionas (1967 m.)

Sezonai 

|}

Sudėtis 
2017 m. rugsėjo 1 d.

Lietuviai klube 
 Georgas Freidgeimas, 2017 m.
 Deimantas Petravičius, 2019 m.

Taip pat skaitykite 
 FK Okžetpes (moterys)

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Okzetpes
Kyzylžar FK

Petropavlo „Kyzylžar“ – Kazachijos futbolo klubas iš Petropavlo.

Istorija 
Klubas įkurtas 1968 m. 

2020 m. sezone šiame klube žaidė lietuvis Vytautas Andriuškevičius.

Logotipo pokyčiai

Pasiekimai 

 Kazachijos TSR čempionas (1961 m.)
 Kazachijos TSR taurės laimėtojas (1960 m.)

Sezonai 

|}

Lietuviai 
 Vytautas Andriuškevičius, gynėjas, 2020 m.

Žinomesni žaidėjai 
  Michaël Jordan N'Kololo, puolėjas, (2022–).

Šaltiniai

Nuorodos 
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 sports.kz (naujienos)
 teams.by (apie klubą)
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Kyzylzar
SK Ordabasy Šymkent

Apie 1992–1996 m. gyvavusį klubą žr. SKIF Ordabasy Šymkent.

Šymkento „Ordabasy“ – Kazachijos futbolo klubas iš Šymkento.

Istorija 
Dabartinis klubas įkurtas 2000 m.

Logotipo pokyčiai

Pasiekimai 

 I diviziono čempionas (1998, 2002 m.)
 Kazachijos TSR čempionas (1951, 1952, 1953, 1975, 1980, 1985, 1986, 1987 m.)
 Kazachijos TSR taurės laimėtojas (1949, 1955, 1984, 1985, 1987 m.)

Sezonai 

|}

Lietuviai
 Valerijus Mižigurskis, puolėjas 2009
 Simas Skinderis, vartininkas 2008
 Saulius Širmelis, vyr. treneris 2014

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Ordabasy
FK Atyrau

Atyrau FK – Kazachijos futbolo klubas iš Atyrau.

Istorija 
Klubas ištakos siekia 1980 m. Tuo metu vadinosi „Prikaspijec“ futbolo klubu. Prikaspiečiai sovietų Antroje lygoje žaidė tik du sezonus. 

2000 m. klubas buvo įkurtas kaip „Akžaiyk“ (Ak Žaijyk), kad galėtų žaisti Kazachstano aukščiausioje lygoje. 

2021 m. sezone rungtyniavo Kazachstano „Premier“ lygoje. Tais metais pradėtas naudoti naujas pavadinimas „Atyrau“.

Logotipas 
Klubo emblema – žaliai baltai dryžuotas skydas, kurio centre pavaizduotas rutulio formos aliejaus lašelis, atspindintis miesto svarbą naftos pramonėje.

Spalvinė gama 
Klubo spalvos – žalia ir balta.

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 2022 m. aprangos gamintojais buvo Puma.
 Namuose rungtyniauja žalia apranga. 
 Išvykose rungtyniauja balta apranga.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Lietuviai 
  Domantas Antanavičius, 2022 m.

Išnašos

Nuorodos 
 [ Oficiali klubo svetainė]
 facebokk paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Atyrau
Atyrau
FK Kajsar Ķyzylorda

Kyzylordos „Kajsar“ – Kazachijos futbolo klubas iš Kyzylordos.

Istorija 
Klubas įkurtas 1968 m.  1999 ir 2019 m. iškovojo futbolo taurę.

2021 m. aukščiausioje lygoje liko tryliktoje vietoje ir buvo perkelti į žemesnį divizioną.

Logotipo kaita 
Klubo emblemoje vaizduojamas vilkas.

Pasiekimai 

 Kazachijos II diviziono čempionas (1995, 2005 m.)

Sezonai 

|}

Lietuviai 
 Artūras Fomenka, puolėjas 2007, 2011–
 Karolis Laukžemis, puolėjas, 2021
 Algimantas Liubinskas, vyr. treneris 2011–2012
 Valerijus Mižigurskis, puolėjas 2008

Nuorodos 
 [ Oficiali klubo svetainė]
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Kajsar
Žetìsu FK Taldyķorǵan

Taldy Kurgano „Žetìsu“ – Kazachijos futbolo klubas iš Taldykorgano.

Istorija 
Klubas įkurtas 1981 m. Sėkmingiausi metai klubo istorijoje – 2011 m., kai užėmė antrą vietą čempionate.

2021 m. aukščiausioje lygoje liko paskutinėje vietoje ir buvo perkelti į žemesnį divizioną.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Emblema

Lietuviai 
 Igoris Kirilovas, saugas 2003
 Arūnas Klimavičius, gynėjas 2011, 2013–2014
 Mantas Kuklys, saugas 2018–2019
 Pavel Leus, vartininkas 2002–2003
 Gediminas Vičius, saugas 2015
 Artūras Žulpa, saugas 2020;

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Globalsportsarchive
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)
 RSSSF duomenų bazė (Pirmos lygos sezonai)

Žetisu
Vėžalaukis

Vėžalaukis – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Lomių, kairiajame Agluonos krante. Kaime auga saugomi Vėžalaukio ir Agluonos ąžuolai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Antanas Vagonis

Antanas Vagonis (g. 1963 m. rugsėjo 8 d. Karagandoje, Kazachstanas) – Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1986–1989 m. Rokiškio 2-osios vidurinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas ūkio reikalams, 1989–2003 m. Rokiškio Juozo Tumo-Vaižganto vidurinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas ugdymui. 1993 m. baigė Lietuvos muzikos akademiją, muzikos mokytojas. Nuo 1999 m. A.Vagonio individualios įmonės savininkas. 2003–2007 m. Rokiškio Juozo Tumo-Vaižganto vidurinės mokyklos direktorius.

2007–2012 m. AB Ūkio bankas Rokiškio skyriaus verslo vadybininkas, skyriaus viršininkas. 2012–2015 m. AB „Rokiškio komunalininkas“ direktorius.

Nuo 2007 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys. 2015–2019 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras. 

Iki 2017 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Rokiškio rajono skyriaus narys, skyriaus pirmininko pavaduotojas. 

Sutuoktinė Inga (g. 1974 m.), vaikai Aidas, Aringas, Benediktas.

Šaltiniai 

Rokiškio politikai
Lietuvos muzikos pedagogai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Tauragės sukilimas

Tauragės sukilimas – ginkluotas susirėmimas su Lietuvos naująja vyriausybe, atėjusia į valdžią po 1926 m. perversmo.

Sukilimą organizavo grupė buvusių socialdemokratų atstovų seime ir liaudininkai bei eserai. Tą dieną (1927 m. rugsėjo 9 d.) Tauragės apylinkėse susirinko apie 30 žmonių, kuriems vadovavo Povilas Mikulskis – Seimo narys, socialdemokratas. Buvo užpultas miestas: nuginkluoti policininkai ir šauliai, užimtas bankas, geležinkelio stotis, kitos svarbios įstaigos. Po pusdienio sukilėlių jau buvo apie 200, nes pirmieji sukilėliai skelbė, jog valdžia visur nuversta, juos remianti kariuomenė.

Vyriausybė sukilimą greitai pastebėjo – jau 17 valandą į miestą įžengė kariuomenės dalinys, o po to vienas po kito buvo teisiami sukilimo dalyviai, sušaudant, įkalinant iki gyvos galvos ir kitaip. Tauragėje prie Jūros yra pastatytas paminklinis akmuo šiam įvykiui atminti.

Sukilimas turėjo vykti ne tik Tauragėje, bet ir Raseiniuose, Kėdainiuose, Alytuje, tačiau dėl įvairių priežasčių sukilimai ten nekilo.

Atminimo akmuo 

Atminimo akmuo pagerbti sukilimo dalyviams stūkso Tauragės šiaurės vakariniame pakraštyje, Visbutuose, netoli Jūros ir Miltaujos upių santakos, medžiais ir krūmais apaugusioje pašlaitėje (). Pasiekiamas iš Jūros gatvės. Čia, nuošalioje senvagės vietoje 1927 m. rugsėjo 13 d.  buvo įvykdyta mirties bausmė 8-iems sukilėliams. Čia pat visi buvo ir palaidoti. Vėliau vieno iš jų (Jono Milkeraičio) palaikai buvo perlaidoti kapinėse. 1967 m. egzekucijos vietoje pastatytas paminklinis akmuo. 

2020 m. duomenimis, akmuo stovėjo nuošalioje apleistoje vietoje, nuorodomis nepažymėtas. Ant jo buvo įtaisyta atnaujinta atminimo lenta su užrašu: „Čia 1927 metais buvo sušaudyti sukilimo Tauragėje dalyviai: Vladas Burneckas, Aleksas Gudjonis, Giršas Nachmanas Kazlauskas, Petras Lėkavičius, Jonas Milkeraitis, Augustas Odovas, Jonas Paulikas, Richardas Vizenbergas“.

Išnašos 

Lietuvos Respublika 1918-1940 m.
Tauragės rajono savivaldybė
Lietuvos sukilimai
Zuikiškė (Tauragė)

Zuikiškė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3,5 km nuo Mažonų. Gyventojų nelikę.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Uosvietis

Uosvietis – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Lomių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Raimundas Martinėlis

Raimundas Martinėlis (g. 1964 m. gegužės 25 d. Rokiškio rajonas) – Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1988 m. baigė Kauno medicinos institutą, gydytojas otolaringologas, 2004 m. baigė Kauno medicinos universitetą, Sveikatos vadybos magistras.

1989–2016 m. VĮ Rokiškio ligoninės gydytojas, 2001–2016 m. šios ligoninės direktorius, vyriausiasis gydytojas. Nuo 2021 m. Kupiškio pirminės asmens sveikatos priežiūros centro direktorius.

2000–2004 m., 2007 m. ir 2011 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys. 

2016–2020 m. Lietuvos Respublikos Seimo narys. 

1995–2004 m. Lietuvos centro sąjungos, 2005–2016 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys.

Rotary klubo narys. Sutuoktinė Galina, vaikai Mindaugas, Margarita.

Šaltiniai 

Rokiškio politikai
Lietuvos gydytojai
Seimo nariai
Ramūnas Godeliauskas

Ramūnas Godeliauskas (g. 1973 m. vasario 1 d. Telšiuose) – Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1991 m. baigė Telšių Atžalyno vidurinę mokyklą, 1998 m. baigė Lietuvos Teisės akademiją, teisininkas.

1994–1996 m. dirbo Lietuvos transporto policijos valdybos Kovos su narkotikais skyriuje. 1996–2004 m. dirbo Rokiškio rajono policijos komisariato Ekonominių nusikaltimų tyrimų ir Organizuoto nusikalstamumo tyrimo skyriuose. 2004–2014 m. Rokiškio rajono savivaldybės administracijos Juridinio ir personalo skyriaus vedėjas.

2004–2019 m. MB „Dvaruva“ vadovas, 2009–2019 m. UAB „Rokvesta“ juristas. 2016–2019 m. Seimo nario Raimundo Martinėlio padėjėjas. Nuo 2019 m. Rokiškio rajono meras.

2007 m., 2011 m. (mandato atsisakė) ir nuo 2019 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys. 

2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2006–2014 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys. 2018 m. įkūrė visuomeninį rinkiminį komitetą "Vieningi kartu su Ramūnu Godeliausku" ir su komanda dalyvavo 2019 m. savivaldybių tarybų rinkimuose.

Sutuoktinė Ramunė, vaikai Greta, Marius.

Šaltiniai 

Rokiškio politikai
Lietuvos teisininkai
Sviestamušė

Sviestamušė (kitaip muštuvis, muštokė) – medinis indas sviestui mušti.

Lietuvoje paplitę tokie muštuviai: visur naudotas cilindrinis, į viršų siaurėjantis, iš šulelių sukaltas muštuvis, uždengiamas dangteliu. Per dangtelio skylę prakišamas kotas su kryžiokėliu apačioje – šis įtaisas kilnojamas aukštyn žemyn, ir taip mušamas sviestas. Taip pat naudoti dėželiniai muštuviai – tai rėmas su statinaite, į kurią įtaisoma rankena su sparneliais viduje: sukant rankeną statinėje sukasi rankena ir plaka sviestą. Pastarojo pobūdžio muštuviai XIX a.–XX a. pr. paplito iš dvarų ir stambių ūkių.

Šaltiniai 

Indai
Konskovolia

Konskovolia () – kaimas pietryčių Lenkijoje (Liublino vaivadija) netoli Liublino.

Įkurtas prieš 1392 m., vadintas Vitovskavolia.

Nuo 1532 m. birželio 8 d. iki 1870 m. turėjo miesto teises ir statusą. II pasaulinio karo metu vokiečiai pastatė koncentracijos lagerį.

Nuorodos 
 Koskovolios tinklalapis

Lenkijos gyvenvietės
Vladas Vitkauskas

Vladas Vitkauskas:

 Vladas Vitkauskas (1951) – politikas;
 Vladas Vitkauskas (1953) – alpinistas.
Komila

Komila () – miestas rytiniame Bangladeše, į pietus nuo Gumti upės (Meghna intakas). 389,4 tūkst. gyventojų (2007). Automobilių keliai ir geležinkelis iki Dakos ir Čitagongo. Išvystyta kailių, odų, džiuto, medienos, vilnos pramonė, yra šiluminė jėgainė, degtukų fabrikas. Apdirbamos nendrės, iš bambukų gaminami krepšiai, audžiami vilnos gaminiai. Komilos apylinkėse yra virš 400 vandens rezervuarų; vienas jų, Dharma Sagar baseinas yra 1,5 km apimties ir padarytas XV amžiuje.

Mieste yra biblioteka, pedagogikos kolegija, keletas valstybinių kolegijų (tarp jų ir žemės ūkio, susijusi su Čitagongo universitetu). Aplink miestą yra aliuvinės lygumos, daug upių, kurios lietų sezonu patvinsta. Auginami ryžiai, džiutas, alyvmedžiai, pipirai, kitos daržovės, taip pat arbata, vilna.

Istorija 

Iki 1733 m. vietovė priklausė Hill Tippera kunigaikštystei, vėliau atiteko mogolams. 1765 m. perėmė Britų Rytų Indijos kompanija.

Bangladešo miestai
Jonas Totoraitis

Jonas Totoraitis (1872 m. gruodžio 24 d. Bliuviškiuose, Griškabūdžio valsčius – 1941 m. birželio 21 d. ten pat) – Lietuvos kunigas, istorikas, visuomenės veikėjas.

Biografija 
1890–1895 m. mokėsi Seinų kunigų seminarijoje. Ypač domėjosi istorija, daug skaitė istorinių veikalų. 1895–1899 m. Daukšių vikaras. Platino spaudą, laikraščius, po spaudos draudimo panaikinimo organizavo parapijos bibliotekėlę.

1899–1904 m., pasitobulinęs prancūzų ir vokiečių kalbų žinias ir gavęs vyskupo Antano Baranausko leidimą, studijavo Fribūro universitete. Ten gavo filosofijos daktaro laipsnį, apgynęs disertaciją vokiečių kalba „Lietuviai karaliaus Mindaugo laikais“ (1905).

Grįžęs į Lietuvą tęsė sielovados darbą ir istorinius tyrinėjimus bei aktyviai prisidėjo prie krašto išlaisvinimo. Seinuose dirbo „Šaltinio“ redakcijoje, vėl buvo Šunskų vikaras. 1910 m. slapta įstojo į marijonų vienuoliją. Nuo 1911 m. Seinų kunigų seminarijoje pradėjo eiti dvasios tėvo pareigas.

1923–1937 m. Kauno Vytauto Didžiojo universiteto Teologijos-filosofijos fakulteto profesorius, dėstė istorijos dalykus. Buvo Marijampolės marijonų gimnazijos steigėjas ir direktorius, rašė istorijos vadovėlius.  Mirė 1941 m. Bliuviškiuose, 1943 m. perlaidotas Marijampolės senosiose kapinėse.

Jo vardu pavadinta Marijampolės Jono Totoraičio progimnazija.

Kūryba 
Žymiajame veikale, kuris lig šiol tebėra plačiausias ir giliausias Lietuvos Užnemunės praeities tyrinėjimas – „Sūduvos Suvalkijos istorija“, naudojosi ne tik paskelbtais istorijos šaltiniais, bet ir surado naujų, iki tol nežinomų. Autorius konsultavosi su to meto žymiausiais jaunais istorijos tyrinėtojais – Konstantinu Jablonskiu, Zenonu Ivinskiu, Adolfu Šapoka ir kt.

Ši vertinga knyga jau seniai buvo tapusi retenybe, todėl, atkūrus Lietuvos Nepriklausomybę, 2003 m. išleista pakartotinai. Jos antrosios dalies rankraščiai iki šiol nerasti.

Šaltiniai 

Vilniaus konferencijos dalyviai
Lietuvos kunigai
Lietuvos istorikai
Valdis Zatlers

Valdis Zatleris (, g. 1955 m. kovo 22 d. Rygoje) – 7-tasis Latvijos prezidentas nuo 2007 m. liepos 8 d. iki 2011 m. liepos 8 d.

Išrinktas Latvijos Saeimos 2007 m. gegužės 31 d., surinkęs 58 balsus (jo konkurentas Aivars Endziņš gavo 38 balsus). Iki išrinkimo Prezidentu dirbo gydytoju-traumatologu (ortopedu).

Vedęs savo vienmetę Lilitą Zatlerę (Lilita Zatlere), turi 3 vaikus.

Biografija

Išsilavinimas 
1979 m. baigė Rygos medicinos institutą. 1990–1991 m. 6 mėn. stažavosi Jeilio universitete bei Sirakjuso universitete JAV.

Profesinė karjera 
Baigęs Rygos medicinos institutą , 1979–1985 m. dirbo traumatologijos ortopedu Rygos 2-ojoje ligoninėje, 1985–1994 m. traumatologijos skyriaus vedėjas. Nuo 1994 m. dirbo Latvijos traumatologijos ir ortopedijos klinikos vyriausiuoju gydytoju.
Dalyvavo likviduojant Černobylio AE avarijos padarinius. 2002 m. buvo atvykęs į Klaipėdos ir Plungės ligonines pasidalinti patirtimi.

Buvo kritikuojamas dėl to, kad ėmė iš pacientų pinigus, tačiau jo šalininkai teigė, kad neoficialios pacientų dovanos medikams Latvijoje yra įprastas dalykas, todėl tai nereiškia, kad jis, V. Zatleris, korumpuotas.

Nuo 2005 m. dėstė universitete. Dalyvavo Ortopedijos ir traumatologijos vystymo fondo veikloje, vienas iš Latvijos gydytojų sąjungos (Latvijas ārstu biedrība) įkūrimo iniciatorių.
Apdovanotas Trijų žvaigždžių ketvirtojo laipsnio ordinu (Karininko kryžius).

Konfliktas su ministru 
2003 m. vasario mėn. tuometinis Latvijos Sveikatos apsaugos ministras Aris Auderas inicijavo baudžiamąją bylą dėl tariamo piktnaudžiavimo perkant įrangą ligoninėje, kuriai vadovavo V. Zatleris. Tyrimo laikotarpiu jis buvo nušalintas nuo pareigų. Latvijos spaudos nuomone, tai buvo V. Zatlerio ir A. Audero konflikto išdava (A. Auderas buvo Stuburo chirurgijos centro direktorius V. Zatlerio vadovaujamoje ligoninėje, vertėsi ir privačia praktika, reikalavo iš pacientų pinigų už operacijas, apmokėtas iš valstybės biudžeto). Jau 2003 m. kovo mėn. V. Zatleris grąžintas į pareigas; tyrimas paneigė kaltinimus. O buvęs ministras A. Auderas 2006 m. nuteistas už sukčiavimą stambiu mastu ir nubaustas 150-ties minimalių atlyginimų bauda konfiskuojant turtą.

Politinė karjera 
2007 m. gegužės 22 d. Latvijos Seimo keturių dešiniųjų politinių partijų koalicijos Valdis Zatleris buvo iškeltas kandidatu į prezidentus.  Gegužės 31 d. per slaptą balsavimą, kuriame dalyvavo 98 iš 100 parlamentarų, jis gavo 58 balsus ir aplenkė savo varžovą – buvusį Konstitucinio Teismo teisėją Aivarą Endzinį. Liepos 8 d. įvyko jo inauguracija. Tuo metu V. Zatleris nepriklausė jokiai politinei partijai, tačiau 1998 m. buvo dalyvavęs „Žmonių partijos“ paskelbtame manifeste.

V. Zatleris buvo kritikuojamas už tai, kad neturi jokios politinės patirties. Kai valdančioji koalicija oficialiai iškėlė V. Zatlerį kandidatu į prezidentus, jis apskritai nebuvo susijęs su politika.

2011 m. liepą įkūrė Reformų partiją.

Asmenybė 
Mėgsta gaminti maistą; skulptūras ir muziką.

Šaltiniai 

|-

Ortopedai
Latvijos prezidentai
Latvijos gydytojai
Viešvilės rezervatas

Viešvilės rezervatas – valstybinis rezervatas vakarinėje Lietuvoje, į šiaurę nuo Viešvilės; direkcija Eičiuose. Plotas 3216 ha, rezervatą supa 2459 ha buferinės apsaugos zona. Įsteigtas 1991 m. siekiant išsaugoti gamtiniu požiūriu labai vertingą, natūralią Viešvilės upelio baseino ekosistemą. 1993 m. paskelbtas tarptautinės svarbos pelke.

Gamtos vertybės 
Rezervatui priklauso Artosios ir Gličio pelkės bei jas supanti Karšuvos girios dalis. Įspūdingiausia yra 1072 ha ploto Artosios, dar vadinamos Didžiąja plyne, pelkė. Jos šiaurinėje dalyje telkšo seklus Buveinių ežerėlis, kuriame prasideda 15 km ilgio Viešvilės upelis. Pelkėtas upelio aukštupys pasižymi labai savita augalų bendrijų mozaika. Ryški upelio vaga atsiranda tik įsiliejus Ištakos upeliui, atitekėjusiam per įspūdingus juodalksnynus. Vidurupyje Viešvilės slėnis kerta kopas, upelį maitina gausūs šaltiniai. Šaltiniuotame slėnyje nemaža juodalksnynų, išlikusios ir nedidelės pievutės. Rytinėje rezervato dalyje yra dar viena didesnė Gličio aukštapelkė su 19 ha Gličio ežeru.

Pelkę supančiuose miškuose vyrauja sausi pušynai, tik vakarinėje dalyje auga šiek tiek eglynų. Rezervate gyvena lūšys, vilkai, ūdros. Viešvilės rezervatas yra viena gausiausių gervių peryklų Lietuvoje, nusileidžianti nebent Čepkeliams, čia nemažai ir kitų retų paukščių rūšių, turtingas augalų ir vabzdžių pasaulis.

Šaltiniai

Literatūra 
 Viešvilės gamtinis rezervatas: fotoalbumas (sud. Algis Butleris, Vytautas Knyva). – Vilnius: Gamtos pasaulis, 2010. – 47 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-963-30-1

Nuorodos 
 Rezervato svetainė

Lietuvos rezervatai
Jurbarko rajono saugomos teritorijos
Tauragės rajono saugomos teritorijos
Viešvilė
Sangajus

Sangajus () – aktyvus stratovulkanas pietryčių Ekvadore. Tai labiausiai aktyvus vulkanas šioje šalyje (aukštis 5230 m) ir nuo 1976 m. pasižymi savo sprogimais, bei vulkaninių pelenų išmetimu per vulkano stemplę. Ugnikalnis patenka į Sangajaus nacionalinio parko teritoriją (įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldą).

Nuorodos 
 Ugnikalnių duomenų bazė

Ekvadoro ugnikalniai
Jaron Lanier

Jaron Lanier (g. 1960 m. gegužės 3 d. Niujorke, JAV) – virtualios realybės kūrėjas. XX a. 9-o dešimtmečio pradžioje išpopuliarino terminą virtuali realybė (VR).

Jo įkurta kompanija „VPL Research“ buvo pirmoji prekiavusi VR produktais.

JAV asmenybės
HNK Hajduk Split

Splito „Hajduk“ – Kroatijos futbolo klubas iš Splito.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1911 m. Kroatijai paskelbus nepriklausomybę, dalyvavo šios šalies čempionatuose. Tapo čempionais 1992, 1994, 1995 m.

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose rungtyniauja balta mėlyna apranga.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Sudėtis 
Atnaujinta: 2022 m. liepos 10 d.

Treneriai 
 Jens Gustafsson (nuo 2021 m. gegužės mėn.)
 Valdas Dambrauskas (nuo 2021 m. lapkričio mėn. iki 2022 m. rugsėjo 12 d.);

Išnašos

Nuorodos 

 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 YouTube platforma

Hajduk Split
Stasys Vainoras (1966)

Stasys Vainoras (g. 1966 m. gruodžio 20 d. Skuode) – pedagogas, Lietuvos ir Skuodo rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1985 m. baigė Skuodo Bartuvos vidurinę mokyklą. 1992 m. baigė Vilniaus pedagoginį universitetą, matematikos-informatikos mokytojas. 2009 m. baigė Kauno technologijos universitetą, viešojo administravimo magistras.

1992 m. Skuodo Bartuvos vidurinės mokyklos, Skuodo Pranciškaus Žadeikio gimnazijos mokytojas, 1999 m. AB „Lietuvos žemės ūkio bankas“ Skuodo skyriaus Bendrųjų reikalų ir psaugos skyriaus programuotojas, 2003 m. Skuodo kaimo verslų, amatų ir paslaugų mokyklos praktikos vadovas. 2007-2011 m. ir nuo 2011 m. Skuodo rajono savivaldybės meras.

Nuo 1996 m. Lietuvos centro sąjungos narys, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos, Skuodo rajono skyriaus narys, 2006 m. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys, LRLS Skuodo skyriaus pirmininkas.

2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Skuodo rajono savivaldybės tarybos narys. 

Skuodo kultūros centro folkloro ansamblio „Vereta“ dalyvis, Skuodo kultūros centro Skuodo žemaičių teatro aktorius. Sutuoktinė Laima, vaikai Paulius, Milda.

Šaltiniai 

Lietuvos pedagogai
Skuodo politikai
Skuodo merai
Levutė Staniuvienė

Levutė Staniuvienė (g. 1958 m. rugsėjo 20 d. Večiuose, Skuodo raj.) – Lietuvos ir Skuodo rajono politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija 

1974 m. baigė Lenkimų vidurinės mokyklos 8 klases, 1978 m. baigė Klaipėdos Antano Venclovos pedagoginės mokyklos Ikimokyklinio auklėjimo skyrių. 1986 m. baigė Šiaulių pedagoginio instituto Klaipėdos pedagoginį fakultetą, pedagogikos – psichologijos dėstytoja, ikimokyklinio auklėjimo metodininkė. 2006 m. Kauno technologijos universitete baigė viešąjį administravimą

1979 m. lopšelio – darželio „Saulutė“ auklėtoja, 1986 m. Skuodo 2-os vidurinės mokyklos pradinių klasių mokytoja, po darželio „Žilvitis“ reorganizacijos – Skuodo pradinės mokyklos mokytoja, LR Seimo nario Jurgio Razmos padėjėja. Nuo 2011 m. Skuodo rajono savivaldybės mero pavaduotoja.

Nuo 1994 m. Krikščionių demokratų partijos narė, Moterų katalikių draugijos pirmininkė, 2006 m. Tėvynės sąjungos Skuodo rajono skyriaus narė.

2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Skuodo rajono savivaldybės tarybos narė. 

Laimėjo 2016 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose.

Skuodo Žemaičių teatro aktorė. Sutuoktinis Remigijus, vaikai Modesta, Roberta, Vytautė. .

Šaltiniai 

Skuodo politikai
Lietuvos pedagogai
Seimo nariai
Lėkiškė

Lėkiškė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Mažonų, dešiniajame Šunijos krante. 

Kaime tik 10 gyventojų. Lėkiškėje stovi 46 metrų aukščio priešgaisrinis bokštas, skirtas pastebėti miškų gaisrus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Selmoniškiai

Selmoniškiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Mažonų seniūnijoje, 0,5 km į šiaurę nuo Mažonų. 1992 metais čia buvo tik vienas, o 2001 – 6 gyventojai. Selmoniškiuose, buvusioje Biknerių sodyboje auga 4 m apimties drevėta liepa, dažnai nukenčianti nuo žaibų, vien 2010 metais į ją žaibas trenkė daugiau nei 5 kartus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Debliai (Tauragė)

Debliai – kaimas Tauragės rajono savivaldybės pakraštyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Vaitimėnų. Už rajonų ribos, Šilalės rajone yra kitas kaimas tokiu pat pavadinimu – Debliai.

Gyventojai

Išnašos 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Devynakiai

Devynakiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Batakių, prie pat Mišeikių kaimo. 

Kaimas yra prie Šunijos upelio, žemiau Lomių užtvankos.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Devynakiai – Karšuvos žemės kaimas: Tauragės kraštas (sud. Albinas Batavičius). – Vilnius-Tauragė: A. Batavičius, 2005. – 431 p.: iliustr. – ISBN 9986-485-54-1

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Jatkantaliai

Jatkantaliai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Mažonų seniūnijoje, 1 km į šiaurės rytus nuo Mažonų, dešiniajame Irtuonos krante. Kaimo pietryčiuose plyti dvi nedidelės girelės: Žydgirė ir Amerikaitinė, kaimo šiaurėje – riboje su Selmoniškiais – Kardelynė, dar toliau – Palaužio miškas.

Kaimą sudaro keletas sodybų, išsidėsčiusių šalia kelio Mažonai-Šilalė, vienas gyventojas augina stručius. 1971 m. kaimo pašonėje pastatytos gyvulių fermos, vėliau – lentpjūvė.

Kaimo apylinkėse yra nedidelis 18,4 m ilgio, 6 m aukščio rajoninio kelio  gelžbetoninis tiltas per Irtuoną.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazys Viršilas

Kazys Viršilas (g. 1951 m. rugsėjo 30 d. Šatėse, Skuodo rajonas) – Lietuvos ir Skuodo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1974 m. baigė Lietuvos Valstybinį kūno kultūros institutą, kūno kultūros dėstytojas, 2005 m. Kauno technologijos universitete baigė viešąjį administravimą.

1974 m. Skuodo vidurinės mokyklos mokytojas, 1991–1993 m. Skuodo 1-osios vidurinės mokyklos direktorius, 1993–1996 m. IĮ vadovas, Aleksandrijos pagrindinės mokyklos mokytojas, 1997–2003 m. Skuodo rajono savivaldybės mero pavaduotojas, 2003–2007 m. ir 2007–2011 m. administracijos direktoriaus pavaduotojas.

Lietuvos centro sąjungos, Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos Skuodo rajono skyriaus narys.

1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir 2011 m. (mandato neteko dėl užimamų pareigų) Skuodo rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Rima, vaikai Aistė, Agnė. .

Šaltiniai 

Skuodo politikai
Lietuvos sporto pedagogai
Malinauskas

Albertas Malinauskas – chemikas, pedagogas
 Donatas Malinauskas – knygnešys, signataras
 Eugenijus Malinauskas – politikas
 Jonas Malinauskas (1952) – pedagogas, politikas
 Jonas Malinauskas (1956) – teisininkas, teisėjas
 Kęstutis Malinauskas – politikas
 Mindaugas Malinauskas – futbolininkas
 Povilas Malinauskas – spaudos darbuotojas, rezistentas
 Ričardas Malinauskas – politikas
 Romualdas Malinauskas – sporto psichologas, pedagogas
 Viktoras Malinauskas – estrados daininkas
 Viliumas Malinauskas – verslininkas
 Vygantas Malinauskas – teisininkas
 Lukas Malinauskas - aktorius, muzikantas
Domarkas

Domarkas − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Domarkienė (ištekėjusi moteris) ir Domarkaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
 Adomas Domarkas – politikas
 Eligijus Domarkas – režisierius
 Gintaras Domarkas – politikas
 Gintautas Domarkas – politikas
 Jonas Domarkas – kompozitorius, pedagogas
 Juozas Domarkas – dirigentas
 Rimundas Domarkas – inžinierius, politikas
 Stasys Domarkas – dirigentas
 Vidimantas Domarkas – politikas
 Virginijus Domarkas – pedagogas, politikas
 Vladislavas Domarkas‎ – radijo inžinierius, pedagogas

Lietuviškos pavardės
Bronislovas Stasiulis

Bronislovas Stasiulis (g. 1949 m. lapkričio 11 d. Grūstėje, Ylakių valsčius) – Lietuvos ir Skuodo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1974 m. baigė Rietavo tarybinį ūkį technikumą, mechanikas, 1980 m. baigė Lietuvos veterinarijos akademiją, zooinžinierius.

UAB „Skuodo vandenys“ direktorius, 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Skuodo rajono savivaldybės administracijos direktorius.

1999 m. Naujosios sąjungos Skuodo rajono skyriaus narys.

2003–2004 m. ir 2011 m. (atsistatydino) Skuodo rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Janina, vaikai Lina, Gedas.

Šaltiniai 

Skuodo politikai
Lietuvos zootechnikai
Martinkus

Bronislovas Martinkus – inžinierius, ekonomistas
 Bronius Martinkus (1955) – politikas
 Kazimieras Martinkus – Lietuvos partizanas
 Rimantas Martinkus – politikas
 Rolandas Martinkus (g. 1966 m.) – šachmatininkas, treneris
 Stanislovas Martinkus – politikas
 Vaclovas Martinkus – kunigas, visuomenės veikėjas
 Viktoras Martinkus – gydytojas rentgenologas, politikas
 Vytautas Martinkus – prozininkas, literatūrologas
 Vladas Martinkus – politikas

Taip pat:
 Martinkus – žemaičių plėšikas.
Vytautas Kanevičius

Vytautas Kanevičius (g. 1950 m. rugsėjo 13 d. Padvarių km.,Kaišiadorių rajonas) – Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1969 m. baigė Vilniaus politechnikumą, technikas – šilumininkas. 1973–1979 m. neakivaizdžiai studijavo Maskvos valstybiniame geologijos institute, 1976–1979 m. – Marksizmo-leninizmo universiteto prie Lietuvos CK Ekonomikos fakultete.

1997 m. Ž. Stepanauskienės firmos „Mingrada“ direktoriaus pavaduotojas, V. Kanevičiaus įmonės „Komprema“ savininkas – direktorius. 2009–2019 m. Kazlų Rūdos savivaldybės meras.

2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Kazlų Rūdos skyriaus narys. Nuo 2015 m. Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos narys.

2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys. 

2020 m. suteiktas Kazlų Rūdos Garbės piliečio vardas.

Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos Kazlų Rūdos skyriaus pirmininkas.

Šaltiniai 

Kazlų Rūdos politikai
Kazlų Rūdos merai
Debliai

Debliai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, Šilalės kaimiškoje seniūnijoje. Prateka Bremena, taip pat kaime į šią upę įteka Grindupis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Dzelzavos dvaras

Dzelzavos dvaras (latv. Dzelzavas muiža) – dvaras Latvijoje, Maduonos rajono Dzelzavos valsčiaus centre Dzelzavoje.

Istorija 

Dvaras pradėjo formuotis XVIII a. viduryje. Baroko stiliaus dvaro rūmai pastatyti 1767 m., perstatyti XIX a. pab.–XX a. pr., kai, vadovaujant architektui V. Bokslafui, buvo atkurti po gaisro 1905 m. revoliucijos metu. Dzelzavos dvaras XIX ir XX a. sandūroje priklausė baronų Tranzė-Ruozenekų giminei. Nuo 1940 m. rūmuose veikia Dzelzavos pradinė mokykla.

Dvaro aplinka 

Apie dvaro komplekso centrinę aikštę simetriškai suformuoti tarnautojų namai, kuriuos supa XIX a. įkurtas dvaro parkas su vietinių ir atsivežtinių medžių bei krūmų želdiniais. Dvaro parke yra estrada, kur vasarą vyksta įvairūs renginiai. Parke taip pat yra arhitekto V. Vitando paminklas „Už Tėvų žemę kritusiems“, atidengtas 1939 m. ir atstatytas 1989 m. Paminklas skirtas Pirmajame pasauliniame kare ir kovose prieš bermontininkus kritusiems Dzelzavos gyventojams.

Latvijos dvarai
Dzelzava

Dzelzava () – gyvenvietė Latvijoje, Maduonos savivaldybėje ir Dzelzavos valsčiaus administracinis centras. Dzelzavoje yra Dzelzavos dvaro rūmai su kelių pastatų kompleksu, Dzelzavos kultūros namai, pastatyti XX a. 4-ajame dešimtmetyje.

Dzelzavoje taip pat yra estrada, parduotuvės, pašto skyrius, mokykla, vaikų darželis, internatinė mokykla, vaistinė, ambulatorija, Dzelzavos valsčiaus savivaldybė ir kelios įmonės. Netoli gyvenvietės tyvuliuoja Bakanų ežeras (Bakanas), kuris yra mėgiama poilsio vieta. Dzelzavoje užtikrintas reguliarus autobusų ir geležinkelio susisiekimas.

Latvijos gyvenvietės
Maduonos savivaldybė
Pioneer 10

Pioneer 10 – bepilotis NASA erdvėlaivis, skirtas daugiausia Jupiterio tyrimams. Iš esmės „Pioneer 10“ yra pirmasis zondas, praskriejęs Saulės sistemos ribą, tačiau jis dar nekirto Koiperio žiedo.

Konstrukcija 

1969 m. patvirtinus „Pioneer“ programą, „Pioneer 10“ ir jo „dvynys“ „Pioneer 11“ buvo sukurti taip, kad patvirtintų savo vardą () – tai buvo pirmieji kosminiai laivai, surinkę informaciją apie asteroidų žiedą ir nufotografavę Jupiterį iš arti. Nuo jųdviejų misijų sėkmės priklausė kitų kosmoso programų ateitis.

„Pioneer 10“ pagamino JAV korporacija TRW. Tai buvo ypač lengvas kosminis zondas, svėręs tik 260 kg, iš kurių 30 kg – įvairūs prietaisai, o 27 kg – degalai. Kaip ir „Voyager 1“ ir „Voyager 2“, „Pioneer 10“ buvo varomas radioaktyviųjų izotopų termoelektriniu varikliu, kuriame buvo plutonio-238, šį kosminį aparatą aprūpinęs 155 W misijos pradžioje ir 140 W praskriejus Jupiterį. Šis variklis buvo įmontuotas toliau nuo įvairių instrumentų, taip juos apsaugant nuo radiacijos.

Į „Pioneer 10“ buvo įtaisyta metalinė plokštė su informacija nežemiškoms civilizacijoms.

Misija 
„Pioneer 10“ tapo pirmuoju erdvėlaiviu praskriejusiu pro Jupiterį 1973 m. gruodžio mėnesį. Zondas atliko daug vertingų tyrimų, kol 1997 m. kovo 31 d. baigė savo misiją.

Tolesni kontaktai 
Silpni „Pioneer 10“ signalai buvo sekami „Deep Space Network“ radioteleskopu. Po 1997 m. zondas buvo naudojamas kaip būsimų skrydžių vadovų mokymo priemonė (radijo signalų priėmimo iš kosmoso). 1999 m. gavus papildomą finansavimą, stotis buvo sekama toliau. Daugiausia vilčių teikia vienintelis tebeveikiantis prietaisas – Saulės vėjo daleles registruojantis Geigerio skaitiklis. Jo duomenys turėtų padėti nustatyti heliopauzės vietą.

Paskutinis, labai silpnas „Pioneer 10“ signalas buvo užfiksuotas 2003 m. sausio 23 d., tada šis zondas buvo už 12 milijardų km nuo Žemės. Bandymas užmegzti kontaktą su „Pioneer 10“ 2003 m. vasario 7 d. buvo nesėkmingas. Paskutinis sėkmingas telematavimas įvyko 2002 m. balandžio 27 d., kiti signalai buvo per silpni zondo vietai nustatyti. Ryšys su „Pioneer 10“ buvo prarastas, ko gero, dėl per didelio atstumo ir senkančios energijos. Paskutinis bandymas kontaktuoti su zondu įvyko 2006 m. kovo 4 d., tačiau atsakymo nesulaukta.

„Pioneer 10“ keliauja link Aldebarano Tauro žvaigždyne. Jei Aldebaranas neturėtų gravitacijos, „Pioneer 10“ šią žvaigždę pasiektų per 2 milijonus metų.

Pioneer programa
Pioneer 11

Pioneer 11 – antrasis kosminis zondas, NASA paleistas 1973 m. balandžio 6 d. su misija buvo tirti Jupiterį ir išorinę Saulės sistemos dalį. Tai pirmasis kosminis aparatas, tyręs Saturno planetą. „Pioneer 11“, kitaip nei „Pioneer 10“, kuris tyrė tik Jupiterį, pasinaudojo Jupiterio gravitacine jėga, kuri pakeitė jo trajektoriją link Saturno. Zondas svėrė 259 kg. „Pioneer 11“ kontaktą su Žeme prarado 1995 m.

Laiko juosta 

 1973 m. balandžio 6 d. – Pioneer 11 paleidimas,
 1974 m. balandžio 19 d. – praskriejo pro asteroidų žiedą,
 1974 m. gruodžio 2 d. – praskriejo Jupiterį,
 1979 m. rugsėjo 1 d. – praskriejo Saturną,
 1985 m. vasaris – prasideda energijos sekimas,
 1995 m. rugsėjo 30 d. – misijos pabaiga. Pioneer 11 už 10 460 000 000 km nuo Žemės,
 1995 m. lapkritis – paskutinis susisiekimas su Pioneer 11.

Šaltiniai

Pioneer programa
Velimir Perasović

Velimiras Perasovičius (g. 1962 m. vasario 9 d. Splite) – Kroatijos krepšininkas ir krepšinio treneris. Nuo 2007–2008 m. sezono pradžios treniruoja Madrido „Estudiantes“ krepšininkus. Iki tol, baigęs krepšininko karjerą, keletą sezonų dirbo „Split“ bei Vitorijos „TAU Ceramica“ klubų direktoriumi.

Pasiekimai 

 1982 m. Europos jaunių sidabro medalio laimėtojas
 1984 m. Europos jaunių bronzos medalio laimėtojas
 1988, 1989, 1990, 1991 m. Jugoslavijos čempionas
 1989, 1990, 1991 m. Eurolygos čempionas
 1990, 1991 m. Jugoslavijos krepšinio taurės laimėtojas
 1990 m. Pasaulio čempionas
 1991 m. Europos čempionas
 1992 m. Olimpinių žaidynių vicečempionas
 1992 m. Kroatijos krepšinio taurės laimėtojas
 1993, 1995 m. Europos bronzos medalio laimėtojas
 1995 m. Ispanijos taurės laimėtojas
 1996 m. Europos taurės laimėtojas

Trenerio karjera 

 2003–2004 m.: Splito „Croatia Osiguranje“ (Kroatija) sporto direktorius
 2004–2005-11 m.: Sevilijos „Caja San Fernando“ (Ispanija) vyr. treneris
 2005-11 – 2006-02 m.: Vitorijos „TAU Ceramica“ (Ispanija) vyr. treneris
 2007–2008 m.: Madrido „Estudiantes“ (Ispanija) vyr. treneris
 2008–2010 m.: Zagrebo Cibona vyr. treneris
 2010–2011 m.: Stambulo Efes Pilsen vyr. treneris

Trenerio pasiekimai 

2006 m. Ispanijos taurės laimėtojas

Perasovic, Velimir
Perasovic, Velimir
Sigitas Mičiulis

Sigitas Mičiulis (g. 1958 m. gegužės 27 d.  Degučių km., Vilkaviškio rajonas) – Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas, Tauragės rajono savivaldybės meras (nuo 2015 m.).

Biografija 

1976 m. baigė Vilkaviškio S. Nėries vidurinę mokyklą.

1981 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius-sistemotechnikas. 1992 m. IĮ „Bremena“ savininkas.

2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Tauragės rajono skyriaus narys. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio  Tauragės rajono skyriaus narys.

1990–1995 m. Tauragės rajono tarybos deputatas, 1997–2000 m. (Tėvynės sąjungos sąraše), 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys.

1994 m. Tauragės „Bremenos“ krepšinio klubo įkūrėjas ir prezidentas. Tauragės Rotary klubo, Tauragės apskrities verslininkų asociacijos valdybos narys, Tauragės krepšinio federacijos valdybos narys. Nuo 2015 m. Tauragės rajono savivaldybės meras.

2015 m. tiesioginiuose merų rinkimuose išrinktas Tauragės rajono savivaldybės meru.

Žmona Regina, vaikai Šarūnas, Gintaras.

Šaltiniai

Nuorodos
Sigitas Mičiulis 

Tauragės merai
Lietuvos inžinieriai
Lietuvos sporto veikėjai
Raimondas Matemaitis

Raimondas Matemaitis (g. 1965 m. rugsėjo 7 d. Trumpiškiuose, Tauragės rajonas) – Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1984 m. baigė Tauragės raj. Žygaičių vidurinę mokyklą, 1984–1986 m. tarnavo TSRS kariuomenėje, 1991 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, miškų ūkio inžinierius, 1998 m. Vilniaus universitete baigė profesines studijas ir įgijo socialinio darbuotojo kvalifikaciją.

1991 m. Tauragės miškų urėdijos Žygaičių girininkijos girininko pavaduotojas. 1995 m. Tauragės rajono savivaldybės Globos ir rūpybos skyriaus vedėjas. 2002–2007 m. vadybininkas, individualios įmonės direktorius. 

2007–2008 m. Tauragės rajono savivaldybės mero pavaduotojas. 2008–2010 m. Tauragės apskrities viršininko pavaduotojas.

Pripažintas nukentėjusiu dėl 2008 m. birželį vykusio konflikto su nusikalstamo pasaulio autoritetu A. Pukeliu–Šviniumi, kuomet šis supyko, kad prieš jį žvyrkeliu važiuojantis tuometis vicemeras sukėlė „dulkių debesį“. Švinius prieš R. Matemaitį naudojo fizinę jėgą, grasino susidorojimu, apspjovė automobilio langą, reikalavo nuplauti jo „Mercedes Benz“. Už šį ir kitus nusižengimus Aukščiausias Teismas Pukeliui skyrė 19 400 litų baudą.

2010–2014 m. Tauragės miškų urėdijos vyr. inžinierius. 2014–2017 m. bendrovės „Lindstrom“ Klaipėdos padalinio vadovas, 2017–2018 m. – šios įmonės vadovas Baltarusijoje. Nuo 2019 m. Valstybinės miškų urėdijos Tauragės regioninio padalinio vadovas.

1995 m., 2003–2008 m., 2011–2015 m. ir nuo 2019 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys.

Tėvynės sąjungos Tauragės rajono skyriaus narys. 

Sutuoktinė Rita, vaikai Julija, Paulius, Liucija, Patricija. .

Šaltiniai 

Tauragės politikai
Lietuvos miškininkai
Lietuvos miškų inžinieriai