joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Senieji Būdupėnai

Senieji Būdupėnai arba Kalinovas (, nuo 1938 m. liepos 16 d. Altpreußenfelde, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Iljušino kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Stalupėnų apskrities Katniavos dvaro palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Nesterovo rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Zavetų apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Kalinovas bankgorodov.ru

Stalupėnų apskrities gyvenvietės
Tarauaka (upė)

Tarauaka () – upė vakarų Brazilijoje, Akrės ir Amazonės valstijose; dešinysis, didžiausias Žurua intakas (Amazonės baseinas). Prasideda netoli Peru sienos, Aukštutinės Taraukos indėnų teritorijoje, į šiaurę nuo Foz de Žordano. Teka į šiaurės rytus. Įteka į Žurua ties Eirunepe.

Didžiausi intakai: Muru, Envira.

Prie Tarauakos esančios gyvenvietės: Atenasas, Pakuža, Tarauaka, Envira, Vila Martinsas, Eirunepė. Upė laivuojama per visą ilgį.

Šaltiniai 

Brazilijos upės
Tarauaka

Tarauaka () – miestas vakarų Brazilijoje, Akrės valstijoje, 381 km į šiaurės vakarus nuo Rio Branko, prie Tarauakos upės ir jos intako Muru. Yra oro ir upių uostai, kelias į Feižo. Keramikos, cemento pramonė. Miškų kirtimas, kaučiuko gavyba, žemės ūkis.

Istorija 

Tarauaka įkurta 1907 m., o savivaldą gavo 1912 m.

Brazilijos miestai
Naujoji Katniava

Naujoji Katniava arba Nežinskojė (, nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Iljušino kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos-nadruviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Stalupėnų apskrities Katniavos dvaro palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Nesterovo rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Zavetų apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Nežinskojė bankgorodov.ru

Stalupėnų apskrities gyvenvietės
Gentkutkampiai

Gentkutkampiai arba Sadovojė (, nuo 1938 m. birželio 2 d. Burgkampen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Iljušino kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Stalupėnų apskrities kaimas.  Nuo 1874 m. valsčiaus centras, priklausė Katinavos parapijai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Nesterovo rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Zavetų apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Sadovojė bankgorodov.ru

Stalupėnų apskrities gyvenvietės
Vilkiniai

Vilkiniai arba Šolochovas (, nuo 1938 m. birželio 2 d. Willdorf, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Iljušino kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Stalupėnų apskrities kaimas, priklausė Katinavos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Nesterovo rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Zavetų apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Šolochovas bankgorodov.ru

Stalupėnų apskrities gyvenvietės
Tučiai (Stalupėnų apskritis)

Tučiai arba Vatutinas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Iljušino kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Stalupėnų apskrities kaimas,  nuo 1874 m. priklausė Katinavos valsčiui ir parapijai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Nesterovo rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Zavetų apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Vatutinas bankgorodov.ru

Stalupėnų apskrities gyvenvietės
Šilininkai (Stalupėnų apskritis)

Šilininkai arba Vysokojė (, nuo 1938 m. birželio 2 d. Hainau, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Iljušino kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Stalupėnų apskrities kaimas.  Nuo 1874 m. priklausė Katinavos parapijai ir valsčiui. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Nesterovo rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Zavetų apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Vysokojė bankgorodov.ru

Stalupėnų apskrities gyvenvietės
Žvyrgaliai

Žvyrgaliai arba Zavodskojė (, nuo 1938 m. birželio 2 d. Eichhagen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Iljušino kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Stalupėnų apskrities kaimas.  Nuo 1874 m. priklausė Katinavos parapijai ir valsčiui. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Nesterovo rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Zavetų apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Zavodskojė bankgorodov.ru

Stalupėnų apskrities gyvenvietės
Lenkišiai

Lenkišiai arba Zelionojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Iljušino kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Gumbinės apskrities kaimas.  Nuo 1725 m. priklausė Žirgupėnų parapijai ir Pusperių valsčiui. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Nesterovo rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Zavetų apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Zelionojė bankgorodov.ru

Gumbinės apskrities gyvenvietės
Nesterovo miesto gyvenvietė

Nesterovo miesto gyvenvietė () – miesto gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Nesterovo municipaliniame rajone. Centras – Nesterovas. 2011 m. buvo 40 464 gyventojai.

Istorija 
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2005 m. gruodžio 15 d. Ribojasi šiaurėje, rytuose ir pietuose su Prigorodnojės, vakaruose su Iljušino kaimo gyvenviete. 

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 19 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką.

Kaliningrado srities įstatymu Nesterovo miesto gyvenvietę sudaro:    
 Stalupėnai (Nesterovas), miestas ir apylinkės.

Šaltiniai 

Kaliningrado srities miesto gyvenvietės
Nesterovo rajonas
Kruizinis laivas

Kruizinis laivas – keleivinių laivų tipas, kuris skirtas ilgų nuotolių kelionėms. Kruiziniai laivai suteikia galimybę ne tik keliauti ilgais maršrutais, tačiau keleiviams užsiimti įvairiomis veiklomis ir pramogomis pačiame laive. Dažniausiai kelionės tikslas nėra tam tikras maršrutas – išplaukiama ir grįžtama į tą patį uostą. Tuo jie skiriasi nuo vandenynų lainerių, kurie naudojami keleivių ir transporto plukdinimui iš vieno taško į kitą.

Kruizai tapo viena svarbiausių turizmo rūšių – skaičiuojama, kad 2011 m. visame pasaulyje šia paslauga pasinaudojo apie 19 milijono keleivių, išleisdami beveik 30 milijardų JAV dolerių.

Didžiausi pasaulyje kruiziniai laivai yra kompanijos „Royal Caribbean International“ – „MS Oasis of the Seas“ ir „MS Allure of the Seas“. Šiuo metu didžiausi kruiziniai laivai naudojami maršrutams prie Karibų, Aliaskos ir Meksikos krantų.

Kruiziniuose laivuose dažniausiai yra visos komforto ir pramogų paslaugos, tai yra nuo restorantų, kavinių, naktinių klubų, SPA, baiseinų, sportų klubų iki pramoginio alpinizmo sienelių, golfo, teniso laukų ir kazino.

Galerija

Išnašos

Kruiziniai laivai
Kadir Has stadionas

Kadir Has stadionas () yra įvairios paskirties stadionas Kaiseryje, Turkijoje. Talpina 32 864 žiūrovus ir yra pilnai dengtas. Stadionas yra dalis sportinio komplekso Atatürk, kuris pakeitė prieš tai buvusį Kayseri Atatürk stadioną, statytą šeštajame XX a. dešimtmetyje. Namų rungtynes žaidžia Kayserispor ir Kayseri Erciyesspor futbolo klubai.

Kadir Has atidarytas 2009 m. kovo 8 d., kurią vyko futbolo varžybos tarp Kayserispor ir Fenerbahçe SK. 2009 m. rugsėjo 5 d. vyko tarptautinės varžybos tarp Turkijos ir Estijos rinktinių.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Oficiali stadiono svetainė 
 Stadiono konstrukcija

Turkijos futbolo stadionai
Kurua (Iriri)

Kurua () – upė Brazilijoje, Paros valstijoje; Iriri kairysis intakas (Amazonės baseinas). Prasideda Kašimbo kalnuose, 610 m aukštyje. Teka į šiaurės rytus.

Didžiausi intakai: Igarape do Bau, Kuruaesas.

Kurua upėje, Novo Progreso savivaldybėje, yra 60 m aukščio krioklys. Upė prateka greta Mekragotri indėnų teritorijos.

Brazilijos upės
Žamanšinas

Žamanšinas () – upė Brazilijoje, Paros valstijoje; dešinysis, didžiausias Tapažoso intakas (Amazonės baseinas). Prasideda Kašimbo kalnuose, 460 m aukštyje, ties Paros ir Mato Groso valstijų sandūra. Teka į šiaurę. Įteka į Tapažosą ties Poso Grande.

Didžiausi intakai: Klaras, Novas, Aruris.

Vagoje daug slenksčių, todėl laivyba sudėtinga. Prie Žamanšino didesnių gyvenviečių nėra. Planuojama ant upės įrengti hidroelektrinę.

Brazilijos upės
Piasutno Želaznė

Piasutno Želaznė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Zbuinos valsčiuje, Lomžos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Zbuinos valsčius
Lietuvos vyrų rankinio rinktinė

Lietuvos vyrų rankinio rinktinė – komanda, atstovaujanti Lietuvai tarptautinėse rankinio varžybose. 2011 m. ji buvo 34 vietoje Tarptautinės rankinio federacijos reitinge. Geriausi pasiekimai - 10-oji vieta 1997 m. vykusiame Pasaulio rankinio čempionate ir 9-oji vieta 1998 m. surengtame Europos rankinio čempionate. 

2012 m. sausio 15 d. Lietuvos rinktinė lygiosiomis sužaidė su tuo metu 17-oje vietoje buvusia Šveicarijos rinktine bei užėmusi pirmą vietą 5-oje Europos komandų grupėje pateko į kitą atkrintamųjų rungtynių etapą. Kitame atrankos etape Lietuvos rinktinė 2012 m. birželio mėnesį pralaimėjo Lenkijos vyrų rankinio rinktinei ir prarado galimybę žaisti 2013 m. planetos pirmenybėse.

Dalyvavimas čempionatuose

Europos čempionatas

Pasaulio čempionatas

Olimpinės žaidynės

Rinktinės sudėtis 
2018 m. sudėtis

Nuorodos 
 Lietuvos rankinio rinktinės oficiali svetainė

Šaltiniai 

Lietuvos sporto rinktinės
Vyrų rankinio rinktinės
Rankinis Lietuvoje
Indústria Aeronáutica Neiva

Indústria Aeronáutica Neiva – Brazilijos kompanijos Embraer padalinys, kuris specializuojasi oro lainerių ir jų dalių gamyboje. Pagrindinis kompanijos gaminys yra „Embraer EMB 202 Ipanema“ lėktuvas, skirtas žemės ūkiui. Tai buvo pirmas šalyje lėktuvas, varomas tik bioetanoliu. 2006 m. kompanija buvo pagaminusi 3700 tokių lėktuvų.

„Indústria Aeronáutica Neiva“ buvo įkurta 1954 m. Rio de Žaneire, o 1956 m. persikėlė į Botukatu miestą.

Aviacijos pramonės įmonės
Brazilijos įmonės
Krasnojarskojės kaimo gyvenvietė

Krasnojarskojės kaimo gyvenvietė () – kaimo gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Oziorsko rajone. Administracinis centras – Krasnojarskojė.

Istorija 
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. Ribojasi šiaurėje su Černiachovsko rajono Svobodos ir Gusevo rajono Majakovskojės, rytuose su Oziorsko rajono Gavrilovo kaimo ir Oziorsko miesto gyvenvietėmis, pietuose su Lenkija, vakaruose su Novostrojevo kaimo gyvenviete. 

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką. Gyvenvietės administracijai vadovauja konkurso tvarka skiriamas administracijos vadovas.

Kaliningrado srities įstatymu Krasnojarskojės kaimo gyvenvietę sudaro:    
 Krasnojarskojė,
 Antonovka,
 Bogdanovas,
 Čistopoljė,
 Karpovka,
 Klimovka,
 Kolchoznojė,
 Konevas,
 Konstantinovka,
 Kuzminas,
 Lesničjė,
 Lvovskojė,
 Malojė Putiatinas,
 Meždulesjė,
 Meždurečjė,
 Minskojė,
 Novo-Gurjevskojė,
 Peskai,
 Rečkalovas,
 Rubinovka,
 Sadovojė,
 Sebežskojė,
 Stolbovojė,
 Šiškovas,
 Šmatovka,
 Šuvalovas,
 Volnojė,
 Zadorožjė,
 Zamostjė,
 Zapoljė,
 Zverevas.

Šaltiniai 

Kaliningrado srities kaimo gyvenvietės
Oziorsko rajonas
Novostrojevo kaimo gyvenvietė

Novostrojevo kaimo gyvenvietė () – kaimo gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Oziorsko rajone. Administracinis centras – Novostrojevas.

Istorija 
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. Ribojasi šiaurėje su Černiachovsko rajono Svobodos, rytuose su Oziorsko rajono Krasnojarskojės kaimo gyvenviete, pietuose su Lenkija, vakaruose su Pravdinsko rajono Mozyrio kaimo ir Železnodorožno miesto gyvenvietėmis. 

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką. Gyvenvietės administracijai vadovauja konkurso tvarka skiriamas administracijos vadovas.

Kaliningrado srities įstatymu Novostrojevo kaimo gyvenvietę sudaro:    
 Novostrojevas,
 Abelinas,
 Ablučjė,
 Alioškinas,
 Belabinas,
 Belinskojė,
 Botkinas,
 Černyševka,
 Demidovka,
 Donskojė,
 Dubrovka,
 Filipovka,
 Judinas,
 Krušininas,
 Lipkai,
 Lužkai,
 Malaja Dubrovka,
 Malcevas,
 Medvedevka,
 Mošenskojė,
 Nagornojė,
 Nekrasovas,
 Nikolajevka,
 Nilovas,
 Ogorodnojė,
 Olechovas,
 Opočenskojė,
 Opuškos,
 Otradnojė,
 Pavlovas,
 Pograničnojė,
 Praslovas,
 Rosošanka,
 Sadovojė,
 Tichomirovka,
 Uljanovskojė,
 Vasiljevka,
 Zaoziornojė,
 Žiguliovas.

Šaltiniai 

Kaliningrado srities kaimo gyvenvietės
Oziorsko rajonas
Oziorsko miesto gyvenvietė

Oziorsko miesto gyvenvietė () – miesto gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Nesterovo municipaliniame rajone. Centras – Oziorskas. 2011 m. buvo 5153 gyventojai.

Istorija 
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2005 m. gruodžio 15 d. Ribojasi rytuose su Gavrilovo, šiaurėje, vakaruose ir pietuose su Novostrojevo kaimo gyvenvietėmis. 

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 19 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką.

Kaliningrado srities įstatymu Oziorsko miesto gyvenvietę sudaro:    
 Oziorskas, miestas,
 Ušakovas, gyvenvietė.

Šaltiniai 

Kaliningrado srities miesto gyvenvietės
Oziorsko rajonas
Novogrudas (Lomžos apskritis)

Novogrudas (, , ) – miestas Lenkijos šiaurės rytuose, Novogrudo valsčiuje, Lomžos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Miestas yra apie 13 km į šiaurės vakarus nuo Lomžos. Per miestą eina vaivadijos kelias Nr.  ir vaivadijos kelias Nr. .

Istorija 
Nuo IX a. iki XII a. šalia miesto esančioje Narevo ir Pisos upių santakoje stovėjo nedidelė tvirtovė. XIII a. buvo pastatyta nauja tvirtovė ant šiek tiek toliau esančios kalvos, kur dabar ir yra įsikūręs miestas. Kazimiero III Didžiojo valdymo laikais buvo pastatyta nauja mūrinė pilis. Pirmą kartą miestas rašytiniuose šaltiniuose paminėtas 1355 m. gruodžio 27 dieną. 1409 m. mieste įkurta Novogrudo Mergelės Marijos Gimimo parapija. 1427 m. gyvenvietei suteiktos miesto teises, kurias jai suteikė Mazovijos kunigaikštis Janušas I Senasis. Tuo pačiu XV a. miestui suteiktas ir Novogrudo miesto herbas. Per 1794 m. sukilimą mieste vyko įnirtingos kovos tarp sukilėlių ir Rusijos kariuomenės. Per 1831 m. sukilimą sukilėliai užpuolė mieste įsikūrusios Rusijos kariuomenės kareivines ir įvyko Novogrudo mūšis. Rusijos imperijos laikais 1869 m. miesto teisės buvo atimtos, bet tarpukariu sugrąžintos. Prieš Abiejų tautų respublikos padalijimą mieste dirbdavo šatelenas, o pats miestas buvo vienas iš svarbiausių Mazovijos miestų. 1915 m. balandžio 1 d. atidaryta Novogrudo geležinkelio stotis. 1937 m. mieste gyveno 260 ūkininkų, 60 pirklių, 15 dailidžių, 17 batsiuvių ir 6 malūnininkai, mieste buvo 34 parduotuvės. 1927 m. birželio 19 d. mieste buvo įkurtas Etnografinis Kurpių muziejus. Iki II pasaulinio karo mieste veikė Novogrudo miesto žydų kapinės. II pasaulinio karo pradžioje, įsiveržimo į Lenkiją metu, tarp Lenkijos ir Vokietijos kariuomenių įvyko Novogrudo mūšis. Per karą miestas buvo stipriai sugriautas.

Nuorodos

 Miesto tinklalapis (lenk.) ;
 Aprašymas apie miestą Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom VII (Netrebka – Perepiat) z 1886 m. (lenk.).

Literatūra

 Mała Encyklopedia Wojskowa, Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej, Warszawa 1967, Wydanie I, Tom 2
 A. K. Kunert, Z. Walkowski, Kronika kampanii wrześniowej 1939, Wydawnictwo Edipresse Polska, Warszawa 2005, ISBN 83-60160-99-6, s. 47.

Novogrudas (Lomžos apskritis)
Novogrudo valsčius
Klikučiai

Klikučiai arba Jablonovka (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities kaimas, parapijos, nuo 1874 m. valsčiaus centras.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Vilhelmsbergo (Vilemsberkio) valsčiui priklausė:
 Kaimai: Kelmynai, Kermušynai, Pagrimiai, Raudoniai, Žemaičiai;
 Dvarai: Brindlaukiai, Kenigsfeldė, Pagrimiai, Šakūnai, Vilhelmsbergas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Jablonovka bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Stumbriai (Geldapės apskritis)

Stumbriai arba Kamaričiai (, nuo 1938 m. liepos 17 d. Auersfeld, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas  Romintos girios vakarinėje dalyje.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Kamaričiai bankgorodov.ru

Geldapės apskrities gyvenvietės
Miastkovas

Miastkovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Miastkovo valsčiuje, Lomžos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 18 km į vakarus nuo Lomžos ir apie 91 km į vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. Per kaimą teka Ružo upė. Kaime išplėtota medžio apdirbimo pramonė, kurioje dirba apie 150 žmonių. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. .

Istorija 

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas minimas XIV a. amžiuje. 1451 m. įkurta Miastkovo Dievo Motinos Rožančiaus parapija. XIX a. laikomas kaimo aukso amžiumi, nes per kaimą ėjo prekybinis kelias Berlynas-Kaunas-Sankt Peterburgas. 

Miastkovo valsčius
Bagnas (Lomžos apskritis)

Bagnas () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Šniadovo valsčiuje, Lomžos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Šniadovo valsčius
Brulinas

Brulinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Šniadovo valsčiuje, Lomžos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 2 km į pietus nuo Šniadovo, apie 17 km į pietvakarius nuo Lomžos ir apie 80 km į vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. 

Šniadovo valsčius
Chomentovas

Chomentovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Šniadovo valsčiuje, Lomžos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurę nuo Šniadovo, apie 12 km į pietvakarius nuo Lomžos ir apie 80 km į vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. 

Šniadovo valsčius
Dembovas (Lomžos apskritis)

Dembovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Šniadovo valsčiuje, Lomžos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į šiaurės vakarus nuo Šniadovo, apie 17 km į pietvakarius nuo Lomžos ir apie 85 km į vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. 

Šniadovo valsčius
Ežergaliai (Gavaičių valsčius)

Ežergaliai arba Ručeikai (, nuo 1914 m. Eschergallen, nuo 1938 m. liepos 17 d. Tiefenort, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas  Romintos girios šiauriniame pakraštyje, prie kelio Gusevas – Lukas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Ručeikai bankgorodov.ru

Geldapės apskrities gyvenvietės
Minijos pralaužos kraštovaizdžio draustinis

Minijos pralaužos kraštovaizdžio draustinis – saugoma teritorija, draustinis. Didžioji draustinio dalis yra Telšių rajono, Žarėnų seniūnijoje, likusi dalis – Rietavo savivaldybės, Medingėnų seniūnijoje ir Plungės rajono, Žlibinų seniūnijoje. Plotas 553 ha.

Draustinio paskirtis – išsaugoti Minijos upės prasiveržimo pro moreninius kalvagūbrius kraštovaizdį. Į draustinį patenka Paplienijos piliakalnis.

Žuvų (lašišų, žiobrių, šlakių, ungurių ir kt.) migravimo sąlygų pagerinimui ant buv. Grąžčių vandens malūno užtvankos įrengta žuvų pralaida.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Saugomų teritorijų valstybės kadastras  

Lietuvos kraštovaizdžio draustiniai
Plungės rajono saugomos teritorijos
Rietavo savivaldybės saugomos teritorijos
Telšių rajono saugomos teritorijos
Šakūnai (Darkiemio apskritis)

Šakūnai arba Pskovskojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1564 m. minimi Szackunen.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Pskovskojė bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Plaviškės (Geldapės apskritis)

Plaviškės arba Plavnios (, nuo 1938 m. liepos 17 d. Plauendorf, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas  Romintos girios vakariniame pakraštyje.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių valsčiaus ir parapijos kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Plavnios bankgorodov.ru

Geldapės apskrities gyvenvietės
Pevekas

Pevekas (, ) – miestas Čiukčių autonominėje apygardоje šiaurės rytų Rusijoje, Čiaūno rajono centras, uostas prie Rytų Sibiro jūros Šiaurės jūrų kelyje. 4,2 tūkst. gyventojų (2010 m.).

Dalstrojaus laikais Peveke buvo dviejų jo lagerių – „Čiaūnčiukotlago“ (veikė 1949–1957 m., turėjo iki 11880 kalinių, kurie dirbo daugiausiai alavo rūdynuose ir kelių tiesime) bei „Čiaūnlago“ (veikė 1951–1953 m., turėjo iki 11000 kalinių, kurie dirbo daugiausiai radioaktyvių žaliavų rūdynuose) – valdybos.

Gyventojai

Išnašos

Nuorodos 
 Peveko miesto svetainė 
 Peveko nuotraukos 
 Topografinis žemėlapis R-59-XXI,XXII

Čiukotkos miestai
Gavaičiai

Gavaičiai arba Gavrilovas (, nuo 1938 m. liepos 17 d. Herzogsrode, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities kaimas, valsčiaus centras.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo apylinkės (Гавриловский cовет) centras.

Gyventojai

Apylinkė 

Gavaičių apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Gavrilovas bankgorodov.ru

Geldapės apskrities gyvenvietės
Kažemėkai (Geldapės apskritis)

Kažemėkai arba Belinskojė (, nuo 1936 m. Kaschemeken, nuo 1938 m. liepos 17 d. Kaschen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947–1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Geldapės apskrities gyvenvietės
Budžiedėliai

Budžiedėliai arba Berežkai (, nuo 1936 m. rugsėjo 16 d. Budschedehlen, nuo 1938 m. liepos 17 d. Salzburgerhütte, nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947–1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Geldapės apskrities gyvenvietės
Tautšiliai

Tautšiliai arba Borovičiai (, nuo 1938 m. birželio 2 d. Altentrift, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947– 1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Juodžiai (Gumbinės apskritis)

Juodžiai arba Dvorikai (, nuo 1936 m. rugsėjo 17 d. Jodßen, Jodschen, nuo 1938 m. liepos 16 d. Schwarzenau, nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Gumbinės apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947– 1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Gumbinės apskrities gyvenvietės
Jogailėnai

Jogailėnai arba Dzeržinskojė (, nuo 1938 m. birželio 3 d. Jürgendorf, nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Gumbinės apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947– 1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Gumbinės apskrities gyvenvietės
Radžiai

Radžiai arba Gajevas (, nuo 1936 m. rugsėjo 17 d. Rödschen, nuo 1938 m. birželio 3 d. Röden, nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Gumbinės apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947– 1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Gumbinės apskrities gyvenvietės
Žardininkai (Geldapė)

Žardininkai (rus. Belinskojė; , nuo 1936 m. rugsėjo 16 d. Schardeningken, nuo 1938 m. liepos 17 d. Schardingen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija  Romintos girios šiaurės vakaruose, prie Romintos upės.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. Kitame upės krante yra nadruvių Degesų piliakalnis. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947–1980 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Geldapės apskrities gyvenvietės
Pėpliai (Geldapės apskritis)

Pėpliai (, nuo 1907 m. Pabbeln, Domäne, nuo 1938 m. liepos 17 d. Schardingen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Karamyševas, ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių parapijos kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947–1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Karamyševas bankgorodov.ru

Geldapės apskrities gyvenvietės
Kurnėnai (Geldapės apskritis)

Kurnėnai arba Kruglovka (, nuo 1938 m. liepos 17 d. Kurnen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių parapijos kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947–1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Kruglovka bankgorodov.ru

Geldapės apskrities gyvenvietės
Jurgaičiai (Geldapės apskritis)

Jurgaičiai arba Malaja Petrovka (, nuo 1938 m. liepos 17 d. Kleinau, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947–1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Geldapės apskrities gyvenvietės
Murgiškės

Murgiškės arba Melnikovas (, nuo 1938 m. liepos 17 d. Bastental, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities Gavaičių valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947–1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Geldapės apskrities gyvenvietės
Prūslaukiai

Prūslaukiai arba Muravjovas (, nuo 1938 m. birželio 3 d. Praßlau, Praßfeld, nuo 1946 m. ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gavrilovo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Gumbinės apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Stalupėnų rajono (), vėliau Oziorsko rajono, 1947– 1993 m. Gavrilovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Gumbinės apskrities gyvenvietės