Leipalingis

Leipalingis – miestelis Druskininkų savivaldybėje, 11 km į šiaurės vakarus nuo Druskininkų, prie kelių ,  ir  sankryžos. Seniūnijos centras. Stovi Leipalingio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia (pastatyta 1821 m.), Leipalingo dvaro oficina ir kraštotyros muziejus, yra Leipalingio pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-67027). Stovi Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečio paminklas (pastatytas 1928 m. kaip Žuvusiųjų dėl Lietuvos laisvės paminklas; autorius B. Svecevičius, skulptorius Beselis Solonickis-Molchis; po karo nugriautas, 1989 m. atstatytas), 2000 m. pastatytas paminklas Lietuvos partizanams.

Etimologija 

Vietovė įsikūrusi tradicinėse jotvingių žemėse, todėl pavadinime yra jotvingiška liepos medžio lytis leipa. Leipalingis – priesagos -ingis vedinys iš jotvingių žodžio leipalā – „liepelė“. Miestelis buvo žinomas kaip Lepunikai, Lepūnai, Lepanai, Leiponai, kadangi raštininkai slavai iškreipdavo autentišką pavadinimą.

Geografija 

Miestelio vakariniu pakraščiu prateka Baltosios Ančios intakas Seiros upelis. Miestelio šiauriniame pakraštyje yra Leipalingio ežeras, į rytus – Avirio ežeras, į pietus – Baltajo Bilso ežeras. Iš pietų prieina Leipalingio giria, iš šiaurės – parkas.

Greta miestelio yra Leipalingio kaimas.

Istorija 

1,5 km į pietus nuo Leipalingio yra Černiauskų piliakalnis, 2 km į pietvakarius – Druskininkėlių piliakalnis, Leipalingio vakarinėje dalyje, į vakarus nuo Seiros dešiniojo kranto yra Leipalingio kapinynas, todėl vietovė, kurią iki XIII a. antros pusės sunaikino kryžiuočiai, galėjo turėti gynybinę reikšmę.

Lietuviams XV–XVI a. pradžios per vidaus kolonizaciją apgyvendinant Užnemunę Leipalingio dvaras minimas 1503 m., miestelis, vėliau žinomas kaip Lepunikai – 1516 m.

Nuo XVI a. priklausė stačiatikiams Sapiegoms, kurie 1520 m. čia pastatė cerkvę, vėliau, tapę katalikais – ir pirmąją bažnyčią. Vėliau Leipalingis priklausė Masalskiams, nuo XVIII a. pabaigos – Plateriams.

Per 1654–1667 m. Abiejų Tautų Respublikos ir Rusijos karą sudegintas. 1818–1950 m. valsčiaus centras. Prie dvaro veikė geležies liejykla. XIX a. pabaigoje Leipalingis tapo svarbia kelių, jungiančių Seinus su Seirijais ir Merkine, sankryža.

Apie 1817 m. įsteigta parapinė mokykla, 1906 m. įkurta biblioteka. 1941 m. rugsėjo mėn. nacių okupacinės valdžios įsakymu sušaudyti 155 Leipalingio žydai. Miestelis labai nukentėjo per Antrąjį pasaulinį karą.

Po karo Leipalingio apylinkė buvo vienas Užnemunės partizaninio judėjimo centrų – čia veikė Šarūno rinktinė priklausiusi Algirdo apygardai. Sovietų valdžia ištrėmė 51 miestelio gyventoją. 
1991 metais buvusiame Leipalingio NKVD pastato kieme buvo rasti ir perlaidoti 47 nukankintų partizanų kūnai.

1950–1995 m. buvo V. Lenino kolūkio centras, buvo melioracijos statybos valdyba, Kauno „Baltijos“ susivienijimo siuvimo cechas, kaimo ambulatorija, prekybos centras. Yra vaikų lopšelis-darželis „Liepaitė“, siuvimo cechas, girininkija. Veikia Melioracijos, statybos ir montavimo bendrovė „Leimesta“. 

2003 m. patvirtintas Leipalingio herbas. 

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Miestelyje gimė:
 Algirdas Volungevičius (1923–2008), nusipelnęs pedagogas, kraštotyrininkas
 Antanas Laukaitis (g. 1926 m.), žurnalistas, sporto veikėjas
 Algimantas Gedminas (1932–2011), krepšinio treneris
 Robertas Grigas (g. 1960 m.), kunigas, disidentas

Architektūra 

Miestelio planas spindulinis. Svarbiausi statiniai:
 Klasicistinė halinė stačiakampio plano Leipalingio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia, pastatyta 1821 m. Bažnyčioje – medinės klausyklos, 1920 m., meistras A. Aleksandravičius.
 Istoristinė varpinė, 1889 m., architektas E. Lipskis; joje žalvarinis varpas, 1816 m., meistras I. Veneris), koplytėlė.
 Išliko klasicistinės Leipalingio dvaro sodybos pastatų, statytų, manoma, XVIII a. pabaigoje – XIX a. pradžioje, projektuojant dvaro rūmus prisidėjo architektas Martynas Knakfusas.
 1957 m. buvusio dvaro pastate įkurtas visuomeninis kraštotyros muziejus, įkūrėjas – Algirdas Volungevičius.
 Leipalingio parkas.
 1928 m. pastatytas Žuvusiųjų dėl Lietuvos laisvės paminklas (aut. B. Svecevičius, skulpt. Beselis Molchis), po karo nugriautas, 1989 m. atstatytas.
 Žydų genocido aukų kapinės.
 2000 m. pastatytas paminklas Lietuvos partizanams.
 Tautodailės skulptūrų ansamblis (2003 m.).

Kultūros paveldas 
 Leipalingio (Černiauskų) piliakalnis (I tūkst. – II tūkst. pr.)
 Leipalingio kapinynas (XVI–XVII a.)
 Lietuvos kario Florijono Janukevičiaus kapas (1919 m.)
 Lietuvos kario Jono Kuliešiaus kapas (žuvo 1920 m.)
 Lietuvos karių ir šaulių kapas (1923 m.)
 Leipalingio žydų senosios kapinės (XIX a. vid. – 1941 m.)
 Leipalingio II pasaulinio karo karių kapinės (1944 m.)

Šaltiniai

Nuorodos 
 Informacija apie Leipalingį 
 Australų tinklalapis, siūlantis įsigyti dovanų su Leipalingio atributika