Sausio 31

Sausio 31 yra 31-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių. Nuo šios dienos iki metų galo lieka 334 dienos (keliamaisiais metais – 335).

Informacija

Vardadieniai 
Astra – Astrida – Budvilas – Budvilė – Budvyda (Budvydė) – Budvydas – Judra (Judrė) – Liudvika (Liuda) – Luiza – Marcelė – Skirmantas (Skirmis) – Skirmantė (Skirma)

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1796 – Rusijos imperatorė Jekaterina II per Lietuvos generalgubernatorių Nikolajų Repiną paskelbė Lietuvos gyventojams manifestą, kuriame pareikalavo prisiekti jai ir pripažinti „amžiną ištikimybę“;
 1905 – Šiauliuose prasidėjo tris dienas trukęs darbininkų streikas;
 1919 – Kaune atidaryta pirmoji Raudonojo Kryžiaus ligoninė Lietuvoje;
 1922 – įsteigta Lietuvių rašytojų ir žurnalistų sąjunga;
 1935 – valdžios sprendimu Palangos paplūdimys tapo visos Lietuvos nuosavybe. Iki tol jis priklausė grafui Feliksui Tiškevičiui;
 1991 – Vilniuje pradėjo transliacijas radijo stotis „Radiocentras“;
 1995 – Lietuva įteikė NATO gynybos planavimo skyriui bendros gynybos planavimo dokumentą, numatantį galimybę dalyvauti programoje „Partnerystė taikos labui“;
 2004 – „Sugiharos fondas – diplomatai už gyvybę“ 2003 m. „Tolerancijos žmogumi“ paskelbė žurnalistą Algimantą Čekuolį;
 2009 – Sugiharos fondas 2008 metų Tolerancijos žmogumi išrinko apžvalgininką Mykolą Drungą;
 2013 – Lietuvoje pradėjo veikti Google Street View.

Gimimo dienos 
 1887 m. – Rapolas Skipitis, Lietuvos teisininkas, advokatas, politinis veikėjas (m. 1976 m.).
 1888 m. – Motiejus Pečiulionis, Lietuvos karinis ir politinis veikėjas, brigados generolas. Vienintelis Lietuvoje buvo apdovanotas trimis Vyčio kryžiaus ordinais (m. 1960 m.).
 1906 m. – Vsevolodas Dobužinskis, rusų ir lietuvių grafikas, scenografas (m. 1998 m.).
 1918 m. – Solomonas Atamukas, istorikas, Lietuvos žydų bendruomenės veikėjas. 1st. daktaras (1979).
 1926 m. – Vytautas Klova, Lietuvos kompozitorius ir pedagogas (m. 2009 m.).
 1932 m. – Antanas Simonas Pilypaitis, architektas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (m. 2000 m.).
 1936 m. – Sigitas Kudarauskas, Lietuvos inžinierius elektromechanikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras, visuomenės ir politinis veikėjas.
 1937 m.:
 Irena Rudgalvienė-Lebiodaitė, choro dirigentė ir pedagogė.
 Regimantas Adomaitis, Lietuvos kino ir teatro aktorius (m. 2022 m.).
 1938 m.: 
 Jonas Laimutis Martinkėnas, Lietuvos gydytojas otorinolaringologas, nosies ir prienosinių ančių funkcinės endoskopinės chirurgijos Lietuvoje pradininkas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 Vytautas Rančelis, lietuvių genetikas (m. 2021 m.).
 1939 m.:
 Romualdas Ozolas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
 Vladislavas Kazakevičius, Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1952 m. – Jadvyga Sinkevič, Lietuvos ir Šalčininkų rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 1953 m. – Timofejus Rusakovas, Lietuvos ir Elektrėnų politinis bei visuomenės veikėjas.
 1955 m. – Violeta Gustienė, gydytoja, Lietuvos ir Anykščių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1957 m. – Gražina Pranauskienė-Burokaitė, choro dirigentė ir pedagogė.
 1958 m.:
 Alma Albužienė, Lietuvos ir Kretingos rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Juozapas Paliakas, agronomas, verslininkas, Lietuvos politinis veikėjas (m. 2001 m.).
 1960 m. – Kęstutis Daukšys, ekonomistas, Lietuvos politinis veikėjas, Seimo narys.
 1961 m. – Jonas Jaunius, fizikas, dėstytojas, Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1976 m. – Linas Balsys, Lietuvos lengvaatletis. Silpnaregis (B2).
 1979 m. – Laura Čepukaitė, dainininkė, grupės Laura and the Lovers vokalistė.

Neaprašyti 

 1921 – Urbanatas Dailidė, vienas Lietuvos partizanų vadų (slapyvardis Tauras).

Mirtys 
 1733 m. – Augustas II, Saksonijos kurfiurstas bei Lenkijos karalius ir Lietuvos didysis kunigaikštis (g. 1670 m.).
 1762 m. – Antanas Domininkas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas, Žemaičių vyskupas (g. 1692 m.).
 1861 m. – Cezaris Anikinis, italų architektas, po Napoleono karų XIX a. pradžioje atvykęs į Lietuvą ir čia vykdęs architektūrinius projektus (g. 1787 m.).
 1920 m. – Feliksas Janušis, gydytojas, vertėjas, istorikas, varpininkas, lietuviškos spaudos bendradarbis, Kretingos Garbės pilietis (g. 1867 m.).
 1928 m. – Juozas Baranauskas, valstietis, knygnešys (g. 1862 m.).
 1951 m. – Pranas Matulaitis, knygnešys, gydytojas, politinis veikėjas. Andriaus, Petro ir Stasio Matulaičių brolis (g. 1876 m.).
 1956 m.:
 Antanas Kaminskas, vargonininkas ir chorvedys (g. 1888 m.).
 Povilas Budrevičius, Lietuvos karinis veikėjas, Kariuomenės teismo pulkininkas (g. 1892 m.).
 1983 m. – Stasys Makauskas, Lietuvos žurnalistikos pedagogas, istorijos mokslų kandidatas (g. 1928 m.).
 1993 m. – Jonas Dagys, Lietuvos botanikas, augalų fiziologas (g. 1906 m.).
 1997 m. – Juras Abromavičius, Valstybės Saugumo Departamento (VSD) darbuotojas ir Savanoriškos krašto apsaugos tarnybos (SKAT) savanoris, kuris 1997 m. buvo susprogdintas savo automobilyje Kaune (g. 1959 m.).
 1999 m. – Vytautas Bičiūnas, Lietuvos muzikologas, garso režisierius, kompozitorius (g. 1923 m.).
 2019 m. – Juozas Juodis, Lietuvos agronomas, biomedicinos mokslų daktaras (g. 1923 m.).
 2022 m. – Valdemaras Novickis, Lietuvos rankininkas, olimpinis čempionas, rankinio treneris (g. 1956 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1865 – JAV uždrausta vergovė;
 1865 – Robertas E. Li (Robert E. Lee) paskirtas konfederatų pajėgų vyriausiuoju vadu;
 1901 – Maskvos Dailės teatre įvyko Čechovo pjesės „Trys seserys“ premjera;
 1918 – Tarybų Sąjungoje paskutinė pagal Julijaus kalendorių skaičiuojama diena. Sekanti diena skaičiuota pagal Grigaliaus kalendorių – vasario 14 d.;
 1928 – kompanija 3M pradėjo pardavinėti lipnią juostą;
 1929 – iš Tarybų Sąjungos ištremtas Levas Trockis;
 1943 – po savaitę trukusių įnirtingų mūšių prie Stalingrado maršalo Frydricho fon Pauliaus (Friedrich von Paulus) vadovaujama vokiečių armija pasidavė rusams;
 1946 – paskelbta Jugoslavijos Socialistinės Federalinės Respublikos konstitucija;
 1950 – JAV prezidentas Haris Trumenas (Harry Truman) paskelbė nurodęs sukurti vandenilinę bombą;
 1958 – iš Kanaveralo kyšulio paleistas pirmasis JAV dirbtinis Žemės palydovas;
 1964 – JAV paskelbtas pranešimas „Rūkymas ir sveikata“, kuriame rūkymas buvo įvardytas kaip pagrindinė plaučių vėžio priežastis;
 1971 – JAV kosminis laivas „Apollo 14“ su trimis astronautais pasuko Mėnulio link. Vasario 5 d. laivas nusileido Mėnulyje;
 1971 – pirmą kartą po 19 metų tarp Rytų ir Vakarų Berlyno buvo atkurtas dalinis telefono ryšys;
 1980 – Gvatemaloje žuvo 35 žmonės, kai policija puolė Ispanijos ambasadą, kurioje valstiečiai įkaitais buvo paėmę ambasadorių ir kitus diplomatus;
 1994 – Vokietijos automobilių gamintojas BMW paskelbė, jog iš koncerno „British Aerospace“ perka automobilių gamintoją „Rover“;
 1996 – Šri Lankos sostinėje Kolombe sprogo savižudžio teroristo vairuojamas sprogmenų prikrautas sunkvežimis. Žuvo 90 žmonių;
 2000 – į Ramųjį vandenyną prie Kalifornijos krantų nukrito „Alaska Airlines“ lėktuvas „MD-83“ su 88 keleiviais ir įgulos nariais. Per aviakatastrofą niekas neišsigelbėjo;
 2000 – už 15 pacientų nužudymą kalėti iki gyvos galvos nuteistas šeimos gydytojas iš Anglijos šiaurės vakarinės dalies Haroldas Šipmanas (Harold Shipman), didžiausias žudikas maniakas Didžiosios Britanijos istorijoje;
 2001 – už „Pan Am“ avialainerio susprogdinimą virš Škotijos Lokerbio vietovės kalėti iki gyvos galvos nuteistas buvęs Libijos slaptosios tarnybos agentas Abdelis Basetas al-Megrahis (Abdel Basset al-Megrahi). Jo bendrininku laikytas Al-Aminas Chalifa Fahima (Al-Amin Khalifa Fahima) buvo išteisintas;
 2002 – Airijos katalikų bažnyčia sutiko išmokėti 128 milijonų eurų kompensaciją žmonėms, kurie vaikystėje buvo skriaudžiami religinių bendruomenių išlaikomuose vaikų namuose;
 2004 – NASA robotas nuvažiavo nuo nusileidimo aikštelės ir į Žemę išsiuntė Marso paviršiaus nuotraukas. Tai buvo pirmasis kartas, kai du robotai vienu metu tyrė kitą planetą;
 2004 – vis dar vykstant tyrimui dėl branduolinės technologijos Iranui ir Libijai pardavimo, Pakistanas iš ministro pirmininko patarėjo pareigų atleido šalies branduolinės programos kūrėją Abdulą Kaderą Chaną (Abdul Qadeer Khan).

Gimimo dienos 
 1543 m. – Tokugava Iejasu, Tokugavų šiogūnato ir Tokugavų šiogūnų dinastijos pradininkas Japonijoje (m. 1616 m.).
 1797 m. – Francas Šubertas, austrų kompozitorius, romantinės muzikos pradininkas ir vienas žymiausių šios krypties kompozitorių (m. 1828 m.).
 1817 m. – Anthony Winkler Prins, Nyderlandų rašytojas, poetas, dvasininkas, olandų menotistų kunigas, enciklopedininkas – jo vardu pavadinto žinyno Winkler Prins autorius (m. 1908 m.).
 1868 m. – Theodore William Richards, 1914 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (m. 1928 m.).
 1881 m. – Irving Langmuir, 1932 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (m. 1957 m.).
 1884 m.:
 Antuonas Austrinis, latvių rašytojas, poetas (m. 1934 m.).
 Theodor Heuss, vokiečių politikas, pirmasis Vokietijos Federalinis Prezidentas (1949–959), FDP veikėjas, žurnalistas (m. 1963 m.).
 1887 m. – Karlis Miesniekas, latvių tapytojas (m. 1977 m.).
 1933 m. – Bernardo Provenzano, Sicilijos mafijos bosas, vadovavęs korleoniečių klanui iš Korleonės miestelio ir, manoma, de facto visai Sicilijos mafijai, nuo pirmtako Salvatorės Riinos arešto 1993 iki jo paties arešto 2006-aisiais.
 1935 m. – Kenzaburo Oe, japonų rašytojas, Nobelio premijos lauriatas 1994 m.
 1937 m. – Philip Glass, amerikiečių kompozitorius.
 1971 m. – Patrisija Karola Velaskes Semprun, Venesuelos aktorė ir modelis.
 1976 m.:
 Traianos Dellas, Graikijos futbolininkas. Nacionalinės rinktinės gynėjas, šiuo metu esantis laisvuoju agentu. 2004 m. su Graikijos rinktine tapo Europos čempionu, čempionate įmušė pergalingą įvartį į Čekijos vartus.
 Taironas Nesbis, JAV krepšininkas, žaidęs NBA. 2004–2005 m. sezone atstovavo Vilniaus Lietuvos Ryto klubui.
 1979 m. – Daniel Tammet, britas, turintis aukštafunkcinį autistinį savanto sindromą, pasižymintis ypatingais matematiniais ir lingvistiniais gebėjimais.
 1981 m. – Džastinas Timberleikas, amerikiečių dainininkas, aktorius, pradėjęs karjerą „'N Sync“ grupėje.
 1982 m.:
 Helena Paparizou, Graikijos dainininkė, išgarsėjusi po pergalės 2005 m. Eurovizijos dainų konkurse.
 Janis Spruktis, Latvijos ledo ritulio puolėjas. Spruktis pastaruoju metu yra svarbus Latvijos rinktinės žaidėjas.

Neaprašyti 

 1882 – Ana Pavlova, rusų balerina;
 1938 – Beatričė (Beatrix), Nyderlandų karalienė.

Mirtys 
 1729 m. – Jakob Roggeveen, olandų jūrininkas, keliautojas, teisininkas (g. 1659 m.).
 1828 m. – Aleksandras Ypsilantis, Grafas, Rusijos imperijos karininkas, Graikijos nepriklausomybės karo vadas, nacionalinis Graikijos didvyris (g. 1792 m.).
 1888 m. – Jonas Boskas, katalikų kunigas, 1934 metais paskelbtas šventuoju – auklėtojų ir katalikų mokytojų globėju (g. 1815 m.).
 1913 m. – Boleslovas Mykolas Ruseckas, dailininkas, tapytojas, garsaus dailininko Kanuto Rusecko sūnus (g. 1824 m.).
 1924 m. – Curt von Bardeleben, grafas ir Vokietijos šachmatų meistras baigęs gyvenimą savižudybe – iššokimu pro langą. Jo gyvenimas aprašytas Vladimiro Nabokovo romane Lužino gynyba. Curt von Bardeleben nuo 1887 iki 1891 m. redagavo Vokietijos šachmatų žurnalą (g. 1861 m.).
 1970 m. – Michailas Milis, tarybinis sraigtasparnių konstruktorius, mokslininkas, technikos mokslų daktaras (1945 m; atitinka Lietuvos habilituotą daktarą), Socialistinio Darbo didvyris (1966 m.) (g. 1909 m.).
 1973 m. – Ragnar Anton Kittil Frisch, 1969 m. Nobelio ekonomikos premijos laureatas (g. 1895 m.).
 1986 m. – Filipas Džesapas, amerikiečių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, Kolumbijos universiteto profesorius, diplomatas, Tarptautinio Teisingumo Teismo (ICJ) teisėjas (1961–1970) (g. 1897 m.).
 1990 m. – Knutas Olofas Falkas, švedų mokslininkas, baltistas ir slavistas, etnografas, tarpkalbinių ryšių tyrėjas (g. 1906 m.).

Neaprašyti 

 1956 – A. A. Milnas (A. A. Milne), knygų vaikams autorius, „Mikės Pūkuotuko“ kūrėjas;
 1974 – Samuelis Goldvinas (Samuel Goldwyn), JAV kino prodiuseris ir vienas iš kino studijos „Metro Goldwyn Mayer“ įkūrėjų.

Šaltiniai 

31