Nansi Bonsekūro Švč. Dievo Motinos bažnyčia

Notre Dame de Bonsecours bažnyčia () – baroko stiliaus Romos katalikų bažnyčia Prancūzijos Nansi mieste. Valstybės saugomas istorijos paminklas.

Istorija 
1477 m. sausio 5 d. šioje vietoje Lotaringijos hercogas Renė II su sąjungininkais Nansi mūšyje nugalėjo Burgundijos kunigaikštį Karolį Drąsųjį. 1484 m. vienam vienuoliui buvo suteiktas leidimas mūšio vietoje pastatyti Švč. Mergelės Marijos koplyčią kaip padėką už pasiektą pergalę.

Pauliečiai vienuoliai (OM) nuo 1609 m. globojo koplyčią, kuri po Trisdešimtmečio karo iššaukto maro ir bado išsivystė į žinomą piligrimystės vietą. 1629 m. koplyčia buvo rekonstruota, o vėliau dar kelis kartus didinta.

1737 m. Lotaringijos hercogu tapo buvęs Lietuvos–Lenkijos valstybė valdovas Stanislovas Leščinskis. Jo nurodymu koplyčia buvo nugriauta ir toje vietoje suplanuota pastatyti katalikišką bažnyčią. Matyt, nebesitikėdamas grįžti į tėvynę, St. Leščinskis numatė šventovę paversti giminės panteonu, todėl negailėjo lėšų ir pastangų ją statant ir puošiant. Projektui paruošti ir statybų priežiūrai buvo pasamdytas architektas Emmanuelis Héré. 1738 m. rugpjūčio 14 d. vyskupas von Toul padėjo kertinį akmenį, 1741 m. statybos buvo baigtos, o 1766 m. naujojoje bažnyčioje amžiams atgulė jos fundatorius St. Leščinskis (vėliau lenkų emigrantai palaikus atvežė į tėvynę, 1830 m. jie atkeliavo į Šv. Kotrynos Aleksandrietės bažnyčią Sankt Peterburge, o 1926 m. buvo perlaidoti Krokuvos Vavelyje). Per Didžiąją Prancūzijos revoliuciją šventovė buvo nusiaubta, puošnūs antkapiai perkeltas į muziejų, karstai išvartyti. Nors įsikišusi kariuomenė vandalizmą sustabdė, bet pirminis interjeras su antkapiais–mauzoliejais galutinai buvo atstatytas tik 1806 m..

XIX a. pr. bažnyčia tapo filijine, 1841 m. – senelių namų koplyčia. 1844 m. ji vėl paskelbta parapijine, 1862 m. benediktinų vienuolyno abatas Morelis pastatą kapitaliai suremontavo. Popiežius Pijus IX padovanojo bažnyčiai diademą su Lotaringijos kryžiumi, kurį laikė du angelai, simbolizuojantys Prancūziją ir Lotaringiją.

Architektūra 

Išilginėse pastato sienose įmontuoi aukšti arkiniai langai, virš kurių įstatyti mažesni tokios pat formos langeliai. Viršutinių ir apatinių langų juostas skiria karnizas. Virš rokoko stiliaus fasado iškilusi dviejų tarpsnių varpinė, šonuose stovi puošnios vazos. Pagrindiniame fasade išsiskiria keturios pusapvalės kolonos, į vidų patenkama per arkinį portalą su aukštu langu virš jo. Įėjimo dešinėje ir kairėje pusėse yra didelės nišos su figūromis.

Nava yra apie 18 metrų aukščio, sienos gausiai dekoruotos skulptūromis, freskomis ir paveikslais. Stiuko skulptūras kūrė Louisas ir Nicolasas Manciauxas, skliautus 1742 m. ištapė dailininkas Josephas Gillesas.

Tarp kitų rokoko stliaus Prancūzijos bažnyčių interjeras išsiskiria: navos kolonas puošia šventųjų, itin garbintų Lietuvos–Lenkijos valstybėje, polichrominės figūros. Kairėje yra Švč. Mergelė Marija, Jonas Nepomukas (vaizduojamas kaip tolimas Lenkijos karaliaus giminaitis), Pranciškus Ksaveras ir Arkangelas Mykolas; dešinėje pusėje stovi Pranciškus Paulietis, Antanas Paduvietis, Kajetonas Tienietis ir Juozapas iš Nazareto (visų kūrinių autoriai yra nežinomi). Itin vertinga yra 1505 m. sukurta kita Švč. Mergelės Marijos statula, priskiriama hercogo dvaro skulptoriaus Mansujo Gauvino kūrybai. 

Bažnyčioje palaidoti:
 Stanislovas Leščinskis – Lenkijos karalius ir Lietuvos didysis kunigaikštis, vėliau Lotaringijos ir Baro hercogas;
 Stanislovo Leščinskio žmona Katerina Opalinska; 
 jųjų dukters Prancūzijos karalienės Marijos Leščinskos širdis; 
 Pranciškus Maksimilijanas Osolinskis ATR seimo maršalka ir Karūnos didysis iždininkas.

Išnašos

Literatūra 
 Nicolas Morel. Pélerinage de Notre-Dame de Bon-Secours: notice historique et descriptive – Nancy: Vagner, 1846
 Léon Jérôme. L’Église et le pèlerinage de Notre-Dame de Bon-Secours à Nancy – Nancy, 1934
 Gérard Voreaux, Jean-Charles Taillandier. Joseph Gilles, dit Provençal (1679–1749), Peintre lorrain du XVIIIe siècle, notable de Vandoeuvre – Ville de Vandoeuvre-lès-Nancy, 2007 ISBN 978-2-9529107-0-5

Nansi kultūra
Prancūzijos bažnyčios
Baroko architektūra