joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Waldemar Haffkine

Valdemaras Mordechajus Volfas Hafkinas (; 1860 m. kovo 15 d. – 1930 m. spalio 26 d.) – Rusijos imperijos bakteriologas, vėliau tapęs Prancūzijos piliečiu. Po emigracijos į Prancūziją jis dirbo Pastero institute, kur išrado choleros vakciną ir sėkmingai ją naudojo Indijoje. Pirmasis mokslininkas, išradęs ir sėkmingai naudojęs vakcinas nuo choleros ir buboninio maro. Jis išbandydavo vakcinas ant savęs. Dėl šių nuopelnų Hafkinas dažnai vadinamas žmonijos gelbėtoju.

Hafkinas buvo ketvirtas iš penkių vaikų šeimoje. Tėvai buvo žydai, gyvenę Rusijoje. Tėvas dirbo mokytoju. Valdemaras Hafkinas įgijo išsilavinimą Odesos universitete.  Vėliau mokėsi Peterburge.

Hafkinas tęsė savo studijas nuo 1879 iki 1883 metų, vėliau iki 1888 m. dirbo Odesos zoologijos muziejuje, bet po caro Aleksandro Antrojo nužudymo, pasitraukė į Šveicariją ir pradėjo dirbti Ženevos universitete. 1889 m. prisijungė prie Pastero universiteto.  

Jis pradėjo mokslininko karjerą nuo zoologo ir protistologo. Apie 1885 m. pradėjo praktikuoti mikrobiologiją.

Vakcina nuo choleros 
19 amžiaus pabaigoje cholera siautėjo pasaulyje. Hafkinas išrado vakciną ir rizikuodamas gyvybe, išbandė ją ant savęs. Vakcina, kaip vėliau paaiškėjo, pasirodė nepaprastai veiksminga.

Hafkinas išvyko į Indiją, žinodamas, kad toje šalyje paplitusi cholera. Jo vakcina išgelbėjo tūkstančius žmonių. Jis dar dirbo Biologijos instituto vedėju Kalkutoje.

Vakcina nuo buboninio maro 
1896 m. Bombėjaus valdžia, matydama maro plitimo staigumą ir mirtingumą, paprašė Hafkino pagalbos. Po trijų mėnesių darbo, 1897 m. sausį vakciną pavyko išrasti.   

Rusijos imperija nesidžiaugė Hafkino pasiekimais, todėl kai kurie jo kolegos iš Rusijos atvyko pas jį į Indiją. Tačiau choleros protrūkio Rusijos imperijoje metu, Hafkinas nusiuntė savo vakciną į gimtąją šalį. Rusijoje vakcina buvo vadinta „лимфа Хавкина“ (Hafkino limfa). Ji išgelbėjo tūkstančius gyvybių visoje imperijoje.

XX a. pradžioje Hafkinas tapo Bombėjaus instituto vadovu (dabar Hafkino institutas). 1900 m. gavo Kamerono apdovanojimą.

Hafkinas pirmasis mokslininkas, sugebėjęs paruošti vakciną, naikinant choleros bakteriją 60 laipsnių pagal Celsijų temperatūroje. 

1905 m. atvyko į Angliją. Vėliau sugrįžo į Indiją ir dirbo iki išėjimo į pensiją 1914 m. Apie mokslininką ir jo darbus yra sukurtas minifilmas.

Paskutiniai metai 

1927 m. trumpam lankėsi SSRS. Paskutinius gyvenimo metus praleido Šveicarijoje. Mirė 1930 m. spalį Lozanoje.

Religija 
Hafkinas buvo tikintis žmogus. Praktikavo tiek stačiatikių, tiek judaizmo tikybą. Gerbė visas religijas. „Svarbu išpažinti kokią nors religiją. Nėra nei blogesnės, nei geresnės. Kiekvienas turi pasirinkimą“.

Apdovanojimai 
1900 m. Kamerono apdovanojimas.
1925 m. Bombėjaus instutas pervadintas Hafkino institutu.
1960 m. minint Hafkino 100 metų gimtadienį, Izraelyje įkurtas parkas jo garbei.
1964 m. Indijoje ant pašto ženklo buvo pavaizduotas Hafkinas.

Šaltiniai 

Prancūzijos mokslininkai
Rusijos mokslininkai
Imunologai
Bakteriologai
Ščorsų valsčius

Ščorsų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje Baltarusijos teritorijoje. Valsčiaus centras – Ščorsai.

Istorija 

1933 m. gruodžio 1 d. valsčiui perduota dalis Nalibokų valsčiaus.

Šaltiniai 

Naugarduko apskrities valsčiai
Varanavo valsčius

Varanavo valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Varanavas.

Istorija

Valsčius įkurtas 1929 m. balandžio 11 d. iš dalies Mackiškių valsčiaus, dalies Sedliškės valsčiaus, dalies Benekainių valsčiaus ir dalies Žirmūnų valsčiaus.

Šaltiniai

Naugarduko apskrities valsčiai
Žirmūnų valsčius

Žirmūnų valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Žirmūnai.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. 1927 m. balandžio 1 d. Žirmūnų valsčius su Mackiškių valsčiumi apsikeitė dalimi teritorijos. 1929 m. balandžio 11 d. Žirmūnų valsčiui priskirta dalis Mackiškių valsčiaus ir dalis Sedliškės valsčiaus, o dalis Žirmūnų valsčiaus priskirta Lipniškių valsčiui ir Varanavo valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 3967 || 427 kiemai  || || 78
|-
| 1874 m. || || 3921 || 423 kiemai  || 4 seniūnijos || 73
|-
| 1880 m. || || 5226 || 417 kiemų  || 4 seniūnijos || 73
|-
| 1885 m. || || 6027 || 665 kiemai  || 4 seniūnijos || 88
|}

Vadovai 
 A. Lukašas, viršaitis nuo 1886 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Abramauščyna (Абрамаўшчына), plv.
 Almantiškės (Гольманцішкі), k., plv.
 Ancevičiai (Ганцавічы), bajork.
 Apolinas (Аполін), plv.
 Ausiadava (Аўсядава), dv.
 Bajorai (Баяры), k.
 Balotninkai (Балотнікі), bajork.
 Balsiai (Бальсі), bajork.
 Bastūnai (Бастуны), plv.
 Belevičiai (Бялевічы), k.
 Beneikiai (Бянейкі), k.
 Benkevičiai (Бянкевічы), bajork.
 Bernučiai (Бярнуці), k.
 Biarozna (Бярозна), k.
 Dainava (Дайнова), k.
 Dainavėlė (Дайноўка), k.
 Didieji Reksčiai (Рэксці Вялікія), k.
 Didkaimis (Вялікае Сяло), k.
 Dvaryščia (Дворышча), plv.
 Eitūnai (Эйтуны), k.
 Gervėninkai (Гервянікі), k.
 Grabliai (Граблі), k.
 Gudeliai (Гудэлі), k.
 Haradzenka (Гарадзенка), plv.
 Hurynai (Гурыны), k.
 Jačionys (Ячанцы), k.
 Jasvilai (Ясвілы), k.
 Jonai (Ёні), k.
 Jurevičiai (Юравічы), k.
 Kabilninkai (Кабыльнікі), k.
 Kaniūkai (Канюхі), k.
 Kaverykai (Каверыкі), k.
 Krupavičiai (Крупавічы), bajork.
 Kulpai (Кульпы), bajork.
 Kurmėnai (Курміны), dv., bajork.
 Lapatiškės (Лапацішкі), k.
 Laučiūnai (Лаўцуны), kolonija
 Magūnai (Магуны), k.
 Marjanava (Мар'янова), k.
 Mažieji Reksčiai (Рэксці Малыя), bajork.
 Mergonys (Мяргенцы), k.
 Migūnai (Мігуны), k.
 Mikionys (Мікянцы), k.
 Mnichai (Мніхі), k.
 Nadzėja (Надзея), plv.
 Narkūnai (Наркуны), k.
 Nevošiai (Нявошы, Невашы), k.
 Oželiškės (Ажэлішкі), k., plv.
 Padvarionys (Падваранцы), k.
 Papašanai (Папашаны), k.
 Pašūnai (Пашунцы), k.
 Pažižmė (Пажыжма), dv., bajork.
 Pečiūnai (Пецюны), k.
 Petkauščyna (Пяткаўшчына), k., plv.
 Plikiai (Плікі), k.
 Račkūnai (Рачкуны), k.
 Reksčiai I–III (Рэксці I–III), plv.
 Sakalai (Сокалы), bajork.
 Sakavičiai (Сакавічы), bajork.
 Sarokos (Сарокі), bajork.
 Skauradai (Скарводы, Скаўроды), k.
 Stukai (Стукі), k.
 Suckai (Суцькі), k.
 Šaltiniai (Шальціні), k.
 Šaudžiukai (Шаўдзюкі), k.
 Šaverdakos (Шавердакі), k.
 Šnuravičiai (Шнуравічы), k.
 Taukiniai (Таўкіні), k.
 Totoriai (Татары), vs.
 Trakeliai (Тракелі), plv.
 Tubelevičiai (Тубялевічы), bajork.
 Vaitavičiai (Войтавічы), k.
 Vikonys (Віканцы), k.
 Zaniūnai (Занюны), k.
 Žąsinai (Жусіны), k.
 Žirmūnai (Жырмуны), mstl., plv.
 Žižma I-II (Жыжма I-II), plv.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Naugarduko apskritis

Naugarduko apskritis () – Lenkijos (1919–1939 m.) administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje Baltarusijos teritorijoje. Centras – Naugardukas.

Istorija

1926 m. sausio 22 d. Horodiščės valsčius perduotas Baranovičių apskričiai, o Jeremičių valsčius – Stolpcų apskričiai, o Dvožeco valsčius ir Zdzenciolo valsčius prijungti iš Slanimo apskrities.

Išnašos
Mogiliavo gubernija

Mogiliavo gubernija () – Rusijos imperijos gubernija, apėmusi dabartinės Baltarusijos dalį. Administracinis centras – Mogiliavas. Gubernija kartu su Vitebsko, Vilniaus, Kauno, Gardino ir Minsko gubernijomis sudarė Šiaurės vakarų kraštą.

Istorija

Gubernija sudaryta 1772 m.

Šaltiniai

 Mogiliavo gubernijos sąrašai (rusų k.)
Penang FC

„Penang Football Club“, o trumpai vadinamas tiesiog Peneng FC – Malaizijos futbolo klubas iš Penango.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1920 m. 2020 m. pasikeitė klubo pavadinimą.

2021 m. žaidė šalies Superlygoje ir užėmė trečią vietą.

Pasiekimai

Sezonai 

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 Globalsportsarchive
 SOCCERWAY (Superlyga)
 Transfermarkt (apie klubą)
 Transfermarkt (Superlyga)
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai)
 RSSSF duomenų bazė taurių laimėtojai

Penang
2021 m. pasaulio baidarių ir kanojų irklavimo slalomo čempionatas

2021 m. pasaulio baidarių ir kanojų irklavimo slalomo čempionatas – tarptautinės baidarių ir kanojų irklavimo federacijos organizuojamas geriausių pasaulio baidarių ir kanojų irklavimo slalomo sportininkų čempionatas, kuris vyko rugsėjo 22 d. – rugsėjo 26  d. Slovakijoje.

Iš čempionato programos pašalintos mišrių porų varžybos, bet įtrauktos ekstremalaus irklavimo rungtys.

Medalininkai

Vyrai

Moterys

Lietuva čempionate 
Kanojos

Baidarės

Komandos

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

Pasaulio baidarių ir kanojų irklavimo slalomo čempionatas
2021 sporte
Slovakijos sportas
Sri Pahang FC

„Sri Pahang Football Club“ – Malaizijos futbolo klubas iš Kuatano.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1959 m. 2020 m. sukurtas naujas klubas, kuris licencijavosi ir pateko į šalies Superlygą.

2021 m. žaidė šalies Superlygoje ir užėmė dešimtą vietą.

Pasiekimai

Sezonai 

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Globalsportsarchive
 Transfermarkt (Apie klubą)
 Transfermarkt (Superlyga)
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai)
 RSSSF duomenų bazė taurių laimėtojai

Sri
James Wan

Džeimsas Vanas (; , pinyin: Wēn Zǐrén, g. 1977 m. vasario 26 d.) – australų kino režisierius, scenarijų autorius, prodiuseris ir komiksų rašytojas. Dž. Vanas daugiausia dirba su siaubo žanru, labiausiai jį išgarsino tokie kūriniai kaip „Pjūklas“, „Tūnąs tamsoje“ ir „Išvarymas“. Pastarasis yra antra pelningiausia siaubo franšizė, jos vertė viršija 2 mlrd. JAV dol.

Filmografija

Išnašos 

Australijos asmenybės
Kino režisieriai
Kauno Juozo Grušo meno gimnazija

Kauno Juozo Grušo meno gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Šilainiuose, Šarkuvos g. 30, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir meninio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190139659.

Istorija 
Kauno 50-oji vidurinė mokykla Šilainiuose atidaryta 1988 m. rugsėjo 1 d., mokyklos direktoriumi paskirtas fizikos mokytojas Romualdas Bagdonavičius. 1998 m. gegužės 12 d. mokyklai suteiktas Kauno Juozo Grušo vidurinės mokyklos vardas. Nuo 1999 m. pradėta vykdyti individuali mokyklos meninio ugdymo programa 9-12 klasėms, įvesti keramikos, odos, tekstilės ir technologijų kursai. 2005 m. įsteigtas neformalaus meninio ugdymo skyrius, o 2006 m. meninio ugdymo skyrius. 2010 m. mokyklai suteiktas Juozo Grušo meno vidurinės mokyklos vardas. Vykdant Kauno miesto mokyklų reorganizavimą, 2015 m. pakeistas mokyklos statusas į gimnaziją ir suteiktas Juozo Grušo meno gimnazijos vardas.

2016 m. Kauno miesto savivaldybės parengtame bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2016–2020 m. plane šiai gimnazijai ir dar trims Kauno mokykloms buvo nurodyta per ketverius metus gerokai sumažinti mokinių skaičių.

Iki 2019 m. mokykloje galiojo tvarka, pagal kurią priimant į gimnaziją papildomas balas buvo skiriamas menininkų vaikams. Po Lygių galimybių kontrolieriaus tarnybos kreipimosi, šios tvarkos atsisakyta.

Direktoriai 
 1988 m. Romualdas Bagdonavičius
 1997 m. Nijolė Šimienė
 2019 m. Undinė Diana Tumavičienė

Išnašos

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Grušo
Lietuvos gimnazijos
Biatlonas 2022 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

Biatlonas 2022 m. žiemos olimpinėse žaidynėse vyko Hualindongo kurorte, Džangdziakou, Kinijoje.

Olimpinis komitetas sumažino bitloninkų kvotą nuo 220 iki 210 dalyvių.

Medalių lentelė

Medalininkai

Vyrai

Moterys

Mišrios rungtys

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

Biatlonas olimpinėse žaidynėse
2022 metų žiemos olimpinės žaidynės
Malaizijos futbolo varžybos 2021 m.

Malaizijos futbolo varžybos 2021 m.
  prasidėjo prasidėjo 2021 m. kovo 5 d., o baigėsi 2021 m. rugsėjo 2 d.
 s turnyras prasidėjo 2021 m. rugpjūčio d., o finalas įvyko

2021 m. Liga Super Malaysia 
 Liga Super Malaysia – pirmos pakopos, elito diviziono pirmenybės, aukščiausioji futbolo lyga šalyje.
 2021 m. dalyvavo 12 ekipų.

Pavadinimų kaita (rebrendingas)
 Kedah FA tapo Kedah Darul Aman FC
 FA Selangor tapo Selangor FC 
 Kuala Lumpur United FC tapo Kuala Lumpur City FC

Galutinė lentelė 
 Johor Darul Ta'zim FC tapo čempionais (aštuntą kartą klubo istorijoje).

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! 
! 
! Klubas
! Taškai
! 
! 
! 
! 
! 
! 
! 
! Pastabos
|- style="background:#99CBFF;"
|||1.||align="left"| Johor Darul Ta'zim FC 
||57||22||18||3||1||50||9||+41|| Pateko į AFC čempionų lygą nuo grupių etapo 
|- align=center style="background:#DDFFDD;"
|||2.|| style="text-align:left;" | Kedah Darul Aman FC 
||43||22||13||4||5||44||28||+16|| rowspan=2| Pateko į AFC taurės turnyrą nuo grupių etapo
|- align="center" style="background:#DDFFDD;"
|||3.|| style="text-align:left;" | Penang FC||41||22||12||5||5||37||30||+7
|- align="center" 
|||4.|| style="text-align:left;" |  Terengganu FC  
||38||22||11||5||6||33||20||+13
|- align="center"
|||5.|| style="text-align:left;" | Selangor FC||36||22||10||6||6||45||30||+15
|- align="center"
|||6.|| style="text-align:left;" | Kuala Lumpur City FC||33||22||8||9||5||27||20||+7
|- align="center"
|||7.|| style="text-align:left;" | Petaling Jaya City FC	
||24||22||6||6||10||16||28||−12
|- align="center" 
|||8.|| style="text-align:left;" | Melaka United   
||21 *||22||5||9||8||25||31||−6|| Trijų taškų nuobauda
|- align="center" 
|||9.|| style="text-align:left;" | Sabah FA||19||22||4||7||11||21||38||−17
|- align="center"
|||10.|| style="text-align:left;" | Sri Pahang FC||18||22||4||6||12||23||37||−14
|- align="center" style="background:#FFCCCC;"
|||11.|| style="text-align:left;" | Perak FA||16||22||4||4||14||20||45||−25||rowspan=2| Iškrito į žemesnį divizioną|- align="center" style="background:#FFCCCC;"
|||12.|| style="text-align:left;" | UiTM FC||13||22||3||4||15||16||41||−25
|}
 Malaizijos Futbolo Federacijos sprendimu skirta trijų taškų nuobauda „Melaska United“ klubui.

 Malaizijos futbolo taurės 
 FA taurė  
 Malaizijos taurė 
 Piala Sumbangsih 

 2021 m. Piala Sumbangsih 
 Piala Sumbangsih - kasmetinis taurės turnyras, kuriame kovoja šalies čempionai ir Malaizijos taurės laimėtojai.

 Finalo rungtynės 

...

 Malaizijos futbolo taurė 
 Malaizijos futbolo taurė kasmetinis turnyras.

 Finalo rungtynės 
<...>

 Malaizijos FA taurė 
 Malaizijos FA taurė''' yra kasmetinis turnyras.

Finalo rungtynės 
<...>

Šaltiniai

Nuorodos  
 Soccerway Liga Super rezultatai
 Soccerway 2021 m. Superlyga
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (2021 m. Super Liga)

Azijos futbolo varžybos 2021–2022 m.
Malaizijos futbolo varžybos
Gedvilaičių valsčius

Gedvilaičių valsčius (, nuo 1939 m. Amtsbezirk Neuschleuse) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Karaliaučiaus krašte.

Istorija

Įkurtas 1874 m. kovo 26 d. Panaikintas baigiantis II pasauliniam karui.

Šaltiniai

Lankos apskrities valsčiai
Joneikiškės valsčius

Joneikiškės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Karaliaučiaus krašte.

Istorija

Įkurtas 1874 m. kovo 26 d. Panaikintas baigiantis II pasauliniam karui.

Šaltiniai

Lankos apskrities valsčiai
Skirpstai

Skirpstais vadinti netoli vienas kito buvę kaimai Karaliaučiaus krašte, Lankos apskrityje:

 Didieji Skirpstai,
 Mažieji Skirpstai,
 Senieji Skirpstai.
Arlios valsčius

Arlios valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Arlia.

Istorija 

Įkurtas XIX a. 1929 m. balandžio 11 d. prie Arlios valsčiaus prijungta dalis Bielyčios valsčiaus, o dalis Arlios valsčiaus prijungta prie Roženkos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 5220 || 508 kiemai  || || 41
|-
| 1874 m. || || 5487 || 508 kiemai  || 4 seniūnijos || 41
|-
| 1880 m. || || 5268 || 510 kiemų  || 4 seniūnijos || 43
|-
| 1885 m. || || 6128 || 510 kiemų  || 4 seniūnijos || 43
|}

Vadovai 
 N. Bindziukas, viršaitis nuo 1886 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Arlia (Орля), mstl., dv.
 Barčiai (Борці), k.
 Berahaucai (Берагоўцы), k.
 Brancai (Бранцы), k.
 Dvarčėnai (Дварчаны), k.
 Dzemjanaucai (Дзям'янаўцы), k.
 Dzeražna (Дзеражна), plv.
 Guzniai (Гузні), k.
 Halynka (Галынка), k.
 Halubai (Галубы), k.
 Ilgoji (Доўгая), k.
 Jarčakai (Ярчакі), k.
 Jaselevičiai (Яселевічы), k.
 Karytnica (Корытница), dv., k.
 Korsakai (Карсакі), k.
 Krupeliai (Крупялі), k.
 Lipičanka (Ліпічанка), k.
 Lipičankos Rūda (Руда Ліпічанская), k.
 Lipična (Ліпічна), plv.
 Lopatos (Лапаты), k.
 Matenčiukai (Маценчукі), k.
 Moskaliai (Маскалі), k.
 Pašycai (Пашыцы), k.
 Petraškos (Петрашкі), k.
 Precima (Прэціма), k.
 Ramanavičiai (Рамановічы), k.
 Rimkai (Рымкі), k.
 Starynkos (Старынкі), k.
 Stukalai (Стукалы), dv., k.
 Šarkos I-II (Сарокі), k.
 Šaršniai (Шаршні), k.
 Šastilai (Шасцілы), k.
 Šimkai (Шымкі), k.
 Talačkos (Талачкі), k.
 Tureiskas (Турэйск), k.
 Vaučkai (Ваўчкі), k.
 Volia-Krupicos (Воля-Крупіцы), k.
 Začepičiai I-II (Зачэпічы I-II), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Bielyčios valsčius

Bielyčios valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Bielyčia.

Istorija 

1926 m. sausio 22 d. prijungta dalis naikinamo Pacauščynos valsčiaus. 1929 m. balandžio 11 d. prie Bielyčios valsčiaus prijungta dalis Hančarų valsčiaus, o dalis Bielyčios valsčiaus prijungta prie Tarnavos valsčiaus, Žaludko valsčiaus ir Arlios valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 5511 || 673 kiemai  || || 35
|-
| 1874 m. || || 5582 || 672 kiemai  || 6 seniūnijos || 30
|-
| 1880 m. || || 5630 || 674 kiemai  || 6 seniūnijos || 28
|-
| 1885 m. || || 7980 || 674 kiemai  || 6 seniūnijos || 28
|}

Vadovai 
 F. Jasiulevičius, viršaitis nuo 1878 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Andrusauščyna (Андрусаўшчына), kolonija
 Bandarai (Бандары), k.
 Beliaucai (Белеўцы), k.
 Bielyčia (Беліца), mstl., kolonija
 Bucilai (Буцілы), k.
 Cackai (Цацкі), k.
 Čachauščyna (Чахоўшчына), kolonija
 Čapliauščyna (Чаплеўшчына), dv., k.
 Čapličai (Чаплічы), k.
 Gėžgaliai (Гезгалы), k.
 Jelnia (Ельня), plv.
 Jomantai (Яманты), k.
 Karšakai (Каршакі), k.
 Kliukavičiai (Клюкавічы), k.
 Krasačkos (Красачкі), k.
 Kryvičai (Крывічы), kolonija
 Lazėnai (Лазяны), dv., k.
 Mastaulionys (Мастаўляны), k.
 Mocevičiai (Моцевічы), k.
 Niacečė (Няцеч), dv., k.
 Niasilaucai (Нясілаўцы), k.
 Pacukai (Пацукі), kolonija
 Panemonys (Панямонцы), k.
 Pariečė (Парэчча), k.
 Peskaucai (Пескаўцы), k.
 Raudonoji (Красная), k.
 Simonys (Сіманы), k.
 Smalų Bajorai (Баяр'я, Смалоцкія Баяры), k.
 Stakai (Стокі), kolonija
 Tabala (Табола), k.
 Vanhai (Вангі), k.
 Vosava (Восава), k.
 Začiepičai (Зачэпічы), k.
 Zaračionys (Зарачаны), k.
 Zblianai (Збляны), k., kolonija
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Astrynos valsčius

Astrynos valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Astryna.

Istorija 

1929 m. birželio 21 d. prijungta dalis naikinamo Dambravos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 2921 || 307 kiemai  || || 22
|-
| 1874 m. || || 3079 || 320 kiemų  || 2 seniūnijos || 22
|-
| 1880 m. || || 3306 || 310 kiemų  || 2 seniūnijos || 22
|-
| 1885 m. || || 3464 || 369 kiemai  || 2 seniūnijos || 22
|}

Vadovai 
 A. Mikapovičius, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Abrubas (Абруб), k.
 Alianiščiauka (Алянішчаўка), k.
 Astryna (Астрына), mstl., dv.
 Baranicha (Бараніха), vs.
 Bičiaucai (Біцеўцы), k.
 Didieji Biarozaucai (Вялікія Бярозаўцы), k.
 Kirpičiauščyna (Кірпічоўшчына), k.
 Leikos (Ляйкі), bajork.
 Lyčkaucai (Лычкаўцы), k., plv.
 Malėtičiai (Маляцічы), k.
 Masiaunia (Масеўня), plv.
 Mažieji Biarozaucai (Малыя Бярозаўцы), bajork.
 Miniučiauka (Мінюцеўка), k.
 Niapracha (Няпраха), plv.
 Peliaučiai (Пелеўцы), k.
 Savičiai (Савічы), k.
 Stadalėnai (Стадаляны), k.
 Stauraučiai (Стаўраўцы), k.
 Šorkina (Шоркіна), bajork.
 Šostakai (Шастакі), k.
 Traigiai (Трайгі), k.
 Uždvarionys (Задваране), k.
 Vyžhauščyna (Выжгаўшчына), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Liadsko valsčius

Liadsko valsčius (, ; nuo 1920 m. Dambravos valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Liadskas, vėliau – Dambrava.

Istorija 

Įkurtas XIX a. Liadsko vardu, 1920 m. gegužės 17 d. pervadintas Dambravos valsčiumi. 1929 m. birželio 21 d. panaikintas, jo teritorija perduota Astrynos valsčiui, Kamenkos valsčiui ir Ščiutino valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 3379 || 301 kiemas  || || 38
|-
| 1874 m. || || 3082 || 301 kiemas  || 3 seniūnijos || 38
|-
| 1880 m. || || 3094 || 302 kiemai  || 3 seniūnijos || 38
|-
| 1885 m. || || 4156 || 302 kiemai  || 3 seniūnijos || 35
|}

Vadovai 
 G. Bodakas, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Andrusauščyna (Андрусаўшчына), k.
 Ašurkos (Ашуркі), k.
 Barysauka (Барысаўка), k.
 Byčkauščyna (Бычкоўшчына), plv.
 Bogušiai (Багушы), k.
 Chadzejauščyna (Хадзееўшчына), plv.
 Chamauščyna (Хамаўшчына), k.
 Čepai (Цяпы), k.
 Čučvos (Чучвы), k.
 Dambrava (Дэмбрава), mstl.
 Dambrava (Дэмбрава), plv.
 Ilgoji (Доўгая), k.
 Jaulašai (Еўлашы), k.
 Karašava (Карашава), k.
 Kryvucai (Крыўцы), k.
 Kucharai (Кухары), k.
 Kuzmos (Кузьмы), k.
 Lecevičiai (Ляцэвічы), k.
 Liadskas (Ляцк), dv.
 Makasiauščyna (Макасёўшчына), plv.
 Malinikai (Маліннікі), k.
 Misiukauščyna (Місюкоўшчына), k.
 Nameikiai (Намейкі), k.
 Naujoji Spuša (Новая Спуша), k.
 Navasiolkos (Навасёлкі), k.
 Piskliukai (Пісклюкі), k.
 Prūdeliai (Прудцы), k.
 Rahačiauščyna (Рагачоўшчына), k.
 Raišai (Ройшы), k.
 Ryča Dziaržaunaja (Рыча Дзяржаўная), k.
 Ryča Panskaja (Рыча Панская), k.
 Savičiai (Савічы), k.
 Senoji Spuša (Старая Спуша), k.
 Spuša (Спуша), plv.
 Šarupai (Шарупы), k.
 Šinkaičiai (Шынкаўцы), k.
 Vaikalai (Вайкалы), k.
 Varankos (Варанкі), k.
 Vorankauščyna (Воранкоўшчына), plv.
 Vostrava (Вострава), k.
 Zavalkos (Завалкі), k.
 Zgrabninkai (Зграбнікі), k.
 Žiukai (Зюкі), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Dakūdavos valsčius

Dakūdavos valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Dakūdava.

Istorija 

1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis naikinamo Hančarų valsčiaus ir dalis Lydos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 1870 || 223 kiemai  || || 22
|-
| 1874 m. || || 2003 || 223 kiemai  || 2 seniūnijos || 22
|-
| 1880 m. || || 2065 || 224 kiemai  || 2 seniūnijos || 23
|-
| 1885 m. || || 2619 || 224 kiemai  || 2 seniūnijos || 23
|}

Vadovai 
 S. Orechva, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Alchauka (Альхоўка), k.
 Anackai (Анацкі), k.
 Bakūnai (Бакуны), k.
 Biskupcai (Біскупцы), k.
 Burnosiai (Бурносы), k.
 Čaraukai (Чараўкі), k.
 Dakūdava (Дакудава), k.
 Dakūdava (Дакудава), mstl., plv.
 Filonaucai (Філонаўцы), k.
 Jelnia (Ельня), k.
 Karnilkai (Карнілкі), k.
 Kirjanaučiai (Кір'янаўцы), dv., k.
 Lučkai (Лучкі), k.
 Melėgava (Мялёгава), k.
 Michalauka (Міхалаўка), k.
 Mikuličiai (Мікулічы), k.
 Misurai (Місуры), k.
 Petrai (Пятры), k.
 Pudzina (Пудзіна), k.
 Siahlai (Сяглы), k.
 Skameny Boras (Скаменны Бор), vs.
 Vasilevičiai (Васілевічы), k.
 Zabalotnia (Забалотня), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Didžiosios Mažeikavos valsčius

Didžiosios Mažeikavos valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Didžioji Mažeikava, vėliau – Zabrojaucai.

Istorija 

Valsčius minimas XIX a., kai priklausė Vilniaus gubernijos Lydos apskričiai.

|-
| 1869 m. || || 3224 || 316 kiemų  || || 26
|-
| 1874 m. || || 2832 || 335 kiemai  || 3 seniūnijos || 27
|-
| 1880 m. || || 3796 || 316 kiemų  || 3 seniūnijos || 27
|-
| 1885 m. || || 3954 || 316 kiemų  || 3 seniūnijos || 28
|}

Vadovai 
 A. Gricas, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Aradnykai (Агароднікі), k.
 Burcičai (Бурцічы), k.
 Chadaravičiai (Ходараўцы), k.
 Chalečynas (Халечын), k.
 Damavičiai (Дамаўцы), k.
 Dervonys (Дзярванцы), k.
 Didžioji Mažeikava (Вялікае Мажэйкава), plv.
 Diedukai (Дзедукі), k.
 Dikuškos (Дзікушкі), plv.
 Dikuškų Bajorai (Баяры Дзікушскія), k.
 Iščalnėnai (Ішчальняны), k.
 Kaniušonys (Канюшаны), k.
 Karpeikai (Карпейкі), k.
 Katanauskų Bajorai (Баяры Хацяноўскія, Баяры Карпецкія), k.
 Kaučykiai (Коўчыкі), k.
 Kazionys (Казянцы), k.
 Kiraliai (Кіралі), k.
 Klusai (Хлусы), k.
 Makarai (Макары), k.
 Narčai (Нарчы), k.
 Navasodai (Навасады), k.
 Pazniokai (Пазнякі), vs.
 Siarkos (Сяркі), k.
 Tumašavičiai (Тумашаўцы), k.
 Volhaucai (Вольгаўцы), k.
 Zabrojaucai (Заброеўцы), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Hančarų valsčius

Hančarų valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Hančarai.

Istorija 

Įkurtas XIX a., panaikintas 1929 m. balandžio 11 d., jo teritorija priskirta Bielyčios valsčiui, Lydos valsčiui, Dakūdavos valsčiui ir Tarnavos valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 2793 || 331 kiemas  || || 29
|-
| 1874 m. || || 2817 || 336 kiemai  || 4 seniūnijos || 26
|-
| 1880 m. || || 2828 || 335 kiemai  || 4 seniūnijos || 26
|-
| 1885 m. || || 4314 || 335 kiemai  || 4 seniūnijos || 26
|}

Vadovai 
 M. Sluka, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Ancevičiai (Ганцавічы), k.
 Aradnykai I-II (Агароднікі I-II), k.
 Astrauna (Астроўна), vs.
 Bachmatai (Бахматы), k.
 Barvičiai (Барвічы), k.
 Benevičiai (Бенявічы), k.
 Daržai (Доржы), k.
 Didieji Kaniušonys (Канюшаны Вялікія), k.
 Ditrykiai (Дзітрыкі), k.
 Drazdava (Драздова), k.
 Falkavičiai (Фалькавічы), k.
 Hančarai (Ганчары), k.
 Istakai (Істакі), k.
 Jeramevičiai (Ерамевічы), k.
 Liubarai (Любары), k.
 Masevičiai (Масевічы), k., plv.
 Mažieji Kaniušonys (Канюшаны Малыя), k., plv.
 Minaitai (Мінойты), k., plv.
 Navasodai (Навасады), k.
 Piaskai (Пяскі), k.
 Rūda (Руда), k.
 Senieji Mlyničiai (Старыя Млынічы), plv.
 Sialecas (Сялец), dv., k.
 Suprauščyna (Супраўшчына), k.
 Vaskavičiai (Васькавічы), plv.
 Vastravuchos (Вастравухі), bajork.
 Vialičkos (Вялічкі), k.
 Zaborcai (Заборцы), k.
 Zajačycai (Заячыцы), plv.
 Žamoidzė (Жамойдзь), k.
 Žučkai (Жучкі), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Lebedos valsčius

Lebedos valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Didžioji Lebeda, vėliau – Skribonys.

Istorija 

1927 m. balandžio 1 d. prijungtas Žaludko valsčiaus kaimas Kozińce. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Tarnavos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 2387 || 306 kiemai  || || 25
|-
| 1874 m. || || 2396 || 306 kiemai  || 3 seniūnijos || 25
|-
| 1880 m. || || 3255 || 288 kiemai  || 3 seniūnijos || 25
|-
| 1885 m. || || 3931 || 312 kiemų  || 3 seniūnijos || 25
|}

Vadovai 
 N. Levancevičius, viršaitis nuo 1882 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Aldava (Голдаў), k., plv.
 Alempinava (Алемпінава), k.
 Alenkaučiai (Аленкаўцы), k.
 Bebrai (Бабры), k., plv.
 Bešankos (Бешанкі), k.
 Carkaucai (Царкоўцы), k.
 Didkaimis (Вялікае Сяло), k.
 Didžioji Lebeda (Лебяда Вялікая), k.
 Dmitravičiai (Дзмітраўцы), k.
 Gardzijavičiai (Гардзіеўцы), k.
 Gastilavičiai (Гасцілаўцы), k.
 Gubeikiai (Губейкі), k.
 Ignatkaucai (Ігнаткоўцы), k.
 Klimavičai (Клімавічы), k.
 Liasnikai (Ляснікі), k.
 Macėsai (Мацёсы), vs.
 Malyšai (Малышы), k.
 Mažoji Lebeda (Лебяда Вялікая), dv.
 Mažoji Mažeikava (Мажэйкаў Малы), plv.
 Palutai (Палуты), k.
 Piaskai (Пяскі), k.
 Raubai (Роўбы), vs.
 Semaškai (Сямашкі), k.
 Skribonys (Скрыбаўцы), k.
 Stankevičiai (Станкевічы), vs.
 Špilkos (Шпількі), k.
 Zenevičiai (Зенеўцы), k.
 Zinavičiai (Зіновічы), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Aleksandravo valsčius

Aleksandravo valsčius (arba Aleksandravos valsčius, Aleksandrovsko valsčius) – buvę valsčiai Rusijos imperijoje:

 Alytaus apskrities Alovės valsčius,
 Raseinių apskrities Žemaičių Naumiesčio valsčius,
 Lydos apskrities Mackiškių valsčius.
 Švenčionių ir Svierių apskrities Žukainių valsčius.
Muto valsčius

Muto valsčius (, ; apie 1870 m. ir 1927–1939 m. Voverių valsčius, , ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Mutas, nuo 1929 m. – Voverys.

Istorija 

Įkurtas XIX a. 2-ojoje pusėje Voverių vardu, netrukus pervadintas Muto valsčiumi. 1927 m. rugpjūčio 20 d. vėl pervadintas Voverių valsčiumi. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Užubalio valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 2253 || 267 kiemai  || || 41
|-
| 1874 m. || || 2266 || 265 kiemai  || 3 seniūnijos || 39
|-
| 1880 m. || || 2650 || 251 kiemas  || 3 seniūnijos || 39
|-
| 1885 m. || || 2804 || 251 kiemas  || 3 seniūnijos || 39
|}

Vadovai 
 S. Moisejus, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Abromiškės (Абрамішкі), k.
 Alchauka (Альхоўка), k.
 Bahdanauščyna (Багданаўшчына), plv.
 Biarozauka (Бярозаўка), vs.
 Bulevičiai (Булевічы, Пятроўка Мокрая), kolonija
 Čapliai (Чаплі), bajork.
 Čašeikiai (Чашэйкі), bajork.
 Dyleva (Дылева), k.
 Dragučiai (Драгуці), k.
 Gerdzijavičiai (Гердзеўцы), k.
 Harancai (Гаранцы), k.
 Hradauščyna (Градаўшчына), bajork.
 Juzefava I (Юзэфава I), plv.
 Kadiškės (Кадзішкі), vs.
 Kalamyckijos (Каламыцкія), bajork.
 Kalviai (Кавалі), k., plv.
 Kasilavičiai (Касілаўцы), k.
 Kasperava (Касперава), plv.
 Krasnavičiai (Красноўцы), k.
 Liabiodka (Лябёдка), plv.
 Mancevičiai (Манцавічы), k.
 Markučiai (Маркуці), bajork.
 Meirai (Мэйры), k.
 Meškalai (Мешкалы), k.
 Miknevičiai (Міхноўцы), k.
 Mikutai (Микуты), bajork.
 Misevičiai (Місевічы), k.
 Mutas (Мыта), k., plv.
 Navasiolkos (Навасёлкі), k.
 Papiernia (Паперня), k., plv.
 Peskavičiai (Пяскоўцы), k.
 Radvilavičiai (Радзівілаўцы), bajork.
 Rulevičiai (Рулевічы), k.
 Seliachai (Селяхі), k.
 Semeikos (Сямейкі), k.
 Serapinai (Серафіны), k.
 Sesiulkos (Сясюлькі), bajork.
 Siaurukai (Сяўрукі), k.
 Smaliokai (Смалякі), k.
 Šaleva (Шалева), plv.
 Šarkiniai (Шаркіні), k.
 Voverys (Вавёрка), mstl., plv.
 Zenevičiai (Зяневічы), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Roženkos valsčius

Roženkos valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Roženka.

Istorija 

1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Arlios valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 3859 || 308 kiemai  || || 56
|-
| 1874 m. || || 3488 || 351 kiemas  || 2 seniūnijos || 63
|-
| 1880 m. || || 4276 || 348 kiemai  || 2 seniūnijos || 64
|-
| 1885 m. || || 4265 || 349 kiemai  || 2 seniūnijos || 64
|}

Vadovai 
 M. Lagodskis, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Anichauščyna (Аніхоўшчына), plv.
 Aukštieji Malevičiai (Малявічы Горныя), k.
 Babičiai (Бабічы), k.
 Baličiai (Балічы), k.
 Balotninkai (Балотнікі), k.
 Bebrai (Бабры), k.
 Boguslavava (Багуславава), k.
 Ceikauščyna (Цейкаўшчына), plv.
 Cerachai (Церахі), k.
 Chilčycai (Хільчыцы), k.
 Čarniakai (Чарнякі), k.
 Daukliauščyna (Доўклеўшчына), k.
 Dekavičiai (Дзякаўцы), k.
 Dubrava (Дубрава), kolonija
 Galaunyčiai (Галаўнічы), k.
 Halynka (Галынка), k.
 Karpavičiai (Карпавічы), k.
 Karpeičykai (Карпейчыкі), k.
 Klimauščyna (Клімаўшчына), k.
 Kryšylkos (Крышылкі), k.
 Krupava (Крупава), k.
 Lahadai I-II (Лагады I-II), k.
 Makejaucai (Макееўцы), k.
 Mardosai (Мардасы), k.
 Naujoji Roženka (Новая Ражанка), k.
 Pabebrė (Падбобра), k.
 Padhaininkai (Падгайнікі), kolonija
 Padhornaja (Падгорная), asada
 Padzamčia (Падзамча), k.
 Patokai (Патокі), k.
 Pilipavičiai (Філіпавічы), k.
 Rakovičai (Раковічы), plv.
 Riezai (Рэзы), k.
 Roženka (Ражанка), mstl., plv.
 Ručycai (Ручыцы), k.
 Ručnica (Ручніца), k.
 Rusokai (Русакі), k.
 Rutkevičai (Руткевічы), plv.
 Semehos (Сямягі), k.
 Semenėkai (Семянякі), k.
 Senoji Padražanka (Старая Падражанка), k.
 Sucharai (Сухары), k.
 Šlėktos (Шляхты), k.
 Tiesioji Dalina (Даліна Прамая), k.
 Trokimčiukai (Трахімчыкі), k.
 Užupio Dalina (Даліна Зарэчная), k.
 Valiančycai (Валянчыцы), k.
 Varoniškės (Варонішкі), k.
 Verbilkos (Вярбілкі), k.
 Zaborė (Забор'е), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Rodūnios valsčius

Rodūnios valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Rodūnia.

Istorija 

1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis naikinamo Mackiškių valsčiaus. 1930 m. gegužės 19 d. prijungta dalis Kaniavos valsčius.

|-
| 1869 m. || || 5035 || 509 kiemai  || || 63
|-
| 1874 m. || || 5143 || 540 kiemų  || 4 seniūnijos || 63
|-
| 1880 m. || || 6519 || 536 kiemai  || 4 seniūnijos || 67
|-
| 1885 m. || || 6969 || 536 kiemai  || 4 seniūnijos || 67
|}

Vadovai 
 S. Cyronokas, viršaitis nuo 1883 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Adverninkai (Адвернікі), k.
 Baltiškės (Бальцішкі), k.
 Bartašiškės (Барташышки), k.
 Bartašiūnai (Барташунцы), bajork.
 Butrimai (Бутрымы), vs.
 Daugėliškės (Даўгелішкі), k.
 Dubinčiai (Дубінцы), k.
 Eivūnai (Эйвунцы), plv.
 Gervelėnai (Гервялянцы), bajork.
 Haradziščia (Гарадзішча), k.
 Jatautai (Ятаўты), k.
 Juciūnai (Юцюны), vs.
 Jūronys (Юранцы), k.
 Karhaudai (Каргоўды), k.
 Kemeišai (Кемейшы), dv., k.
 Kivonys (Ківанцы), k.
 Klaišiai (Клайшы), k.
 Kurkiai (Куркі), k.
 Kužiai (Кужы), k.
 Leliušiai (Лялюшы), k.
 Lipkūnai (Ліпкунцы), dv., k.
 Liubonys (Любанцы), bajork.
 Lunkos (Лункі), k.
 Mažeikiai (Мажэйкі), k.
 Naujieji Druskininkai (Друскенікі Новыя), k.
 Naujieji Smilginiai (Смільгіні Новыя), k.
 Navasodai (Навасады), k.
 Navinkos (Навінкі), k.
 Orlios (Орлі), k.
 Paditva (Падзітва), k.
 Paliūnai (Палюнцы), k.
 Pamedzė (Памедзь), k.
 Papiškės (Папішкі), k.
 Parodūnė (Парадунь), vs.
 Pasada (Пасада), k.
 Pastaukos (Пастаўкі), k.
 Paškevičiai (Пашкевічы), bajork.
 Pavaloka (Павалока), k.
 Pavilionys (Павілянцы), k.
 Pelesa (Пеляса), k.
 Peliūnai (Пялюнцы), k.
 Penteniškės (Пянценішкі), k.
 Račkūnai (Рачкуны), k.
 Radžiūnai (Радзюнцы), k.
 Rodūnia (Радунь), mstl., dv.
 Senieji Druskininkai (Друскенікі Старыя), k.
 Senieji Smilginiai (Смільгіні Старыя), k.
 Serbeniškės (Сербянішкі), k.
 Skladonys (Складанцы), k.
 Slabadka (Слабодка), k.
 Stračiūnai (Страчуны), k.
 Stučykiai (Стучыкі), k.
 Surkantai (Сурконты), bajork.
 Šaurai (Шаўры), k.
 Talkūnai (Талькунцы), k.
 Tatarščyna (Татаршчына), k.
 Tautiškės (Таўцішкі), bajork.
 Ulanauščyna (Уланаўшчына), k.
 Vaikūnai (Вайкунцы), k.
 Valdotiškės (Валдацішкі), dv., k.
 Venckevičiai (Вянцкевічы), bajork.
 Vigonys (Віганцы), k.
 Vilbikiai (Вільбікі), bajork.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Sabackinės valsčius

Apie valsčių dabartinės Lenkijos teritorijoje žr. Pokrovsko valsčius.

Sabackinės valsčius (; iki I pasaulinio karo Pokrovų valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Sabackinė.

Istorija 

XIX a. vadinosi Pokrovo vardu, po I pasaulinio karo pervadintas Sabackinės vardu. 1929 m. balandžio 11 d. dalis valsčiaus prijungta prie Užubalio valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 2994 || 247 kiemai  || || 41
|-
| 1874 m. || || 2543 || 249 kiemai  || 2 seniūnijos || 46
|-
| 1880 m. || || 2590 || 243 kiemai  || 2 seniūnijos || 44
|-
| 1885 m. || || 3556 || 240 kiemų  || 2 seniūnijos || 44
|}

Vadovai 
 I. Glušenis, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Aikaučiai (Гайкаўцы), k., plv.
 Anglininkai (Вугольнікі), dv., k.
 Astapiškės (Астапішкі), k.
 Baubotai (Баўботы), k.
 Benkos (Бянькі), k.
 Dameikiai (Дамейкі), k.
 Daubenkos (Даўбенкі), k., plv.
 Dvarčėnai (Дварчаны), k.
 Glušniai (Глушні), k.
 Hanelkos (Ганэлькі), bajork.
 Juškaucai (Юшкаўцы), k.
 Kadilonys (Хадзілоні), k., plv.
 Kazackijos (Казацкія), k.
 Kuderkos (Кудзеркі), k.
 Kuliešai (Куляшы), k.
 Kurpės (Курпі), bajork.
 Lentiškės (Ленцішкі), k.
 Naujieji Paąžuoliai (Новыя Паддубы), k.
 Neliubaičiai (Нялюбаўцы), k.
 Padhališkės (Падгалішкі), k.
 Palujanaucai (Палуянаўцы), k.
 Pečiulevičiai (Пяцюлеўцы), k.
 Perachodai (Пераходы), bajork.
 Petrašiškės (Петрашышкі), k.
 Ryskai (Рыскі), vs.
 Sabackinė (Першамайск), mstl.
 Sabackinė (Сабакінцы), plv.
 Senieji Paąžuoliai (Старыя Паддубы), k.
 Syrnai (Сырні), k.
 Skarbai (Скорбы), k.
 Stralkai (Стралкі), k.
 Šamėkai (Шамякі), bajork.
 Šastakaucai (Шастакоўцы), bajork.
 Šymkauščyna (Шымкаўшчына), k.
 Tabaličiai (Табалічы), k.
 Tanevičiai (Танявічы), k.
 Vainilavičiai (Вайнілаўцы), bajork.
 Venzauščyna (Вензаўшчына), k., plv.
 Verabjai (Вераб'і), k.
 Zenepišai (Зяняпішы), k.
 Žalabai (Жалабы), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Tarnavos valsčius

Tarnavos valsčius (, ; 1931–1939 m. Belahrudos valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Tarnava, kurį laiką Gurniotai ir Belahruda.

Istorija 

Įkurtas XIX a. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Bielyčios valsčiaus, Lebedos valsčiaus ir naikinamo Hančarų valsčiaus. 1931 m. gruodžio 11 d. valsčius pervadintas Belahrudos vardu.

|-
| 1869 m. || || 2500 || 291 kiemas  || || 20
|-
| 1874 m. || || 2413 || 295 kiemai  || 3 seniūnijos || 20
|-
| 1880 m. || || 3560 || 295 kiemai  || 3 seniūnijos || 20
|-
| 1885 m. || || 3585 || 296 kiemai  || 3 seniūnijos || 20
|}

Vadovai 
 L. Kasperskis, viršaitis nuo 1886 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Alžava (Ольжава), k.
 Babaučiai (Бабоўцы), k.
 Bancevičiai (Банцэвічы), k.
 Biltaučiai (Більтаўцы), k.
 Cybarai (Цыбары), k.
 Daliokija (Далёкія), k.
 Didysis Olžavas (Ольжаў Вялікі), plv.
 Ditrykiai (Дзітрыкі), dv.
 Ditrykiai (Дзітрыкі), k.
 Dubčionys (Дубчаны), k.
 Dūdoriai (Дудары), k.
 Gurniotai (Гарняты), k.
 Kadžiukai (Хадзюкі), k.
 Kulbokai (Кульбакі), k.
 Kulbokai (Кульбакі), kolonija
 Makavičiai (Мохавічы), k.
 Masevičiai (Масевічы), k.
 Mažasis Olžavas (Ольжаў Малы), plv.
 Palubninkai (Палубнікі), k.
 Pariečėnai (Парэчаны), k.
 Radivoniškės (Радзівонішкі), k.
 Radivoniškės I (Радзівонішкі I), plv.
 Rakliaucai (Раклёўцы), k.
 Repnikai (Рэпнікі), k.
 Šemetauščyna (Шэмятоўшчына), plv.
 Tarnava (Тарноўшчына), plv.
 Tvirbutai (Цвербуты), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Vosyliškių valsčius

Vosyliškių valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Vosyliškės.

Istorija 

1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Ščiutino valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 5121 || 554 kiemai  || || 70
|-
| 1874 m. || || 5182 || 569 kiemai  || 3 seniūnijos || 70
|-
| 1880 m. || || 6580 || 543 kiemai  || 3 seniūnijos || 70
|-
| 1885 m. || || 7514 || 543 kiemai  || 3 seniūnijos || 87
|}

Vadovai 
 V. Kasperas, viršaitis nuo 1886 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Aikauščyna (Гайкаўшчына), k.
 Alasavičiai (Галасавічы), k.
 Aleksandrauka (Аляксандраўка), k.
 Alenščyna (Аленьшчына), plv.
 Aleškaucai (Алешкаўцы), k.
 Arciušai (Арцюшы), k.
 Aukštoji Liabiodka (Верх-Лябёдка), bajork.
 Bajorai (Баяры), k.
 Baniukai (Банюкі), k.
 Bokštai (Бакшты), k.
 Chadeliai (Хадэлі), k.
 Dalinėnai (Даліняны), k.
 Didieji Kazlai (Вялікія Казлы), k.
 Didkaimis (Вялікае Сяло), k.
 Didžioji Neviša (Вялікая Нявіша), plv.
 Diegcioriai (Дзегцяры), k.
 Drabužiai (Драбушы), k.
 Dvarčionys (Дварчаны), k.
 Glinyčiai (Глінічы), k.
 Grabninkai (Грабнікі), plv.
 Gubičiai (Губічы), k.
 Gudiškės (Гудзішкі), k.
 Hlebaucai (Глебаўцы), bajork.
 Jaskevičiai (Яскевічы), k.
 Kanstantinauka (Канстанцінаўка), k.
 Karevičiai (Карэвічы), k.
 Kasteneva (Касцянева), k., plv.
 Klešnėkai (Клешнякі), k.
 Koščycai (Кошчыцы), k.
 Kronkai (Кронькі), k.
 Krupauščyna (Крупаўшчына), bajork.
 Ladyha (Ладыга), k.
 Lazaucai (Лазаўцы), k.
 Liabiodka IV (Лябёдка IV), plv.
 Liabiodka VI (Лябёдка VI), plv.
 Liachauka (Ляхаўка), k.
 Lialiušaucai (Лялюшаўцы), k.
 Markaucai (Маркаўцы), k.
 Mažieji Kazlai (Малыя Казлы), k.
 Miakišai (Мякішы), k.
 Neviša (Нявіша), bajork.
 Padsvetna (Падсветная), vs.
 Pliabanaucai (Плябанаўцы), k.
 Prymakai (Прымакі), k.
 Psiarcai (Псярцы), k.
 Rageliaucai (Рагелеўцы), k.
 Raudonoji (Красная), k.
 Razniatyčai (Разнятычы), k.
 Rybokai (Рыбакі), vs.
 Rusačkai (Русачкі), k.
 Rusanaucai (Русанаўцы), k.
 Sasauščyna (Сасаўшчына), plv.
 Sasna (Сасна), vs.
 Senosios Vosyliškės (Старыя Васілішкі), k.
 Staradvorcai (Старадворцы), k., bajork.
 Svirydai (Свірыды), k.
 Šaibakpolė (Шайбакполь), plv.
 Šeibokai (Шайбакі), k.
 Šermičai (Шэрмічы), k.
 Škerai (Шкяры), k.
 Škordzė (Шкордзь), k.
 Šliachtauščyna (Шляхтаўшчына), plv.
 Trudavaja (Трудавая), k.
 Vaiščiukai (Вайшчукі), k.
 Vajeikaucai (Ваейкаўцы), k.
 Vosyliškės (Васілішкі), mstl.
 Zbražkos (Збражкі), k.
 Zenevičiai (Зенявічы), k.
 Zybalai (Зыбалы), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Ščiutino valsčius

Ščiutino valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Ščiutinas.

Istorija 

1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Vosyliškių valsčiaus, 1929 m. birželio 21 d. – dalis naikinamo Dambravos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 4463 || 395 kiemai  || || 60
|-
| 1874 m. || || 4472 || 408 kiemai  || 3 seniūnijos || 61
|-
| 1880 m. || || 6099 || 407 kiemai  || 3 seniūnijos || 56
|-
| 1885 m. || || 6472 || 412 kiemų  || 3 seniūnijos || 56
|}

Vadovai 
 K. Pilčukas, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Albinavičiai (Альбиновцы), k.
 Andrušaičiai (Андрушоўцы), plv.
 Andruševičiai (Андрушевцы), k.
 Aradnykai (Огородники), k.
 Baliai I-II (Бали I-II), k.
 Bartašiai (Барташи), k.
 Buivičiai (Буйвичи), k.
 Čaplicauščyna (Чапліцоўшчына), plv.
 Čarnauščyna (Чарнаўшчына), plv.
 Didieji Bajorai (Великие Бояры), k.
 Dohai (Доги), k.
 Domutaičiai (Домутевцы), k.
 Dubraulionys (Дубровляны), k.
 Hernička (Гернічка), plv.
 Iščelna (Ішчална), k., plv.
 Iščelnos Navasodai (Новосады Ищельские), k.
 Jacveskas (Яцвеск), plv.
 Jalašaičiai (Ялашаўцы), k.
 Jančiukai (Янчуки), k.
 Jurauščyna (Юровщина), k.
 Jutevičiai (Ютевцы), k.
 Kalečicai (Калечицы), k.
 Kazariezai (Козорезы), k.
 Kiemėnai (Кемяны), k.
 Korystė (Корысть, Пески), vs.
 Korobkos (Коробки), k.
 Kūlokai (Кулаки), k.
 Kuverkai (Куверки), k.
 Liackas (Ляцк), k.
 Liaščanka (Ляшчанка), plv.
 Micarai (Мицары), k.
 Mikalajauščyna (Николаевщина), k.
 Motiaucai (Мотевцы), k.
 Naumavičiai (Наумовцы), k.
 Navasiolkos (Новоселки), k.
 Paškauščyna (Пашковщина), k.
 Pilčiukai (Пильчуки), k.
 Plentai (Плянты), k.
 Radzevičiai (Радзевічы), plv.
 Raguočiai (Рогачи), k.
 Raudonoji (Красная), dv., k.
 Raudonosios Navasodai (Новосады Красновские), bajork.
 Rešetninkai (Решетники), k.
 Saidakai (Сайдаки), k.
 Sendvariai (Стародворцы), k., plv.
 Senieji Herbikai (Старые Герники), k.
 Skrahai (Скраги), k.
 Skruzdynė (Муравьевка), k.
 Solahubaucai (Сологубовцы), k.
 Spuša (Спуша), k.
 Ščiutinas (Щучин), mstl., plv.
 Topiliškės (Топилишки), k.
 Turauka (Туровка), k.
 Turija (Турья), kolonija, plv.
 Varnos (Вороны), k.
 Voloka (Волока), k.
 Zariečė (Заречье), k.
 Žaguniai (Жагуни), k.
 Žiličiai (Жиличи), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Žaludko valsčius

Žaludko valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Žaludkas.

Istorija 

1927 m. balandžio 1 d. Žaludko valsčiaus kaimas Kozińce perduotas Lebedos valsčiui. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Bielyčios valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 3240 || 320 kiemų  || || 24
|-
| 1874 m. || || 3107 || 329 kiemai  || 3 seniūnijos || 26
|-
| 1880 m. || || 3953 || 328 kiemai  || 3 seniūnijos || 26
|-
| 1885 m. || || 4273 || 328 kiemai  || 3 seniūnijos || 26
|}

Vadovai 
 K. Morchockis, viršaitis nuo 1886 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Ašmencai (Ашмянцы), k.
 Bagdonavičiai (Багданаўцы), k.
 Barčiakai (Барцякі), k.
 Dambrava, Dubrava (Дубрава), k.
 Didžiakaimis (Вялікае Сяло), k.
 Dubeliai (Дубялі), k.
 Farny Kanecas (Фарны Канец), k.
 Gryčiava (Грыцава), vs.
 Krasuliai (Красулі), plv.
 Kukiniai I-II (Кукіні І-II), k.
 Kupros (Купры), k.
 Lahvinai (Лагвіны), k.
 Lebedos Bajorai (Баяры Лябёдскія), k.
 Mažakaimis (Малае Сяло), k.
 Minotavičiai (Мінотавічы), k.
 Navasiolkos (Навасёлкі), k.
 Paperavičiai (Папераўцы), k.
 Sabačkos (Сабачкі), k.
 Skersiai (Скерсі), k.
 Subačiai (Субачы), bajork.
 Šiaudiniai (Шаўдзіні), k.
 Vilkavičiai (Ваўкавічы), k.
 Zabalacė (Забалацце), k.
 Zeniukai (Зенюкі), k.
 Žaludkas (Жалудок), mstl., plv.
 Žaludko Bajorai (Баяры Жалудоцкія), k.
</div>

Šaltiniai 

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Naujadvario valsčius (Ščiutinas)

Naujadvario valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės Baltarusijos teritorijoje, Lydos apskrityje.

Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1929 m. perduotas iš Lydos apskrities Ščiutino apskričiai.

Šaltiniai

Lydos apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Kamenkos valsčius

Kamenkos valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės Baltarusijos teritorijoje, Lydos apskrityje.

Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1929 m. birželio 21 d. jam priskirta dalis naikinamo Dambravos valsčiaus.

Šaltiniai

Gardino apskrities valsčiai
Ščiutino apskrities valsčiai
Titkonių valsčius

Titkonių valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje. Centras – Titkoniai.

Istorija

Valsčius gyvavo XIX a.

Šaltiniai

Panevėžio apskrities valsčiai
Notėnų bažnyčios šventoriaus koplyčia

Notėnų bažnyčios šventoriaus koplyčia – koplyčia, esanti Notėnų kaime, Skuodo rajone, šalia kelio . Ji stovi Šv. kankinės Kotrynos bažnyčios šventoriaus tolimajame kampe, bažnyčiai iš kairės. Šventoriuje išlikusios senosios kapinės. Tvora sumūryta iš akmenų, stovi originalūs ir saviti vartai.

Istorija 

Medinė, valminiu stogu dengta koplyčia pastatyta XVIII a. 

Koplyčioje kurį laiką buvo saugomas sovietmečiu Notėnuose nugriautas Kristaus karaliaus paminklas. 

Koplyčia, šventoriaus vartai ir bažnyčia sudaro Bažnyčios kompleksą, kurio objektai buvo daug metų netvarkyti ir neprižiūrėti. 2015 m. koplyčia buvo suremontuota.

Galerija

Šaltiniai 

Skuodo rajono koplyčios
Notėnai
Šilėnų valsčius

Šilėnų valsčius (, nuo 1939 m. Amtsbezirk Waldheide-Ostpreußen) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Karaliaučiaus krašte.

Istorija

Įkurtas 1874 m. balandžio 15 d. Panaikintas II pasaulinio karo pabaigoje.

Šaltiniai

Ragainės apskrities valsčiai
Tilžės-Ragainės apskrities valsčiai
Renavo kapinių koplyčia

Renavo kapinių koplyčia – koplyčia, esanti Mažeikių rajone, Sedos seniūnijoje, Renavo kaimo kapinėse, kurios įsikūrusios priešais Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčią, kitoje kelio  pusėje. Koplyčia stovi senųjų kapinių dalyje, įrėmintoje akmens mūro tvora. Joje ilsisi Renavo dvaro savininkų kelių kartų palaikai. Koplyčia yra klasicizmo stiliaus statinys, sudėtinė Renavo dvaro ansamblio dalis. 

Renavo kapinės pirmą kartą paminėtos 1838 m. Baronas Antanas Renė nurodo, kad kapinėse 1826 m. yra pastatęs koplyčią, kuri išlikusi iki šiol.

Literatūra 

 Povilas Šverebas. Renavo parapija // Renavas. - V., 2001. - 472 p. - P. 198-203. ISBN 9986-571-71-5

Šaltiniai

Nuorodos 

 
 Sigita Leskevičiūtė.  Sedos ir jos apylinkių kryžiai

Mažeikių rajono koplyčios
Konstantinovo valsčius

Konstantinovo valsčiumi XIX–XX a. caro valdymo laikais vadinti du Lietuvos valsčiai:
 Deltuvos valsčius prie Ukmergės;
 Kvėdarnos valsčius prie Tauragės.
Mankūnų valsčius

Mankūnų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje. Centras – Mankūnai, kurį laiką – Overinas.

Istorija

Gyvavo XIX–XX a. iki I pasaulinio karo.

Šaltiniai

Raseinių apskrities valsčiai