joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Paul Walker

Polas Volkeris (1973 m. rugsėjo 12 d. – 2013 m. lapkričio 30 d.) – buvo JAV aktorius, geriausiai žinomas dėl savo vaidmens „Greiti ir įsiutę“ filmų frančizėje. Pirmą kartą išgarsėjo 1999 m. filmuose „She's All That“ ir „Varsity Blues“. Galų gale 2001 m. dar labiau išgarsėjo dėl savo, kaip pagrindinio veikėjo, vaidmens „Greiti ir įsiutę“ pirmoje dalyje, vėliau vaidino ir tolimesnėse dalyse.

Mirtis 
2013 m. lapkričio 30 d. žuvo patekęs į avariją, dar neužbaigus filmuoti „Greiti ir įsiutę 7“. Volkeris ir jo draugas Roger Rodas, važiuodami Porsche Carrera GT, 72 km/h maksimalioje greičio leistinoje zonoje, Hercules gatvėje, netoli Kelly Johnson aikštelės (Valencija, Santa Klarita, Kalifornija), rėžėsi į betoninį stulpą ir porą medžių, netrukus jų automobilis užsiliepsnojo. Rodas mirė nuo daugybinių sužalojimų, o Volkeris tiek nuo sužeidimų, tiek nuo nudegimų. Abiejų kūnai sudegė neatpažįstamai. 

Tas vingis, kuriame Polas ir jo draugas žuvo, yra populiarus drifto automobilių. Nei alkoholio, nei narkotikų pėdsakų nebuvo rasta jų organizmuose, įskaitant ir tai, kad buvo atmesta automobilio gedimo tikimybė ar netvarkingo kelio kaltė. Policija negalėjo rasti ir jokių įrodymų, kad vyko drag lenktynės. Tyrėjai priėjo išvadą, kad jų greitis galėjo siekti nuo 130 km/h iki 150 km/h ir pasenusios, nudilusios padangos buvo pagrindinė tos avarijos priežastis.

Filmografija 
 1986: Pabaisa spintoje (Monster in the Closet) – 'Professor' Bennett

 1994: Tammy and the T-Rex (Tammy and the T-Rex) – Michael
 1998: Broliukai Didlai (Meet the Deedles) – Phil Deedle
 1998: Malonus miestelis (Pleasantville) – Skip Martin
 1999: Griūvantys rūmai (Brokedown Palace) – Jason
 1999: Viskas apie ją (She’s All That) – Dean Sampson
 1999: Universiteto komanda (Varsity Blues) – Lance Harbor
 2000: Kaukolės (The Skulls) – Caleb Mandrake
 2001: Smagus pasivažinėjimas (Joy Ride) – Lewis Thomas
 2001: Greiti ir įsiutę (The Fast and the Furious) – Brian O’Conner
 2003: Laiko įkaitai (Timeline) – Chris Johnston
 2003: Greiti ir įsiutę 2 (2 Fast 2 Furious) – Brian O’Conner
 2004: Kalėdos (Noel) – Mike
 2005: Pavojai gelmėse (Into the Blue) – Jared
 2006: Palikti sniegynuose (Eight Below) –g Scared) – Joey Gazelle
 2006: Mūsų tėvų vėliavos (Flags of Our Fathers) – Hank Hansen
 2007: Bobio Zy mirtis ir gyvenimas (The Death and Life of Bobby Z) – Tim Kearney
 2008: Projektas Lazarus (The Lazarus Project) – Ben Garvey
 2009: Greiti ir įsiutę 4 (The Fast and the Furious 4) – Brian O’Conner
 2010: Užpuolikai (Takers) – John Rahway
 2011: Greiti ir įsiutę 5 (Fast Five) – Brian O’Conner
 2013: Automobilis 19 (Vehicle 19) – Michael Woods
 2014: 13 rajonas: plytų rūmai (Brick Mansions) - Damien Collier
 2013: Greiti ir isiutę 6 (Fast & Furious 6) – Brian O’Conner
 2014: Greiti ir isiutę 7 (Fast & Furious 7) – Brian O’Conner

Nuorodos 
 Paul Walker imdb filmų bazėje

Išnašos 

Walker, Paul
Molotovo-Ribentropo paktas

Molotovo–Ribentropo paktas () – 1939 m. rugpjūčio 23 d. Maskvoje pasirašytas nacistinės Vokietijos ir SSRS paktas – nepuolimo sutartis bei slapti Vidurio ir Rytų Europos padalijimo protokolai. Paktą pasirašė šalių užsienio reikalų ministrai – Joachimas fon Ribentropas ir Viačeslavas Molotovas. Oficialiai paktas buvo žinomas kaip Nepuolimo sutartis tarp Vokietijos ir Sovietų Sąjungos. Neoficialiai jis taip pat vadinamas Hitlerio–Stalino paktu arba nacių–sovietų paktu.

Pagal šios sutarties slaptuosius protokolus į SSRS įtakos sferą pateko Suomija, Estija, Latvija, rytų Lenkija ir dalis Rumunijos (Besarabija). Vokietijos įtakon pateko Lietuva ir vakarų Lenkija.

Dažnai klaidingai manoma, kad pagal Molotovo-Ribentropo paktą Lietuva turėjo atitekti Rusijai. Iš pradžių SSRS ir Vokietija Lietuvą susitarė priskirti Vokietijos interesų zonai, ir tik 1939 m. rugsėjo 28 d. (jau prasidėjus Antram pasauliniam karui) Vokietija ir SSRS pasirašė sienos ir draugystės sutartį, pagal kurią Lietuva atiduota Sovietų Sąjungos įtakos sferai.

SSRS ir Vokietijos susitarimai nulėmė 1940 m. prasidėjusią Lietuvos okupaciją, represijas, krašto sovietizaciją, juodojo birželio tragediją.

Paktas buvo sulaužytas 1941 m. birželio 22 d., kai Vokietija pradėjo operaciją „Barbarosa“ ir įsiveržė į Sovietų Sąjungą.

Minėjimai 

Pirmą kartą viešai Molotovo-Ribentropo pakto metinės paminėtos 1987 m. rugpjūčio 23 d. mitingu prie paminklo Adomui Mickevičiui, nepaisant tuometinės sovietinės administracijos draudimo. Jį tuomet surengė Lietuvos laisvės lyga. 1988 m. šia proga surengtas Sąjūdžio mitingas Vingio parke, į kurį susirinko apie . 1989 m., minėdami pakto pasirašymo metines, apie 2 milijonai Estijos, Latvijos ir Lietuvos gyventojų, sudarę gyvą grandinę, susikibo rankomis, taip demonstruodami tarpusavio solidarumą. Ši grandinė pavadinta Baltijos keliu. 1990 m. Lietuvos Sąjūdis surengė demonstraciją prie Lietuvos ir Lenkijos sienos, kurią tuomet dar kontroliavo sovietų pareigūnai, nors Lietuva jau buvo paskelbusi nepriklausomybės atkūrimą.

Rugpjūčio 23 d. Lietuvoje minima kaip Juodojo kaspino diena.

Šaltiniai

Pastabos

Nuorodos 

 Dokumento nuotrauka 
 Draugystės ir sienos sutartis (rusų k.) 

Tarptautinės sutartys
Antrasis pasaulinis karas
Trečiojo Reicho tarptautiniai santykiai
TSRS užsienio politika
Ruandos genocidas

Genocidas Ruandoje – 1994 m. balandžio 7 d. – liepos 15 d. Ruandoje vykdytos žudynės, kurių metu hutų radikalų iniciatyva buvo išžudyta 0,5–1,0 mln. tutsių ir nuosaikių hutų. Žudynės prasidėjo naktį iš balandžio 6 į balandžio 7 d. Per 100 d. buvo išžudyta apie 800 000 žmonių, daugiausiai tutsių. Genocido dingstis – Ruandos Vyriausybės konfliktas su Ruandos patriotinio fronto judėjimu.

1990 m. Ruandos patriotinis frontas (RPF) – sukilėlių grupė, kurią daugiausiai sudarė tutsių pabėgėliai, – užgrobė šiaurinę Ruandos dalį. Dėl šios priežasties kilo Ruandos pilietinis karas. Nė viena kovojanti pusė nesugebėjo įgyti persvaros. Remiamas Vyriausybės, Ruandos prezidentas Žiovenalis Habijarimana su RPF pasirašė Arušos susitarimą 1993 m. rugpjūčio 3 d. Daugelis istorikų mano, jog genocidas prieš tutsius buvo planuotas kelerius metus. Vis dėlto sėkmingas pasikėsinimas į Ž. Habijarimanos gyvybę 1994 m. balandžio 6 d. šalyje sukūrė politinį vakuumą ir nutraukė taikos nutarimus. Genocidas prasidėjo kitą dieną, kuomet kariai, policija bei atsarginės karinės struktūros nužudė pagrindinius tutsių ir hutų karinius ir politinius lyderius.

Taip pat skaitykite 

 Jungtinių Tautų tribunolas Ruandai (Ruandos tribunolas)

Nuorodos 
 Ruandos genocidas – su Europos pagalba DELFI portalas
 „Rwanda – The hidden violence“  – Amnesty International pranešimai
 „Leave None to Tell the Story“ – Human Rights Watch reportažas
 Rwandan Genocide Project  – Jeilio u. projektas

Išnašos 
Ruandos istorija
Genocidas
Arūnas Matelis

Arūnas Matelis (g. 1961 m. balandžio 9 d.) – lietuvių kino režisierius ir prodiuseris.

Studijos 
1979–1983 m. Matelis studijavo Vilniaus universiteto Matematikos fakultete (MIF), 1984–1989 m. baigė Lietuvos Muzikos akademijos Teatro ir TV fakultetą, įgijo režisieriaus specialybę. 1992 m. įkūrė vieną pirmųjų Lietuvoje kino studiją Nominum.

Arūnas Matelis yra režisavęs 8, o prodiusavęs per 20 kino filmų.

Filmografija
Pelesos milžinai (1989)
Baltijos kelias (1989)
Dešimt minučių prieš Ikaro skrydį (1991)
Autoportretas (1993)
Iš dar nebaigtų Jeruzalės pasakų (1996)
Pirmasis atsisveikinimas su Rojum (1998)
Priverstinės emigracijos dienoraštis (1999)
 Skrydis per Lietuvą arba 510 sekundžių tylos (Flight over Lithuania or 510 seconds of silence) (2000)
 Sekmadienis. Evangelija pagal liftininką Albertą (2003)
 Prieš parskrendant į žemę (Before Flying Back to the Earth) (2005)
 Nuostabieji Lūzeriai. Kita planeta (Wonderful Losers: A Different World'') (2017)

Nuorodos 

 Lfc.lt informacija

Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatai
Lietuvos kino režisieriai
Lietuvos prodiuseriai
Rainių žudynės

Rainių žudynės – vienas iš Raudonosios armijos ir SSRS represinių institucijų nusikaltimų Lietuvos teritorijoje.

Istorija 

Rainių miškelyje netoli Telšių 1941 m. naktį iš birželio 24 d. į 25 d. įvykdytos kalinių žudynės, kurių metu buvo nužudyti 73 intelektualai – teisininkai, politikai ir kitokie „liaudies priešai“, tarp kurių buvo Vladas Petronaitis. Užkastas aukas po keleto dienų rado praeivis. 

Vėliau sovietų valdžia, norėdama ištrinti šio įvykio prisiminimą, nugriovė Telšių miesto kapinėse pradėtą statyti koplyčią ir iškirto Rainių miškelį.  

Nepaisant to, vietos bendruomenė įvykių nepamiršo ir 1991 m., minint 50-ąsias politinių kalinių nužudymo metines, Rainiuose buvo pašventinta nauja koplyčia. Jos lubas puošia dailininko A. Kmieliausko freskos, kuriose nutapyti Rainių kankiniai.

1943 m. nacių propagandiniame leidinyje paskelbtas gydytojo Leonardo Plechavičiaus medicininis protokolas išvardina visų aukų kankinimo požymius, įskaitant lytinių organų sumušimus, sulaužytus kaulus, suskaldytas kaukoles be smegenų, ir išdurtas akis.

Kankinimai 
 Lietuvos laikinosios vyriausybės Žemės ūkio rūmų leidžiamas savaitraštis Ūkininko patarėjas, 1941 m. liepos mėn. 25 d. aprašė tokias medicininiam protokolui neatitinkančias kančias:

Vieniems buvo nulupta nuo galvos oda, kitiems išpjauti odos diržai iš nugaros ir krūtinės, kai kuriems išdegintos akys, kitiems nuplikyta visa oda. Kai kuriems sulaužyti šonkauliai ir į vidurius sukištos rankos. Daugeliui vyrų nupiauti lyties organai ir į burną įkišti, o moterims išdeginti karšta geležimi. Kai kurioms moterims nupiaustytos krūtys ir prie ausų priraišiotos. Yra ir dar žiauresniu ir šlykštesniu būdu nukankintų. Iš kankinimo būdo ir išviršinių žymių galima spręsti, kad visi šie žmonės buvo nukankinti pačiomis žiauriausiomis kančiomis, kokias gali sugalvoti tik kraugeringa azijatų iškrypusi vaizduotė.

Kaltinamieji 
Vienas kaltinamųjų baudžiamojoje byloje Nr. 09-2-024-88 – Petras Raslanas po 1990 m. kovo 11 d. pasislėpė Rusijoje, kuri jį dangstė iki mirties.

Įamžinimas 
Aukų atminimui 1991 m. prie Rainių miškelio pastatyta Kančios koplyčia ir pasodintas Atminties ąžuolynas. Žudynių vietoje, miške, apie 300 m nuo koplyčios, įrengta aikštelė su rausvo granito paminklu „Trys kryžiai" (aut. skulp. Regimantas Midvikis). 1995 m. atminimo vieta su paminklu ir koplyčia paskelbti nacionalinės reikšmės istorijos ir memorialiniu paminklu.

Taip pat skaitykite 
 Alsėdžių Rainių kankinių kapas

Literatūra 
 Rainių tragedija. Arvydas Anušauskas, Birutė Burauskaitė.

Šaltiniai 

NKVD
Žudynės Lietuvoje
Lietuvos istorija (1940-1945 m.)
Telšių rajono savivaldybė
Latvijos ledo ritulio lyga

Latvijos ledo ritulio lyga () – Latvijos ledo ritulio lyga.

Čempionai 

 2020–21 – HK Olimp/Venta 2002
 2019–20 – nutraukta
 2018–19 – HK Mogo
 2017–18 – HK Kurbads
 2016–17 – HK Kurbads
 2015–16 – HK Liepāja
 2014–15 – HK Mogo
 2013–14 – HS Rīga/Prizma
 2012–13 – HK SMScredit.lv
 2011–12 – Liepājas Metalurgs
 2010–11 – Liepājas Metalurgs
 2009–10 – Dinamo-Juniors Riga
 2008–09 – Liepājas Metalurgs
 2007–08 – Liepājas Metalurgs
 2006–07 – HK Riga 2000
 2005–06 – HK Riga 2000
 2004–05 – HK Riga 2000
 2003–04 – HK Riga 2000
 2002–03 – Liepājas Metalurgs
 2001–02 – Liepājas Metalurgs
 2000–01 – HK Riga 2000
 1999–2000 – Liepājas Metalurgs
 1998–99 – HK Nik's Brih Riga
 1997–98 – HK Nik's Brih Riga
 1996–97 – LB/Essamika
 1995–96 – Alianse Riga
 1994–95 – HK Nik's Brih Riga
 1993–94 – HK Pārdaugava Rīga
 1992–93 – HK Pārdaugava Rīga
 1991–92 – HK Sāga Ķekava Riga
 1943–91 – nevyko
 1942–43 – nutraukta
 1941–42 – US Rīga
 1940–41 – Dinamo Rīga
 1939–40 – US Rīga
 1938–39 – ASK Rīga
 1937–38 – ASK Rīga
 1936–37 – US Rīga
 1935–36 – ASK Rīga
 1934–35 – ASK Rīga
 1933–34 – ASK Rīga
 1932–33 – Unions Rīga
 1931–32 – Unions Rīga

Šaltinis:

Šaltiniai 

Latvijos ledo ritulys
Ledo ritulio lygos
Babėnų miškas

Babėnų miškas-parkas yra Kėdainių rajone, Kėdainių miesto šiaurinėje dalyje, Babėnuose. Nusidriekęs Nevėžio slėnio šlaitu iš pietų į šiaurę beveik 5 km (nuo Kėdainių Centrinės Ligoninės iki Sirutiškio kaimo), iš rytų į vakarus – iki 1,5 km. Plotas – 2,87 km². Skiria Babėnus I, Babėnus II ir Justinavos kolektyvinius sodus. Vakaruose prieina iki Dotnuvėlės upės. Šiaurinėje miško dalyje įsiterpęs Babėnų karjeras, kurio pietinis krantas yra populiari poilsio vieta. Seniau miške buvo įsikūrusi kavinė – baras „Svirnelis“. Dalis miško tvarkoma kaip parkas (kertami krūmai, sąžalynai). Vyrauja lapuočiai medžiai: ąžuolai, klevai, beržai, drebulės, juodalksniai ir kt., tačiau gausu ir spygliuočių: pušų, eglių, kalninių pušų.

Babėnų miškas žinomas nuo viduramžių, palaipsniui mažėjo plečiantis gyvenvietėms. Tarpukariu veikė poilsiavietės. Karo metais miškas kirstas, pušų ir eglių mediena vežta Vokietijon. Pokariu mišką medienai naudojo vietos gyventojai. XX a. septinto dešimtmečio antroje pusėje paskelbtas parku. LTSR metais veikė karinių pratybų poligonas. 2004 m. dvylika tautodailininkų iš keleto rajonų sukūrė ir miške pastatė 15 ąžuolinių skulptūrų pasakų motyvais.

Šaltiniai 

Kėdainiai
Kėdainių rajono miškai
Lietuvos parkai
Hanno Möttölä

Hanno Möttölä (g. 1976 m. rugsėjo 9 d. Helsinkyje) – vienas geriausių Suomijos krepšininkų.

Žaidėjo karjera 
1996 m. išvyko į JAV, kur baigė Jutos universitetą. NBA naujokų biržoje 40 šaukimu pakvietė Atlantos „Hawks“ klubas. H. Mottola tapo pirmuoju suomiu, rungtyniavusiu stipriausioje pasaulio krepšinio lygoje.

Po dviejų sezonų persikėlė į Europą. Čia atstovavo Vitorijos „Tau Ceramica“, Bolonijos „Skipper“, Pezaro „Scavolini“, Maskvos „Dinamo“, Kauno „Žalgirio“  ir Salonikų „Aris“ komandoms. 2008 m. rugsėjo mėn. paskelbė apie krepšininko karjeros pabaigą . 2009 metais, jis pranešė, kad padės Suomijos rinktinei per 2009 metų Europos krepšinio čempionatą  2009 m. vasarą Suomijos klubas iš Helsinkio "Torpan Pojat" pranešė, kad pasirašė dvejų metų sutartį su H. Möttölä.

Pasiekimai 
 1995 m. išrinktas Suomijos lygos metų naujoku
 1997, 1998, 1999 m. išrinktas geriausiu Suomijos krepšininku
 2004 m. dalyvavo Italijos lygos visų žvaigždžių dienoje
 2006 m. ULEB taurės laimėtojas
 2007 m. LKF taurės laimėtojas
 2007 m. BBL vicečempionas
 2007 m. LKL čempionas

Šaltiniai 

Mottolla, Hanno
Užsienio krepšininkai Lietuvos komandose
Paprastasis čiobrelis

Paprastasis čiobrelis (Thymus serpyllum) – daugiametis, labai aromatingas, 10–13 cm aukščio puskrūmis. Yra daug  rūšių, jos giminingos pagal biologinį veikimą. Stiebas plonas, gulsčias; lapai smulkūs, priešiniai, standūs, pilkai žali, juose yra eterinių aliejų, todėl augalas maloniai kvepia. Žiedai maži, violetiniai. Vaisius – 4 riešutėliai. Auga smėlingose vietovėse, pušynuose. Žydi birželio – rugpjūčio mėnesiais.

Medicina 
Čiobrelio žolė lietuviškoje liaudies medicinoje laikoma vaistine medžiaga. Renkamos šakelės su lapeliais ir žiedeliais jų žydėjimo metu. Turi eterinių aliejų, kartumynų, rūgščių, rauginių medžiagų. Eterinis aliejus timolis turi antiseptinių savybių, todėl iš jo gaminami preparatai, skirti kvėpavimo takams, bronchitui, plaučių uždegimui gydyti.   

Liaudies medicinoje laikoma, jog čiobrelis turi platų gydomąjį spektrą: gydoma hipertonija; arbata varo šlapimą, gydo parezus, paralyžius, artritus; turi raminantį, prieštraukulinį poveikį. Tai taip pat ir antimikrobinė priemonė, vartojama burnos ertmės uždegiminiams procesams.  

Vartojamas užpilas, pavilgai, ekstraktai ir tinktūros. Iš čiobrelio gaminamos arbatos, aromatingi padažai, salotos. Jis vartojamas kosmetikoje, likerių gamyboje.

Šaltiniai 

Notreliniai
Prieskoniniai augalai
Vaistiniai augalai
Šandongas

Šandongas () – provincija rytinėje Kinijos dalyje. Plotas – 156 700 km², 94,2 mln. gyventojų (2009). Sostinė – Dzinanas. Šandongo pavadinimas pažodžiui reiškia „į rytus nuo kalnų“. Neretai Šandongas pavadinmas Čilu (Qílǔ 齐鲁/齊魯), nes čia Pavasarių ir rudenų laikotarpiu gyvavo Lu ir Či valstybėlės.

Administracinis suskirstymas 
Šandongas dalijamas į 17 prefektūrų lygmens administracinius vienetus (visi jie yra prefektūrų lygmens miestai):

 Dzinanas (济南市 Jǐnán Shì)
 Liaočengas (聊城市 Liáochéng Shì)
 Dedžou (德州市 Dézhōu Shì)
 Dong-ingas (东营市 Dōngyíng Shì)
 Dzibo (淄博市 Zībó Shì)
 Veifangas (潍坊市 Wéifāng Shì)
 Jantai (烟台市 Yāntái Shì)
 Veihai (威海市 Wēihǎi Shì)
 Čingdao (青島市 (青岛市) Qīngdǎo Shì)
 Židžao (日照市 Rìzhào Shì)
 Lin-i (臨沂市 (临沂市) Línyí Shì)
 Dzaodžuangas (枣庄市 Zǎozhuāng Shì)
 Dziningas (济宁市 Jìníng Shì)
 Tai-anas (泰安市 Tài'ān Shì)
 Lai-u (莱芜市 Láiwú Shì)
 Bindžou (滨州市 Bīnzhōu Shì)
 Hedze (菏泽市 Hézé Shì)

Šie prefektūrų lygmens vienetai dalijami į 140 apskričių lygmens vienetų (49 rajonus, 31 apskričių lygmens miestų, 60 apskričių). Pastarieji – į 1941 savivaldybių lygmens administracinį vienetą (1223 miestus, 293 savivaldybes, 2 etnines savivaldybes bei 423 porajonius).

Geografija 
Šandongas – gan lygi vietovė. Šiaurės vakarų, vakarų ir pietvakarių teritorijos įeina į Šiaurės Kinijos lygumos ribas. Provincijos centre kalnų daugiau (Taišanas, Lušanas, Mengšanas yra žymiausi). Rytuose provincija užima kalvotą Šandongo pusiasalį, skiriantį Bohai jūrą nuo Geltonosios jūros. Aukščiausia Šandongo viršūnė – Jaspio imperatoriaus viršukalnė (1545 m).

Vakaruose per Šandongą teka Geltonoji upė. Į jūrą ji įteka Šandongo šiaurinėje pakrantėje. Šandongą kerta ir Didysis Kinijos kanalas. Didžiausias provincijos ežeras – Veišanas (Weishan). Šandongo pakrančių ilgis 3000 km. Pusiasalio krantai uolėti, yra skardžių, įlankų, salų.

Klimatas vidutinis. Vasaros drėgnos, žiemos šaltos ir sausos. Vidutinė temperatūra sausio mėnesį -5–1 °C, liepą – 24–28 °C. Metinis kritulių kiekis 550–950 mm.

Kultūra ir turizmas 
Šandonge kalbama kinų mandarinų kalbos atmainomis.

Šandongo virtuvė laikoma viena iš aštuonių didžiųjų tradicinių kinų virtuvė.

Kinų operos atmainos, populiarios Šandonge, vadinamos Bangdzi (Bangzi) ir Liudziu (Lüju).

Turistų lankomos vietos:
 Penglai – miestas šiaurinėje Šandongo pusiasalio dalyje, susijęs su daoizmu.
 Čingdao (Qingdao) – kurortas pietinėje pusiasalio dalyje. Garsėja Čingdao alumi.
 Laošanas (Laoshan) – kalnas netoli Čingdao.
 Čingdžou (Qingzhou) – senovėje buvęs svarbus prekybinis bei administracinis centras.
 Veihai (Weihai) – buvęs britų uostas, vaidinęs svarbų vaidmenį Antrajame kinų–japonų kare.
 Pasaulio paveldo objektai:
 Konfucijaus šventykla Čiufu (Qufu).
 Šventasis Tai kalnas (Taišanas – Taishan) Tai-ane.

Nuorodos 
 Žemėlapis
 Čiufu 
 Čingdao alus

Kinijos provincijos
Ana Netrebko

Ana Netrebko (;  g. 1971 m. rugsėjo 18 d. Krasnodare, Rusija) – rusų dainininkė (sopranas).

Turi Rusijos ir Austrijos (gavo 2006 m) pilietybę.

Nuorodos 

 Asmeninis tinklalapis

Netrebko, Ana
Lietuvių fronto bičiulių sambūris

Lietuvių fronto bičiulių sambūris – visuomeninis judėjimas Lietuvoje ir už jos ribų. Lietuvių fronto bičiulių sąjūdis susibūrė iš į Ameriką, Australiją ir Kanadą karo nublokštųjų išeivių. Tarp žymesniųjų organizacijos steigėjų minėtini Antanas Maceina, Vytautas Vaitiekūnas, Zenonas Ivinskis, Juozas Girnius, Jonas Grinius, Adolfas Damušis, Juozas Brazaitis, Leonardas Valiukas, literatai Bernardas Brazdžionis ir Alė Rūta. Sąjūdžio kūrėjais buvo karo metų rezistencinio antinacinio lietuvių fronto nariai. Kartu su latviais ir estais sujungę jėgas Baltų lygoje, jie ragino pasaulio visuomenę netylėti – smerkti Baltijos šalių okupaciją, žmogaus teisių pažeidimus sovietų Lietuvoje.  2007 m. organizacijos pirmininku buvo teisininkas Kęstutis Milkeraitis.

Nuorodos, šaltiniai 
Judėjimų epidemija

Išnašos 

Lietuvos politiniai judėjimai
Stephen Hawking

Stivenas Hokingas (; 1942 m. sausio 8 d. Oksforde, Anglija – 2018 m. kovo 14 d. Kembridže, Anglija) – anglų fizikas.

Biografija 
Stivenas Hokingas gimė 1942 m. sausio 8 d. Oksforde, Frenko ir Izabelės Hokingų šeimoje. Turėjo dvi seseris Filipą ir Mariją, bei įvaikintą brolį Edvardą. Tėvai gyveno tuo metu vokiečių bombarduojamame Londone ir Izabel gimdymui buvo persikėlusi į Oksfordą, susitarimu su vokiečiais nuo bombardavimų saugų miestą. Po dvejų savaičių nuo S. Hokingo gimimo ji su sūnumi grįžo į Londoną. Jo tėvas buvo baigęs medicinos mokslus, buvo tropinių ligų specialistas, po karo paskirtas vadovauti Parazitologijos departamentui Nacionaliniame užkrečiamųjų ligų institute. 1950 m. su tėvais persikėlė gyventi į Sent Albaną, kur lankė to paties pavadinimo mokyklą. S. Hokingas Oksfordo universiteto koledže pradėjo matematikos studijas, tačiau jų nebaigė, pasirinko fiziką, kurią baigė. 1966 m. apsigynė daktaro laipsnį Trinity Hall koledže prie Kembridžo universiteto. Iki savo gyvenimo pabaigos buvo profesorius Kembridžo universitete. Daugiausiai dirbo reliatyvumo teorijos srityje, ypač ties juodųjų skylių teorijomis.1974 m. išrinktas į JK Karališkąją draugiją, tapo vienu iš jauniausių jos narių. Profesorius pelnė daugybę vardų ir apdovanojimų. 1982 m. jam suteiktas Britų imperijos ordino komandoro laipsnis („sero“ titulas), 1989 m. jis priimtas į Garbės ordino kavalierius. Vienas iš paskutiniųjų apdovanojimų – 2009 m. JAV prezidento skirtas Laisvės medalis.

Stiveno Hokingo pagrindiniai tyrimai apima teorinę kosmologiją bei kvantinę fiziką; daugiausia juodąsias bedugnes (plačiau žr. Hokingo spinduliavimas).

Hokingas sirgo amiotrofine lateraline skleroze, buvo beveik visiškai paralyžiuotas. Jis gyveno Anglijoje, Kembridže.

Knygos 

 The Large Scale Structure of Space-Time (1973, su G. F. R. Ellis)
 Superspace and Supergravity (1981)
 The Very Early Universe (1983)
 A Brief History of Time: From the Big Bang to Black Holes (1988);
 Black Holes and Baby Universes and other Essays (1993);
 The Universe in a Nutshell (2001, išversta į lietuvių kalbą – „Visata riešuto kevale“, keturi leidimai: 2003, 2006, 2009 ir 2014 m.);
 A Briefer History of Time (2005)
 The Grand Design (2010, su Leonard Mlodinow, išversta į lietuvių kalbą – „Didysis projektas“, 2011 m.)
Brief Answers to the Big Questions (2018)

Nuorodos 

 Oficiali Stephen Hawking svetainė

Išnašos 

Hawking, Stephen
Rašytojai
Rimvydas Valatka

Rimvydas Valatka (g. 1956 m. gruodžio 19 d. Šamankos kaime, Irkutsko rajonas, Irkutsko sritis, RTFSR) – Lietuvos žurnalistas, publicistas, signataras.

Biografija 
1975 m. baigė Palangos vidurinę mokyklą, 1980 m. Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto Istorijos fakultetą, įgijo istorijos mokytojo specialybę.

1978–1987 m. Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto laborantas ir laikraščio „Tarybinis pedagogas“ redaktorius. 1982–1983 m. „Valstiečių laikraščio“ korespondentas. 1983–1987 m. dirbo laikraščio „Tiesa“ informacijos skyriuje. 1987–1990 m. savaitraščio „Gimtasis kraštas“ vyriausiojo redaktoriaus pavaduotojas. 1989 m. išrinktas Lietuvos žurnalistų sąjungos valdybos pirmininko pavaduotoju. 

1990–1991 m. savaitraščio „Atgimimas“ redaktorius. 1990–1992 m. LR Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatas, priklausė Liberalų frakcijai.  1992 m. kandidatavo į LR Seimą. 1992–2012 m. dienraščio „Lietuvos rytas“ vyriausiojo redaktoriaus pavaduotojas, internetinio portalo lrytas.lt redaktorius. 1996 m. televizijoje TV3 su Liudvika Pociūniene vedė poleminę laidą „Detektorius“. 1999 m. BTV vedė laidą „Kitu kampu“. 2012–2015 m. laikraščio ir naujienų portalo „15 min“ vyriausiasis redaktorius. 2015–2016 m. žurnalo „Veidas“ vyriausiasis redaktorius ir direktorius. 2017 m. naujienų agentūros ELTA vyriausiasis redaktorius, dirbo juo vieną dieną. Nuo 2017 m. Info TV veda laidą „@rimvydasvalatka“.

1989 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos valdybos pirmininko pavaduotojas. Paskelbė straipsnių ekonomikos, kultūros ir politikos klausimais.

Bibliografija 
 Aiškiaregės voratinklyje – Lietuvos valdžia: Lenos Lolišvili fenomenas: straipsnių rinkinys / sud. Liudas Dapkus, Rimvydas Valatka; dail. Vytautas Jurkūnas, Jonas Varnas. – Vilnius: Lietuvos rytas, 2003. – 86 p.: iliustr. – ISBN 9986-448-11-5
 Europos užkariavimas / teksto autoriai Algimantas Budrys, Remigijus Kazilionis, Kęstutis Rimkus, Gedvydas Vainauskas, Jonas Vainauskas, Rimvydas Valatka. – Vilnius: Lietuvos rytas, 2003. – 109 p.: iliustr. – ISBN 9986-448-13-1
 Atėnų siurprizai / teksto autoriai Remigijus Kazilionis, Marius Grinbergas, Rimvydas Valatka, Rasa Karmazaitė; fotogr. Mindaugas Kulbis. – Vilnius: „Lietuvos rytas“ Leidybos centras, 2004. – 158 p.: iliustr. – ISBN 9986-448-14-X
 Atviro nervo krapštymas: komentarai. – Vilnius: „Lietuvos ryto“ Leidybos centras, 2005. – 310 p. – ISBN 9986-448-16-6
 Interneto gidas / Gediminas Navaitis, Rytis Rainys, Ugnė Rutkauskienė, Virginijus Savukynas, Liutauras Ulevičius, Rimvydas Valatka, Aušra Vaškevičienė. – Vilnius: Viešosios politikos strategijų centras, 2008. – 358 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-836-00-1

Įvertinimas 
 2000 m. DLK Gedimino 3 laipsnio ordinas 
 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis

Šaltiniai 

Kovo 11 akto signatarai
Lietuvos redaktoriai
Lietuvos publicistai
Portlando Trail Blazers

Portlando „Trail Blazers“ – () NBA Vakarų konferencijos Šiaurės vakarų pogrupio komanda iš Oregono valstijos Portlando miesto.

Istorija 

1970 m. komandos savininkai sumokėjo 3,7 mln. JAV dolerių už vietą lygoje. 1976-77 m. sezone „Trail Blazers“ laimėjo pirmąjį komandos čempionatą.

Sezonai

Žaidėjai

Šlovės muziejaus nariai 
 Clyde Drexler
 Dražen Petrović
 Jack Ramsay (buvęs treneris)
 Bill Walton
 Lenny Wilkens
 Arvydas Sabonis

Įamžinti marškinėliai 
Portland Trail Blazers klubas yra įamžinęs garsiausių savo krepšininkų marškinėlius. Numeriai marškinėlių, kuriuos jie nešiojo, daugiau niekada nebus naudojami komandoje. Į šį sąrašą įeina:

 1 Larry Weinberg, Klubo įkūrėjas-savininkas, 1970-88
 13 Dave Twardzik, G, 1976-80
 15 Larry Steele, G, 1971-80
 20 Maurice Lucas, P, 1976-80 & 1987-88
 22 Clyde Drexler, G, 1984-94
 32 Bill Walton, C, 1974-78
 36 Lloyd Neal, C, 1972-79
 45 Geoff Petrie, G, 1970-76
 77 Jack Ramsay, vyr. treneris, 1976-86 (garbei pergalingo 1976-77 sezono)

Nuorodos 
 Oficiali Portlando „Trail Blazers“ svetainė

NBA klubai
Vitas Tomkus

Vitas Tomkus (g. 1956 m. gruodžio 9 d. Šiauliuose) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius, verslininkas, visuomenės veikėjas.

Biografija 
1971 m. Klaipėdos K. Donelaičio vidurinėje mokykloje baigė 8 klases. 1971–1972 m. mokėsi Klaipėdos jūreivystės mokykloje, 1973–1974 m. Tazovskio jamalų-nencų vidurinėje mokykloje.

1973–1974 m. Užpoliarės geologų ekspedicijos geologas. 1974 m. grįžo į Lietuvą, dirbo Klaipėdos statybos bare betonuotoju. 1975–1977 m. tarnavo sovietinėje armijoje. 1977–1982 m. studijavo Vilniaus universitete, įgijo žurnalisto specialybę.

1981–1988 m. žurnalo „Šluota“ skyriaus redaktorius. 1988–1990 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Seimo tarybos narys.

1989-1990 m. SSRS AT deputatas. 1989 m. kartu su Vitu Lingiu ir Ryčiu Taraila įsteigė laikraštį „Respublika“ , 1989–2004 m. ir nuo 2009 m. jo vyriausiasis redaktorius, nuo 1997 m. UAB „Respublikos investicija“ direktorius. 2004–2009 m. naujienų agentūros ELTA valdybos pirmininkas. „Respublikos leidinių grupės“ pagrindinis akcininkas. 2005–2018 m. vienas Šiaulių alaus daryklos „Gubernija“ akcininkų. 

Brolis Gintaras Tomkus (g. 1960). Žmona Lina Tomkienė. Sūnūs Justinas Tomkus, Rytis Tomkus.

Prieštaringi V. Tomkaus straipsniai ir viešoji reakcija 
2004 m. V. Tomkus „Respublikoje“ ir „Vakaro žiniose“ išspausdino tęstinį straipsnį „Kas valdo pasaulį?“. Dėl pastarojo straipsnio Atviros Lietuvos Fondas ir nepriklausomi piliečiai parašė kreipimąsi į Lietuvos politikus ir valstybės tarnautojus, prašydami viešai pasmerkti šį žydus ir seksualines mažumas niekinantį straipsnį. V. Tomkų teismas pripažino kaltu ir skyrė piniginę baudą. 

2009 m., reaguodami į vasario pradžioje internetiniame dienraštyje balsas.lt patalpintą Vito Tomkaus straipsnį ir seną „Respublikos“ karikatūrą, Lietuvos žurnalistų draugija ir Žurnalistų sąjunga paskelbė, kad dienraščio redaktorius ir savininkas V. Tomkus piktnaudžiavo žodžio laisve ir užtraukė gėdą visai Lietuvos žurnalistikai.

Bibliografija 
 Taranas: publikacijos. – Vilnius: Mintis, 1988. – 158 p. – ISBN 5-417-00270-4

Įvertinimas 
 1988 m. savaitraščio „Gimtasis kraštas“ konkurse išrinktas populiariausiu pertvarkos žurnalistu
 2000 m. DLK Gedimino 3 laipsnio ordinas 
 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis

Šaltiniai 

Lietuvos leidėjai
Lietuvos redaktoriai
Lietuvos žiniasklaidos vadybininkai
Lietuvos verslininkai
Pernu (upė)

Pernu () – upė vakarinėje Estijoje. Prasideda Pandiverės aukštumoje, į šiaurę nuo Paidės. Teka pelkėtomis ir miškingomis žemumomis į pietvakarius, įteka į Baltijos jūros Pernu įlanką ties Pernu miestu.

Didžiausias intakas – Navestis (kairysis).

Ant upės yra kelios nedidelės hidroelektrinės. Upės žiotyse yra uostas. Prie Pernu upės įsikūrę Tiurio, Sindžio ir Pernu miestai.

Estijos upės
Ivanas Paleičikas

Ivanas Paleičikas (g. 1956 m., rugpjūčio mėn. 18 d., Gardine, Baltarusijos lenkų šeimoje) - investuotojas, verslininkas, vienas turtingiausių Lietuvoje žmonių, kurio bendra turto vertė siekia beveik 180 mln. €.

Biografija 

1963 - 1971 mokėsi Papernės (Baltarusija) 8-metėje mokykloje, 1971 - 1973 - Gostilovo (Baltarusija) vid. m-kloje.  

1974 - 1979 m. atvykęs iš gimtosios Lydos į Kauną, čia studijavo elektrotechniką Kauno politechnikos institute (dabar – Kauno technologijos universitetas Čia susipažino ir su būsima žmona Birute Paleičikiene, su kuria užaugino sūnų ir dvi dukras. Mokslus politechnikume baigė su pagyrimu. Aukštas įvertinimas suteikė teisę pačiam rinktis darbo vietą. Po studijų pradėjo dirbti meistru tik pradėjusioje veikti naftos perdirbimo gamykloje Mažeikiuose, o jau po septynerių metų Ivanas paskiriamas gamyklos vyriausiuoju energetiku. Būdamas 27-erių, jau vadovavo 800 žmonių.

1979 - 1993 - Mažeikių naftos perdirbimo įmonės 4-ojo cecho vyr. meistras, aikštelės virš., cecho virš. pav., vyr. energetikas. 1993 - UAB "Inkomi" Naftos skyriaus dir., gen. dir., 1993-1999 UAB "Lukoil Baltija" gen. dir. pav., gen. dir., 1999 - 2000 - "Northern Europe - Lukoil Investholding GmbH" atstovybės Lietuvoje gen. dir., Baltijos regiono vad.

Iki 2016 m. dirbo ir vadovavo degalinių tinklui Lukoil Baltija iki kol koncernas pardavė degalines Lietuvoje, Latvijoje ir Lenkijoje austrų kompanijai „Amic Energy Management GmbH“ ir nusprendė iš Lietuvos degalinių rinkos pasitraukti.

Kiti verslai: 1996 metais įsteigta įmonė „Vaizga“, kurioje sutelktas šeimos verslas per kurią valdomos kitos įmonės. Įgimto verslumo, įgyto išsilavinimo bei žingeidumo ir plataus požiūrio dėka Ivanas Paleičikas neapsiribojo tik naftos produktų sektoriumi. Drauge su žmona kūrė naujas darbo vietas, steigė įmones užsiimančias nuosavo turto nuoma, biologinės kilmės degalų gamyba, taip pat elektros energijos gamyba ir paskirstymu, transporto paslaugomis ir net žemės ūkiu.

2017 m. po rebrandingo kampanijos, didžiausio Lietuvoje degalinių tinklo "VIADA" pagrindinė akcininkė - UAB Vaizga.

Viešosios nuomonės ir rinkos tyrimų bendrovės „Spinter“ 2002 m. darytoje apklausoje 2,4 proc. respondentų nurodė Paleičiką tarp verslo pasaulio asmenybių, darančių didžiausią įtaką valdžios sprendimams.

Šaltiniai 

 Ivanas – už Lietuvą ;
http://www.veidas.lt/%E2%80%9Elukoil%E2%80%9C-veidas-ivanas-paleicikas-neturi-ne-laso-rusisko-kraujo
https://www.delfi.lt/apps/turtingiausieji/verslininkai https://www.lrytas.lt/gyvenimo-budas/seima/2009/09/19/news/baznycios-bokstai-garsiai-seimai-uzstojo-mirties-seseli-5770895/
https://www.respublika.lt/lt/naujienos/lietuva/verslas/lukoil_baltija_prezidentas_ivanas_paleicikas_brvaldzioje_truksta_patriotu/

Lietuvos vadybininkai
Tomas Kučinskas

Tomas Kučinskas (g. 1967 m. sausio 27 d. Vilniuje) – lietuvių verslinkas, ilgametis AB „Švyturys“ (AB „Švyturys-Utenos alus“) valdybos pirmininkas bei akcininkas. 

Tomas Kučinskas yra Skandinavijos koncerno „Baltic Beverages Holding“ padalinio „BBH Baltic“ prezidentas, 1 mlrd. JAV dol. apyvartą turinčios Rusijos alaus daryklos „Baltika“ valdybos narys.

Tomas Kučinskas savo vadybinę karjerą pradėjo nuo prekybos atstovo pareigų Rusijoje ir nuosekliai kilo karjeros laiptais.

1997–1999 jis dirbo bendroje JAV ir Lietuvos įmonėje „Bennet Distributors“, vėliau – „Pepsi-Cola“ Baltijos šalių atstovybėje.

T. Kučinskas alaus pramonėje dirba nuo 1999 metų, kai tapo Klaipėdos alaus daryklos „Švyturys“ generaliniu direktoriumi.

Nuo 2001 metų Tomas Kučinskas vadovavo Jungtiniam alaus centrui, koordinuojančiam alaus daryklų „Švyturys“, „Utenos alus“ ir „Kalnapilis“ veiklą iki pastarosios alaus daryklos pardavimo Danijos alaus bendrovei „Brewery Group“.

Nuo 2008 m. nacionalinės elektros benrovės „LEO LT“ stebėtojų narys

2012 m. UAB „City Plaza“ ir Tomas Kučinskas už 22 mln. Lt įsigijo 100% kelių ženklinimo įmonės „Biseris“ akcijų. 

Šalia valdomų verslo kompanijų, Tomas Kučinskas nuo 2012 m. eina Lietuvos plaukimo federacijos prezidento pareigas.

Apdovanojimai 
Verslo šlovės galerijos laureatas, 2002 m.

Šaltiniai, nuorodos 
Tomas Kučinskas tapo BBH viceprezidentu 2002 m. lapkričio 13 d.

Lietuvos vadybininkai
Verslo šlovės galerijos laureatai
Antanas Bosas

Antanas Bosas (g. 1955 m. birželio 10 d. Syktyvkare, Komija) – lietuvių verslininkas, Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1958 m. su tėvais iš tremties grįžo į Lietuvą. 1962–1973 m. mokėsi ir baigė Klaipėdos 1-ąją vidurinę mokyklą-internatą. 1973–1978 m. studijavo ir baigė Kauno Antano Sniečkaus politechnikos instituto Mechanikos fakulteto šaldytuvų ir kompresorių specialybę, įgijo inžinieriaus mechaniko kvalifikaciją. 2000 m. Vilniaus universiteto Ekonomikos fakultete apsigynė socialinių mokslų daktaro laipsnį.

1978–1982 m. Klaipėdos laivų statyklos „Baltija“ meistras, 1982–1986 m. Klaipėdos buities tarnybos įmonių susivienijimo „Pajūris“ vyriausias mechanikas, 1986–1989 m. Gargždų metalo apdirbimo įmonės „Pajūris“ techninio skyriaus viršininkas. 1989–2004 m. ir nuo 2009 m. UAB „Vakarų Lietuvos pramonės ir finansų korporacija“ prezidentas. 2001–2004 m. Klaipėdos universiteto docentas. 2004–2008 m. Seimo narys.

2009–2018 m. UAB „Stella Vitae“ direktorius.

2000–2003 m., 2007 m. ir 2011 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys.  2000–2003 m. Turto komiteto pirmininkas.

Nuo 2003 m. gruodžio mėn. Darbo partijos narys, 2003–2013 m. Darbo partijos Klaipėdos miesto skyriaus pirmininkas, nuo 2004 m. Darbo partijos pirmininko pavaduotojas, Darbo partijos prezidiumo ir tarybos narys.

2015 m. paliko Darbo partiją. 

Žmona Daina, vaikai Urtė Magdalena, Indrė, Tomas.

1973–1999 m. žaidė regbį, 1995–1998 m. Lietuvos regbio rinktinės narys, daugkartinis Lietuvos regbio čempionas ir prizininkas. 1979 m. Klaipėdoje įkūrė regbio klubą „Kuršiai“, iki 1995 m. žaidžiantis treneris, vėliau žaidėjas ir klubo prezidentas. 2002 m. apdovanotas sidabro medaliu „Už nuopelnus Lietuvos sportui“, 2003 m. – aukso medaliu, 2004 m. – olimpine žvaigžde. 2009–2010 m. buvo Lietuvos regbio federacijos prezidentu.

Šaltiniai

Nuorodos 
 VRK informacija ;
 Seimo informacija Seimo nario tinklalapis;
 Afrikoje .

Lietuvos verslininkai
Apdovanotieji Olimpine žvaigžde
Apdovanotieji medaliu Už nuopelnus Lietuvos sportui
Seimo nariai
Klaipėdos politikai
Lietuvos regbininkai
KU dėstytojai
Ventspilio Ventspils

BK Ventspils – Latvijos krepšinio klubas iš Ventspilio, įkurtas 1994 m. Klubas yra septynis kartus Latvijos čempionas. BK Ventspils dalyvauja LBL, BBL ir ULEB taurės varžybose.

BK Ventspils buvo įkurtas 1994 m., tačiau jau nuo 1992 m. LBL startavo komanda tokiu pačiu pavadinimu. Iš pradžių BK Ventspils buvo vidutiniška Latvijos komanda, bet posūkiu komandos vystymuisi galima laikyti 1997/1998 m. sezoną, kai komandą pradėjo treniruoti Armands Kraulinš ir buvo pastatytas Ventspilio Olimpinis centras. Šiame sezone Ventspils debiutavo Europos taurių turnyruose, pakliuvęs į Koračo taurės aštuntfinalį. 1998/1999 m. sezone Ventspils jau startavo Saportos taurės varžybose. Šiame sezone Ventspils paskutinį kartą nelaimėjo LBL, kur finale nusileido Brocēni/LMT komandai.

1999/2000 metų sezone BK Ventspils pirmąkart tapo Latvijos čempionais ir nuo to laiko yra laimėję visus kitus sezonus. Šiuo metu Ventspils yra septyniskart LBL čempionai. Nuo 2001/2002 m. sezono ventspiliečių treneris yra buvęs klubo krepšininkas Karlis Muižnieks. Didžiausias pasiekimas Europos taurėse yra 2002/2003 m. FIBA Čempionų taurėje iškovota trečia vieta. Nuo 2004/2005 m. sezono BK Ventspils dalyvauja BBL, kur kol kas aukščiausias klubo pasiekimas yra trečia vieta šio turnyro 2006/2007 m. sezone.

Titulai 
LBL čempionai – 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2009

Iškovotos vietos LBL čempionate 
 1992 – 7
 1993 – 6
 1994 – 7
 1995 – 6
 1996 – 3
 1997 – 4
 1998 – 2
 1999 – 2
 2000 – 1
 2001 – 1
 2002 – 1
 2003 – 1
 2004 – 1
 2005 – 1
 2006 – 1
 2007 - 2
 2008 - 3
 2009 - 1
 2010 - 4
 2011 - 2

Iškovotos vietos BBL čempionate 
 2005 – 4
 2006 – 5
 2007 – 3
 2008 - 6
 2009 - 7
 2010 - 4
 2011 - 4

Komandos sudėtis 

2010 m. lapkričio 19 d.

{|

|-
|align="right" |5
|
|Rashard Anderson

|-
|align="right" |8
|
|Maris Gulbis

|-
|align="right" |10
|
|Lauris Blaus 

|-
|align="right" |11
|
|Arturs Strēlnieks

|-
|align="right" |13
|
|Janis Strēlnieks

|-
|align="right" |15
|
|Mārtiņš Meiers

|-
|align="right" |30
|
|Ronalds Zakis

|-
|align="right" |33
|
|Akselis Vairogs

|-
|align="right" |?
|
|Edgaras Želionis

Nuorodos 
 Oficiali svetainė
 Latvijos Krepšinio Lygos puslapis apie komandą

Latvijos krepšinio klubai
Ventspilis
Viliumas Malinauskas

Viliumas Malinauskas (g. 1942 m. lapkričio 13 d. Skaisčiūnuose) – Lietuvos verslininkas, kolekcininkas.

Biografija 
1949–1956 m. mokėsi Skaisčiūnų 7-metėje mokykloje, 1956–1958 m. Kapsuko 2-ojoje vidurinėje mokykloje, 1958–1963 m. Kvietiškio žemės ūkio technikume. Tarnavo sovietinėje armijoje Čiugujeve (Ukraina). 1968–1975 m. studijavo LVA.

1968–1978 m. „Draugo“ kolūkio (Radviliškio r.) zootechnikas. 1978–1986 m. „Komunaro“ kolūkio (Radviliškio r.) pirmininkas. 1986–1987 m. Druskininkų miškų ūkio bitininkas. 1991–1997 m. UAB „Madma“ direktorius, nuo 1997 m. UAB „Hesona“ direktorius.

2001 m. įkūrė Grūto parką. Druskininkų Rotary klubo garbės prezidentas.

Įvertinimas 
 2001 m. alternatyvios (humoristinės) Nobelio premijos (Ig Nobel Prize) laureatas 
 2008 m. Palonų (Radviliškio r.) garbės pilietis
 2014 m. Druskininkų garbės pilietis

Šaltiniai 

Lietuvos verslininkai
Lietuvos kolekcionieriai
Lietuvos miestų ir rajonų garbės piliečiai
Paidė

Paidė – miestas centrinėje Estijoje, šalia Pernu-Rakverės ir Tartu-Talino kelių sankryžos. Jervos apskrities centras. Maisto, mašinų pramonė. Yra krašto muziejus.

Istorija 
Miestas žinomas nuo 1291 m. Čia buvo įkurta kalavijuočių pilis (išlikę griuvėsiai). Miesto teises gavo 1783 m. Iki 1917 metų vokiškai vadinosi Weißenstein.

Žymūs žmonės 
Mieste gimė (1935 m.) estų kompozitorius Arvo Pärt, o savo vaikystę čia praleido Estijos supermodelis Carmen Kass.

Sportas 
 Paide Linnameeskond (futbolas)

Miestai-partneriai 
  Anabergas-Buchholcas, Vokietija
  Haviržovas, Čekija
  Auerbachas, Vokietija
  Fredensborgas-Humlebekas, Danija
  Hebo, Švedija
  Hamina, Suomija
  Mažeikiai, Lietuva
  Saldus, Latvija
  Perejaslavas, Ukraina
  Vestminsteris, JAV

Galerija

Nuorodos 
 Miesto oficiali svetainė 

Estijos miestai
Kempiniukas Plačiakelnis

Kempiniukas Plačiakelnis () – amerikiečių komedinis animacinis televizijos serialas, kurį kanalui „Nickelodeon“ sukūrė jūrų biologas ir animatorius Stephen Hillenburg.

Angliškasis serialo pavadinimas SpongeBob SquarePants išvertus pažodžiui reiškia Kempinė Bobas su plačiomis kelnėmis, tačiau lietuviškai pavadinta tiesiog Kempiniuku Plačiakelniu. Seriale vaizduojami to paties kaip ir serialo vardu pavadinto personažo ir jo vandens draugų nuotykiai išgalvotame povandeniniame mieste Bikini Įduba (Bikini Bottom). Tai vienas ilgiausiai rodytų amerikiečių animacinių serialų, dėl savo populiarumo tapęs žiniasklaidos franšize. Franšizė bendrovei „Nickelodeon“ uždirbo daugiau nei 13 mlrd. JAV dolerių pajamų iš prekybos.

Lietuvoje serialas rodomas nuo 2001 metų, „Kempiniuką Plačiakelnį“ tuomet pradėjo rodyti TV3 televizija. Vėliau, apie 2003-uosius, „Kempiniuką“ pradėjo rodyti ir Tango TV (dabar TV6). Nuo 2012 metų vasario 13 dienos „Kempiniukas“ buvo pradėtas transliuoti per LNK, nors tuomet šį serialą (ankstesnes serijas) rodė TV3. Šiuo metu „Kempiniukas Plačiakelnis“ yra transliuojamas TV3 kanalu, nors anksčiau šio serialo kartojimai buvo rodomi ir TV8 televizijoje.

Lietuviškas dubliavimas (nikeliodeonas)
Naujasis Targas

Naujasis Targas () – miestas pietinėje Lenkijoje, Mažosios Lenkijos vaivadijoje prie Dunajeco upės. Miesto pavadinimas reiškia „Naujasis turgus“. 33,5 tūkst. gyventojų (2006 m.).

Kultūra 

Veikia Podhalańskie PTTK muziejus.

Sportas 

Yra ledo ritulio klubas „Podhale“, grindų ritulio klubas „Szarotka“

Nuorodos 
 Miesto internetinis puslapis (lenkų k.)

Lenkijos miestai
Valčiūnų GS

Valčiūnų geležinkelio stotis – gyvenvietė Vilniaus rajono savivaldybėje, prie rytinio Valčiūnų pakraščio. Geležinkelio stotis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalveliai (Skiemonys)

Kalveliai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Skiemonių. Stūkso Kalvelių piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalveliai (Jurbarkas)

Kalveliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Viešvilės seniūnijoje, 4 km į pietryčius nuo Viešvilės, šiauriau bevardės Nemuno senvagės. XX a. pradžioje per kaimą nutiestas Tilžės-Pagėgių-Smalininkų siaurukas.

Istorija 
1665 m. Kalveliai buvo pažymėti Ragainės apskrities sudarytame žemėlapyje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalveliai (Marijampolis)

Kalveliai – kaimas Marijampolio seniūnijoje. Kalvelių seniūnaitija.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Buivydžiai (Joniškis)

Buivydžiai – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 9 km į pietryčius nuo Skaistgirio, šalia kelio .

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Marijampolis (reikšmės)

Marijampoliu vadinamos gyvenvietės:

 Lietuvoje:
 Anykščių rajone;
 Ignalinos rajone;
 Pakruojo rajone;
 Ukmergės rajone;
 Vilniaus rajone:
 Marijampolio seniūnijoje;
 Paberžės seniūnijoje;
 Riešės seniūnijoje.
 Lenkijoje ():
 Marijampolis (Palenkės Bialos apskritis).
Medininkai (Jurbarkas)

Medininkai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 4 km į rytus nuo Šimkaičių, dešiniajame Bebirvyčio krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Medininkai (Kretinga)

Medininkai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurėje. Geležinkelio stotelė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Paberžė (Jonava)

Paberžė – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, Šilų seniūnijoje. Šiluose, už Paberžės upelio (Lokio intako), yra Paberžės piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Paberžė (Molėtai)

Paberžė – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

Istorija 
1908 m. vienkiemis užrašytas juodraštinėje Balninkų priešvedybinių apklausų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažoji Riešė

Mažoji Riešė – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Riešės, 1 km į šiaurę nuo Bendorių, prie Riešės upelio. Garsėja žirgų sportu, yra kelios žirgų sporto bendrovės (didžiausia – „Vilniaus Žirgynas“).

Riešės slėnio šlaite stūkso Mažosios Riešės piliakalnis.

Mažąją Riešę aptarnauja 87 maršruto autobusas (M. Riešės st.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Arūnas Šikšta

Arūnas Šikšta (1968 m. kovo 23 d. Telšiuose – 2021 m. spalio 30 d. Vilniuje) – lietuvių vadybininkas, buvęs AB „TEO LT“, didžiausios Lietuvoje integruotų telekomunikacijų, IT ir televizijos paslaugų teikėjos, vadovas.

Biografija 
1995 m. Klaipėdos universiteto Gamtos mokslų fakultete baigė vadybą.
Vienos ekonomikos ir verslo universiteto verslo administravimo magistras (2009 m.). Studijavo Danijos Herningo institute ir Norvegijos vadybos institute, stažavosi JAV: Senate Vašingtone ir korporacijoje „McDonalds“ Burlingtone; taip pat Olandijos banke „Rabobank Nyderland“, mokėsi pagal įmonės „DC Gardner“ mokomąją programą Londone.
 
1992–1993 m. Atviros Lietuvos Fondo programų koordinatorius. 1993–1996 m. Lietuvos ir Olandijos UAB „Seceurtronics Technicom“ vykdantysis direktorius. 1996–1997 m. AB „Lietuvos žemės ūkio bankas“ Rinkodaros departamento direktorius.
1997–1999 m. „AS Hansapank“ (Estija) Užsienio ryšių ir tinklo departamento Lietuvos projekto vadovas.

1999-2001 m. birželio AB banko „Hansabankas“ valdybos pirmininkas. 2001-2003 m. lapkričio AB banko „Hansa-LTB“ valdybos pirmininkas ir „Hansabank Group“ (Estija) valdybos narys. 2004-2013 m. „TEO LT“ generalinis direktorius. Nuo 2017 m. UAB FMG LT direktorius.

Komisijos valstybės valdomų įmonių reformos įgyvendinimo klausimams spręsti (Lietuva) pirmininkas.

Šeima 
Tėvai Jadvyga ir Vytautas Šikštos gyvena Telšių rajono Luokės miestelyje. Su pensininkais tėvais gyvena jaunesnysis brolis Žydrūnas, užsiimantis šeimos žemių valdymu.

Žmona Jolanta Vilniaus dailės akademijoje yra baigusi kostiumų dizaino studijas. Dukra Julija. Sūnus Arnoldas. Arūno Šikštos šeima gyvena Vilniuje, Antakalnyje.

Apdovanojimai 
 2005 m. Verslo šlovės galerijos laureatas.

Išnašos

Nuorodos 
 Biografija (TEO LT)
 Biografija (KTU inf.)
 TEO palikęs A. Šikšta – vienas geriausiai apmokamų vadovų Lietuvoje (papildyta) 

Lietuvos vadybininkai
Verslo šlovės galerijos laureatai
Bukaučiškės II

Bukaučiškės II – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Rimėnų, pietiniame Didžiulio ežero krante. Stovi Bukaučiškių koplyčia, yra Bukaučiškių dvaro liekanos.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Bukaučiškėse gyveno Nepriklausomybės akto signataras Vladas Mironas (1880–1953).

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Keila

Keila – miestas šiaurės vakarų Estijoje, į pietvakarius nuo Talino, prie Keilos upės. Geležinkelio mazgas. Maisto ir lengvoji pramonė. Lengvoji ir maisto pramonė. Išlikęs dvaras.

Už 14 km į vakarus nuo miesto veikia pagrindinis Estijos karinis Amari aerodromas.

Istorija 
Keila įkurta 1241 m. Miesto teises gavo 1938 m.

Sportas 
 Keila JK futbolo klubas.
 Keilos futbolo stadionas.

Miestai partneriai

Galerija

Nuorodos 
 Miesto oficiali svetainė 
 Keilos dvaras

Estijos miestai
Geniai (Alytus)

Geniai – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, prie kelio , 5 km į šiaurės vakarus nuo Miklusėnų pakeliui į Balbieriškį, kairiajame Nemuno krante. Seniūnaitijos centras. Veikia paštas (LT-64053), Ūdrijos pagrindinės mokyklos skyrius.

Istorija 

Iki 1922 m. žemės reformos Genių vietoje buvo Sabališkių dvaras. 1950–1992 m. „Tvirtovės“ kolūkio centrinė gyvenvietė. 1966 m. įkurtas paštas, medicinos punktas (1958 m.), pradinė mokykla, biblioteka (1959 m.), kultūros namai (1962 m.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Geniai (Pagėgiai)

Geniai – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Piktupėnų, dešiniajame Kreivės upelio krante. Pro kaimą eina geležinkelis Tauragė-Pagėgiai, yra geležinkelio stotis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pagėgių savivaldybės gyvenvietės
Geniai (Radviliškis)

Geniai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2,5 km į vakarus nuo Vadaktų, 12 km į pietus nuo Sidabravo.

Šalikelėje stovi akmeninis paminklas Vytautui Didžiajam, pastatytas 1930 m. Užrašas ant jo skelbia: „1930 m. Vytautas Didysis 500 m. paminėti“. Paminklas prastos būklės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės