Meždurečjė (Norkyčiai)

Meždurečjė (, , iki 1907 m. Gut Norkitten, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. ) – Mažosios Lietuvos nadruvių (kitų tyrėjų nuomone – prūsų) gyvenvietė Kaliningrado srities centrinėje dalyje, Černiachovsko rajone, apie 16 km į vakarus nuo Įsruties, Auksinės ir Priegliaus upių santakoje, prie plento E28 ir geležinkelio A229 Įsrutis-Karaliaučius. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Svobodos kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas Nerviketōs prūsiškos kilmės. 1400 m. minimas Nerwiketen kaimas.  Į šiaurę nuo Narkyčių ant stataus Auksinės upės kranto buvęs X a. – XIII a. kapinynas, prie [[Auksinė(Golubaja)|Auksinės) žiočių, manoma, buvusi IX a. – XI a. prekybinė gyvenvietė. Jos radiniai buvo saugomi Įsruties muziejuje. 1,5 km į pietus nuo Narkyčių stovėjo nadruvių pilis, vokiečių šaltiniuose vadinama Nerwekete, 1405 m. – Nerwykiten, Nerwekitten, 1539 m. – Norkitten. Pilį 1274 m. sugriovė Nadruvą užkariaujantys kryžiuočiai. Manoma, kad šiek tiek į pietus nuo Narkyčių 1274 m. nužudytas Herkus Mantas. Mantegarbio kalno papėdėje 1993 m. buvo pastatytas kenotafas Didžiojo prūsų sukilimo vado Herkaus Manto žūties vietai pažymėti su užrašais prūsų, lietuvių, vokiečių ir rusų kalbomis. 1994 m. srities vicegubernatorės Kuznecovos nurodymu kenotafas išardytas.

Į pietus nuo Narkyčių Vokiečių ordino pasistatytą medinę pilį 1376 m. sudegino Kęstučio ar Algirdo kariuomenė. 1380 m. Vokiečių ordinas Narkyčiuose pasistatė mūrinę pilį, o 1469 m. Auksinės ir Priegliaus santakoje – antrą nedidelę pilį, abi neišliko.

XVI a. antrame ketvirtyje pastatyta evangelikų liuteronų bažnyčia, 1540 m. minimas jos kunigas. Bažnyčiai apgriuvus 1733 m. pastatyta nauja, 1746 m. praplėsta, o per 1756–1763 m. Septynerių metų karą ją nusiaubus Rusijos imperijos kariuomenės kareiviams, XVIII a. pabaigoje bažnyčia perstatyta ovalo formos, panaši į Desau miesto bažnyčią Vokietijoje. Bažnyčioje po TSRS okupacijos 1945 m. buvo grūdų sandėlis, XX a. pabaigoje apleista ji sugriuvo, išliko tik žmonių gyvenama klebonija.

Nuo 1721 m. Narkyčius ir apylinkes valdė Desau kunigaikščiai iš Anhalto. Generolas feldmaršalas Leopoldas Maksimilijonas fon Anhaltas-Desau buvo Prūsijos karaliaus Frydricho Vilhelmo I svarbiausias patarėjas ūkiniais ir tautiniais klausimais. Jis Narkyčiuose ir kituose valsčiuose nusipirko dvarų su apie 14 000 ha žemės, Narkyčiuose pastatydino didelį ūkinį kompleksą. Savo valdoje steigė stambius pavyzdinius ūkius, kuriuose pradėta apgyvendinti vokiečių kolonistus. 1758 m. Rusijos kariuomenei sunaikinus Desau pilį-rezidenciją Bubainyse į vakarus nuo Įsruties, kunigaikščių valdų centru tapo Narkyčiai. 1820 m. ant Vokiečių ordino pilies pamatų pastatyti puošnūs su daugybe salių rūmai, jie sugriauti po 1945 m.

1757 m. netoli Narkyčių įvyko Gros Jegersdorfo mūšis, Rusijos imperijos kariuomenės pergalei atminti tarybinė valdžia Narkyčiuose pastatė paminklą. 1837 m. per Narkyčius nutiestas plentas Karaliaučius – Eitkūnai, 1860 m. į pietus nuo Narkyčių – geležinkelis Berlynas – Karaliaučius – Kaunas. 

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Įsruties apskrities kaimas.  1947–2008 m. Berežkovskojės apylinkės kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Narkyčiuose kunigavo 1681–1695 m. D. Kleino giesmių leidėjas Jonas Rikovijus, 1695–1720 m. F. K. Rabė, vėliau K. Donelaičio studijų draugas K. F. Jordanas.

Narkyčiuose gimė:
 1753 m. – Jonas Gotfrydas Jordanas, lietuvių raštijos darbuotojas
 1793 m. – Karolis Augustas Jordanas, etnografas

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Geschichte von Norkitten und der Dessauer Lande
 Amtsbezirk Norkitten
 1993 m. vyskupai J. Kalvanas (Lietuva) ir H. Dumpys (JAV) pašventinę Herkaus Manto kenotafą.
 Narkyčių bažnyčios griuvėsiai
 Meždurečjė bankgorodov.ru

Norkyčiai
Černiachovsko rajono gyvenvietės
Norkyčiai