joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Žirgas (šachmatai)

Žirgas – šachmatų figūra. Kiekvienas žaidėjas žaidimą pradeda turėdamas 2 figūras.
Algebriniu žymėjimu baltųjų žirgų pradinė pozicija b1 ir g1, juodųjų – b8 ir g8. 

Žirgas juda neįprasčiausiai iš visų šachmatų figūrų – L raidės forma – du laukelius horizontaliai arba vertikaliai ir vieną statmenai judėjimo krypčiai. Žirgas kerta tik paskutiniame ėjimo laukelyje. Jis gali peršokti figūras, todėl dažnai naudojamas pradedant žaidimą.

Žirgo vertė beveik prilygsta rikio vertei. Žirgas ypač naudingas žaidimo pradžioje. Žaidimo pabaigoje, jei viena pusė turi tik karalių ir žirgą, o kita – tik karalių, yra lygiosios, kadangi matas neįmanomas.

Įdomi figūros savybė, kad iš balto laukelio žirgas visuomet šoka į juodą ir atvirkščiai, iš juodo – į baltą. 

Leonhard'as Euler'is, šveicarų matematikas, suformulavo žirgo galvosūkį:
Ar įmanoma tuščią šachmatų lentą žirgu apeiti taip, kad žirgas kiekviename laukelyje pabuvotų tik vieną kartą? 

Kitas žinomas uždavinys – išdėlioti minimalų žirgų skaičių taip, kad jie gintų kiekvieną likusį šachmatų lentos laukelį.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Šachmatų figūros vertė
 Žirgo galvosūkis

Šachmatų figūros
Karalius (šachmatai)

Karalius – svarbiausia šachmatų figūra. Baltieji pradeda žaidimą turėdami karalių e1 laukelyje (algebriniu žymėjimu), juodieji – e8 laukelyje. Kai karalius atakuojamas – atsiduria priešininko figūros kertamame laukelyje, skelbiamas šachas. 

Šachmatų žaidėjo tikslas – paskelbti matą, atakuojant karalių taip, kad jis nebeturėtų ėjimo galimybių ir būtų atakuojančios figūros kirtimo laukelyje.

Karalius negali būti keičiamas į jokią figūrą, tačiau pagal kovos sugebėjimus jis maždaug tiek pat stiprus kiek rikis ar žirgas kartu su pėstininku. Karalius dažniausiai aktyvus partijos pabaigoje. Uždaviniuose pasitaiko princas - karaliaus ėjimus turinti figūra be karališkų priveligijų (gali būti kertama).

Šaltiniai

Nuorodos 
 Rokiruotė
 Šachmatų figūros vertė

Šachmatų figūros
Pėstininkas (šachmatai)

Šis straipsnis apie šachmatų figūrą. Apie karius skaitykite čia.

Pėstininkas – silpniausia šachmatų figūra. Žaidėjai pradeda partiją turėdami po 8 pėstininkus. Algebriniu žymėjimu, baltųjų pėstininkai išdėstyti antroje linijoje a2, b2, c2, …, h2, juodųjų septintoje – a7, b7, c7, …, h7. 

Pėstininkas gali eiti tik į priekį per vieną langelį arba, būdamas pradinėje padėtyje, gali per du langelius slinkti į priekį. Priešininko figūrėlės kirtimas yra kitoks nei kitų figūrų – eidamas tiesiai jis negali kirsti. Pėstininkas gali kirsti priešininko figūras, esančias vienu langeliu toliau į dešinę arba į kairę. Galimas ir kirtimas prasilenkiant (tarpt. en passant). Toks kirtimas galimas tik tada, kai varžovas prieš tai padarytame ėjime paėjo iš pradinės padėties per du langelius. Paveiksliuke toks kirtimas vaizdžiai pademonstruotas. Pėstininkai gali eiti tik į priekį.

Kirsdamas pėstininkas iškrypsta iš tiesaus kelio į gretimą vertikalę ir toliau žygiuoja nauja vertikale. Taip du pėstininkai atsiduria vienas už kito (dvigubi pėstininkai). Tokie pėstininkai silpnesni už greta stovinčius, nes negina vienas kito, yra gana sunkiai ginami kitų pėstininkų ir priekinis pėstininkas blokuoja kelią antrajam. Didmeistrių partijose tarp Alexander Alekhine ir Vladimir Nenarokov (1907) bei John van der Wiel ir Vlastimil Hort (1981) yra buvę net keturi vienas už kito sustatyti pėstininkai.

Pasiekus paskutinę gulstinę vietoj pėstininko galima uždėti bet kokią savos spalvos figūrą (valdovę, bokštą, žirgą arba rikį). Karaliaus statyti arba nieko nekeisti negalima. Dažniausiai pėstininkas keičiamas į stipriausią figūrą, valdovę. Į kitas figūras jis keičiamas jei pakeitus į valdovę gresia patas, arba, priešingai, jau ir valdovė nebepadeda bet pakeitus į kitą figūrą dar galima išprovokuoti patą. Retais atvejais matui greičiau pasiekti naudingesnis žirgas. Apytikrė keitimų statistika didmeistrių partijose (pagal 2006 m. ChessBase) yra tokia:

{| class="wikitable" style="text-align:left;"
|-
! Figūra !! %
|-
|Valdovė || style="text-align:right;" | 96.9
|-
|Žirgas || style="text-align:right;" | 1.8
|-
|Bokštas || style="text-align:right;" | 1.1
|-
|Rikis || style="text-align:right;" | 0.2
|}

Pėstininkų išdėstymo struktūra geriausia atspindi žaidimo strategiją. Jų ėjimai, struktūra ir grupavimas debiutuose yra ypač svarbūs.

Šaltiniai

Taip pat skaitykite 
 Šachmatų figūros vertė

Šachmatų figūros
Ukmergės dekanatas

Ukmergės dekanatas priklauso Kauno arkivyskupijai. Jam priklauso:

 Balninkų Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia
 Deltuvos Švč. Trejybės bažnyčia
 Kavarsko Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Kurklių Šv. Jurgio bažnyčia
 Lyduokių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Pabaisko Švč. Trejybės bažnyčia
 Pašilės Šv. Barboros bažnyčia
 Siesikų Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia
 Taujėnų Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia
 Ukmergės Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia
 Ukmergės Švč. Trejybės (Pijorų) bažnyčia
 Užunvėžių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Veprių Švč. Mergelės Marijos Rožančiaus Karalienės bažnyčia
 Vidiškių Švč. Trejybės bažnyčia
 Žemaitkiemio Šv. Kazimiero bažnyčia

Literatūra 
 Ukmergės dekanato vizitacija 1784 m. (sud. Sigitas Jegelevičius). – Vilnius: Lietuvių katalikų mokslo akademija, 2009. – 308 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-592-60-0
 Pabaisko dekanato vizitacija 1782–1784 m. (sud. Algirdas Antanas Baliulis). – Vilnius: Lietuvių katalikų mokslo akademija, 2010. – 368 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-592-63-1
 Irma Stundytė. Ukmergės dekanato parapijų padėtis 1784 m. vizitacijos duomenimis. Magistro baigiamasis darbas. – Kaunas, Vytauto Didžioji universitetas, 2009.

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Kauno arkivyskupijos dekanatai
Airijos vėliava

Airijos vėliava (air. Bratach na hÉireann) – trispalvė vėliava, stačiakampis audeklas, sudalintas į tris vienodo pločio vertikalias juostas: žalią, baltą ir oranžinę.

Pirmą kartą ši vėliava panaudota Paryžiuje 1848 metais. Ši vėliava tapo Airijos Laisvosios Valstybės vėliava 1922 metais.

Žalia spalva reiškia Airiją, dažnai vadinamą „žaliąja sala“ ir katalikybę, oranžinė spalva reiškia protestantizmą, balta spalva – taiką tarp abiejų konfesijų.
Kita spalvų aiškinimo versija teigia, kad žalia reiškia „žaliąją salą“, balta – katalikus (popiežiaus rūbų spalva), oranžinė protestantus (ši spalva kilusi iš – Viljamo III Oraniečio – protestantų pradininko Britų salose).

Nuorodos 
 Vexilla-Mundi

Airijos atributika
Valstybinės vėliavos
Primera División (Argentina)

Primera División – Argentinos aukščiausioji futbolo lyga. Argentinos futbolo asociacijos organizuojamoje lygoje žaidžia 20 komandų. Kaip ir kai kuriose kitose Pietų ir Centrinės Amerikos šalių lygose, Primera División sezonas suskirstytas į dvi dalis, kurių metu komandos tarpusavyje sužaidžia po vienerias rungtynes ir kiekvienos sezono dalies nugalėtojas tampa šalies čempionu. Pirmosios sezono pusės (Clausura) rungtynės žaidžiamos vasario - birželio mėnesiais, antrosios (Apertura) – rugpjūčio - gruodžio mėnesiais.

Sezono pabaigoje dvi komandos su blogiausiu trijų paskutinių sezonų vidutiniu rezultatu iškrenta į žemesnę lygą, jas pakeičia dvi geriausios antrosios lygos komandos. 17-18 vietas pagal paskutinių trijų sezonų vidutinius rezultatus užėmusios komandos žaidžia pereinamas rungtynes su 3-4 vietas antrajame divizione užėmusiomis komandomis dėl išlikimo lygoje.

Penkios komandos kiekvieną sezoną iškovoja teisę atstovauti Argentinai svarbiausiose Pietų Amerikos varžybose – Copa Libertadores, taip pat penkios komandos atstovauja Argentinai Copa Sudamericana taurės varžybose.

Istorija 
Argentinos nacionalinės profesionalų klubų varžybos pradėtos organizuoti 1931 metais, pradžioje asociacijai priklausė ir varžybose dalyvavo tik Buenos Airių, Aveljanedos ir La Plata miestų klubai, vėliau prisijungė Rosarijo ir Santa Fé klubai.

Kasmet buvo organizuojamos varžybos, kurių nugalėtojas paskelbiamas čempionu.
Nuo 1967 metų pradėtos organizuoti dvejos varžybos – Metropolitano (atitiko ankstesnes varžybas) ir Nacional (provincijų klubų varžybos).
Pradžioje Nacional sudarė vienas divizionas, po sezono 6 stipriausios komandos patekdavo į Metropolitano. 1970 metais varžybos atskirtos, Metropolitano turėjo savo atrankos grupę, o Nacional buvo žaidžiama dvejose grupėse ir atkrintamųjų varžybų etape.
Nuo 1977 metų Metropolitano tapo vientisa dviem ratais žaidžiama lyga.

1985 metais futbolo sistema reorganizuota, o nuo 1990 metų kasmet pradėtos organizuoti dvejos vieno rato varžybos, kurių metu išaiškėja du čempionai. 1991 ir 1992 metais abiejų sezono dalių čempionai tarpusavyje žaidė rungtynes, kuriose išaiškinamas vienas šalies čempionas, bet vėliau tokių rungtynių atsisakyta ir kasmet dvi komandos tampa čempionais.

Komandos

Nugalėtojai 

Čempionais daugiausiai kartų tapo River Plate (36 kartus), Boca Juniors (22), Independiente (14 kartų), dar 11 klubų yra tapę čempionais mažiau nei 10 kartų.

Čempionų sąrašas po Clausura-Apertura reformos

Šaltiniai 

Argentinos futbolas
Amerikos futbolo lygos
Padvarėliai (Mažeikiai)

Padvarėliai – buvęs kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Mažeikių-Šiaulių plento. Į pietus nuo minėto plento yra Padvarių kaimas.

Istorija 

Viekšnių apylinkės Padvarėlių kaimas 1984 m. liepos 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Invencija (muzika)

Invencija ( – atrasti, išrasti inventio – „įkritimas“) muzikoje – trumpas kūrinys klavišiniams instrumentams. Invencijos žanro pagrindėjas – Johann Sebastian Bach. Invencija gali būti dvibalsis, tribalsis ir polifoninis kūrinys.

Muzikos formos
Metanolis

Metanolis dar žinomas kaip metilo alkoholis ar medžio spiritas – junginys, kurio formulė yra CH3OH. Tai paprasčiausias alkoholis. Jis bespalvis, degus, labai nuodingas (išgėręs jo tik 2 g, žmogus gali apakti, o nuo 40 g mirti), skystis su savitu kvapu (pagal kvapą, skonį ir išvaizdą metanolis labai panašus į etanolį). Neribotai tirpsta vandenyje. Jis dažniausiai naudojamas pramonėje, pavyzdžiui, kaip tirpiklis šilko, biodyzelino (metilesterio), antifrizo gamyboje. Apsinuodijimo metanoliu priešnuodis – etanolis.

Metanolis dega ore, sudarydamas anglies dioksidą ir vandenį:
 
Metanolio liepsna bespalvė. Reikia būti labai atsargiu, norint nenudegti nuo degančio metanolio.

Išnašos 

Alkoholiai
Biokuras
Kšyštof Lavrinovič

Kšištofas Lavrinovičius (, g. 1979 m. lapkričio 1 d. Vilniuje) – Lietuvos lenkų kilmės Lietuvos krepšininkas, žaidžiantis .

1999–2002 m. sėdėjo kalėjime už moters išžaginimą. Bausmę atliko kartu su broliu dvyniu Darjušu Pravieniškių sustiprinto režimo pataisos darbų kolonijoje. Krepšininkas tapo Alytaus „Alitos“ komandos lyderiu, o po metų išvyko žaisti į Rusiją. Prieš 2004 metų sezoną krepšininku domėjosi NBA komanda „Toronto Raptors“, tačiau visgi į ją neišvyko.

Pasibaigus 2006–2007 m. sezonui ir pasibaigus krepšininko kontraktui su „UNIKS“, žaidėjas nusprendė nepratęsti sutarties su šia komanda ir vykti žaisti į Italiją, Sienos „Montepaschi“ klubą. 2012 m. rugpjūčio 10 d. papildė Kauno „Žalgirio“ klubą ir pasirašė dvejų metų sutartį.

2014 m. vasario 12 d. paliko Kauno Žalgirį ir persikelė į Ispaniją Valensijos „Basket“ klubą. 2014 m. gruodžio mėnesio viduryje sugrįžo atgal į Lietuvą ir pasirašė 1,5 metų sutartį su Vilniaus „Lietuvos ryto“ klubu. 2018 m. rugpjūčio pabaigoje, kartu su broliu, pasirašė vienerių metų sutartis su Prienų „Skycop“ klubu.

Pasiekimai 

 2003, 2007 m. Rusijos lygos vicečempionas
 2004 m. Rusijos krepšinio taurės laimėtojas
 2003 m. Europos čempionas
 2007 m. Rusijos krepšinio taurės vicečempionas
 2007 m. Europos čempionato bronzos medalio laimėtojas
 2008 m. išrinktas į simbolinį geriausių Eurolygos sezono krepšininkų antrąjį penketuką
 2008 m. Eurolygos trečios vietos laimėtojas
 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 m. Italijos čempionas
 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 m. Italijos Supertaurės laimėtojas
 2013 m. LKL čempionas
 2013 m. Europos krepšinio čempionato sidabro medalio laimėtojas.
 2014 m. ULEB Europos taurės laimėtojas.
 2015, 2017 m. LKL vicečempionas
 2016 m. Karaliaus Mindaugo taurės čempionas

Šaltiniai 

Lavrinovičius, Kšištofas
Lietuvos olimpiečiai
Ramoniškė

Ramoniškė – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, Ventos reg. parke. Čia gyveno režisierius Juozas Miltinis. Jo tėviškėje pastatytas koplytstulpis, informacinė lenta, pasodinta ąžuoliukų. Pro kaimą teka Uogys, aplinkui plyti Purvių miškas.

Istorija 

1923 m. kaime buvo 18 ūkių, 93 gyventojai, 2000 m. – 8 ūkiai, 10 gyventojų.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Žalionė

Žalionė – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje. Kaime 1919 m. buvo atidaryta pradinė mokykla.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Uogiškiai

Uogiškiai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje. Kaimo pakraščiu teka Uogys, kuris paskelbtas kraštovaizdžio draustiniu.

Istorija 
Pokario metais apylinkėse veikė Žemaičių apygardos, Alkos partizanų rinktinės partizanai.

Gyventojai

Išnašos

Nuorodos 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Purviai

Purviai (anksčiau Purviai I, Dvariškiai) – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Ventos miesto, šalia Ventos upės. Apylinkėse įkurtas Purvių botaninis draustinis (spanguolynas).

Istorija 

Anksčiau vadinosi Dvariškiais, Purviais I. Sovietmečiu buvo Pavenčių kolūkio centrinė gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Akmenės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kutaliai

Kutaliai – kaimas Šilalės rajono savivaldybės teritorijoje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Kaltinėnų.

Istorija 
Kaimas priklausė Kaltinėnų valsčiui.

Gyventojai 
1923 m. kaime buvo 11 sodybų.

Žymūs žmonės 
 Kaime 1885 m. vasario 26 d. gimė ir keletą metų augo Lietuvos Respublikos Prezidentas Aleksandras Stulginskis. 1991 m. pastatytas stogastulpis, šalia jo – tipinis akmens stulpelis su stilizuotais Gediminaičių stulpais. Stulginskiai gyveno keli šimtai metrų į šiaurę nuo šio stulpelio. 2012 m. pasodintas A. Stulginskio gimtinės parkas.

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kvėdarna (kaimas)

Kvėdarnos kaimas – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, Kvėdarnos seniūnijoje, į rytus nuo Kvėdarnos. Kaime susikerta keliai  ir .

Gyventojai

Išnašos 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Batakiai (kaimas)

Batakiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km nuo Batakių.

Gyventojai

Išnašos 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Gaurė (kaimas)

Gaurė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Baltrušaičių.

Gyventojai

Išnašos 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Adakavas II

Adakavas II – buvęs kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, į pietus nuo Adakavo I. Kaimas nebeturi nuolatinių gyventojų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Jeloustono nacionalinis parkas

Jeloustono nacionalinis parkas () – nacionalinis parkas, esantis JAV Vajomingo, Montanos ir Aidaho valstijose. Tai pirmasis ir seniausias nacionalinis parkas pasaulyje. Parko plotas apie 8980 km². Jeloustonas žymus savo geizeriais, karštaisiais šaltiniais ir kitais geoterminiais reiškiniais, taip pat gausia gyvūnija – grizliais, vilkais, bizonais ir elniais. 1978 m. parkas įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Manoma, kad Jeloustono nacionalinis parkas įsikūręs ant vadinamo „karštojo taško“, o septintame XX a. dešimtmetyje geologai nustatė didelę kalderą, kurios skersmuo siekia 72 km. Manoma, kad prieš 2,2–0,6 milijonus metų įvykę vulkano išsiveržimai suformavo Jeloustoną. Tačiau šiais laikas stebimi post vulkaniniai procesai – geizeriai, purvo vulkanai, karštosios versmės.

Parko pavadinimas kilo iš Jeloustono upės pavadinimo.

Geologija 
Dėl karštojo taško poveikio tektoninei Šiaurės Amerikos plokštei ši teritorija yra geologiškai labai aktyvi, joje vyko vieni didžiausių gamtos kataklizmų per pastaruosius kelis milijonus metų. Geologiniai tyrimai nustatė tokius didžiausius ugnikalnių išsiveržimus:

 prieš 1,2 mln. m.: ~280 km³ medžiagų;
 prieš 2,1 milijono metų: išmesta ~2450 km³ pelenų, uolienų ir piroklastinių medžiagų;
 prieš 640 000 m.: ~1000 km³ medžiagų.
(Palyginimui – galingiausių istoriniu laikotarpiu įvykusių Taupo ir Teros (Santorinio) išsiveržimų metu buvo išmesta maždaug po 100 km³ įvairių medžiagų).

Kiekvieno ugnikalnio išsiveržimo produktai pasklisdavo šimtus kilometrų, darydavo didelį poveikį gamtai ir turbūt lemdami daugelio rūšių nykimą Šiaurės Amerikoje.

Keli smulkesni išsiveržimai įvyko prieš 160 000, 70 000 metų, užpildydami beveik visą Jeloustono kalderą.

Jeloustone kasmet registruojami keli tūkstančiai silpnų žemės drebėjimų; istoriniu laikotarpiu užfiksuoti šeši stiprūs drebėjimai (virš 6 magnitudžių), tarp kurių stipriausias nutiko 1959 m., išjudindamas didelę nuošliaužą, užtvenkusią upę ir sukūrusią naują ežerą – Žemės drebėjimo ežerą. Kitos šio drebėjimo pasekmės – nauji geizeriai ir plyšiai.

Pastaruoju laikotarpiu vėl stebimas Jeloustono geoterminis suaktyvėjimas. 2003 m. atsivėrė naujų fumarolių, o kai kurių geizerių vandens temperatūra taip pakilo, kad jie tapo garo fontanais.

Geografija 
Paviršiaus dažniausias aukštis 2200–2500 m, didžiausias – 3462 m (Erelio kalnas). Parke yra vaizdingas Jeloustono kanjonas, ~40 krioklių, iš kurių didžiausias – Žemutinis Jeloustono krioklys (94 m). Telkšo Jeloustono ežeras (plotas 371 km²).

Gyvoji gamta 
Apie 80 % parko ploto užima miškai, daugiausia spygliuočių.

Veisiasi juodauodegiai ir baltauodegiai elniai, vapičiai, bizonai, briedžiai, snieginiai avinai, grizliai, Amerikos juodieji lokiai, pumos, kojotai, pilkieji vilkai. Daug paukščių (baltagalviai ereliai, sakalai keleiviai, gulbės), žuvų (upėtakiai ir arktiniai kiršliai saugomi).

Šaltiniai

Nuorodos 
 Didysis geizeris
 Senasis Ištikimasis geizeris

JAV nacionaliniai parkai
Butkeliai (Zarasai)

Butkeliai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Dusetų, Svaituto ežero šiauriniame ir šiaurytiniame krante.

Istorija 

Vietovė paminėta 1607 m. Padusetės dvaro valdytojo Vasilijaus Druckio-Ozereckio valdų inventoriuje. Pradžioje buvo dviejų Žegunių dūmos (sodybos), nuo kurių įsivystė Butkelių kaimas. Rytinėje kaimo pusėje yra senos nelaidojamos kapinės, išlikę keletas nuvirtusių granitinių paminklų.

1914 m. išsiskirstė viensėdžiais. 1923 m. kaime buvo 16 sodybų su 90 gyventojų.

1924–1972 m. veikė pradinė mokykla, vedėjais buvo: Marija Stauskaitė-Zaleckienė, Jurgis Baltrūnas, Ona Reinytė, Alfonsas Pranckūnas, Antanas Guntulis, Elena Lašaitė-Skurkienė, Adelė Raugienė, Vilius Jasiūnas, Bronė Kuzmienė, Birutė Bakanavičienė, Adelė Silivanovienė ir Janina Savičiutė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė ir augo kunigai Antanas ir Norbertas Budzilai, Antanas Čiegis, Jeronimas Stalemėkas, Lietuvos kariuomenės kapitonas Jonas Budzilas, majoras Balys Raugas (Čikagoje leisto žurnalo „Karys“ redaktorius), tarpukario Lietuvos karininkai: jūrininkas ltn. Jonas Guntulis,ir inžinierius ltn. Justinas Guntulis, rašytoja, 15 apysakų ir romanų autorė Regina Guntulytė - Rutkauskienė.

Šaltiniai

Nuorodos
 Kaimo svetainė

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Grybeliai

Grybeliai – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Utenos.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kaime gimė žymus istorikas Adolfas Šapoka (1906–1961).

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Johnny Logan

Džonis Loganas (Johnny Logan; tikrasis vardas Seán Patrick Michael Sherrard O'Hagan g. 1954 m. gegužės 13 d. netoli Melburno) – airių dainininkas ir kompozitorius.
Jo tėvas – garsus airių tenoras Patrick O'Hagan. Džonis Loganas du kartus dalyvavo Eurovizijos dainų konkurse ir abu kartus užėmė pirmą vietą . 1980 m. Hagoje laimėjo su daina What's Another Year, o 1987 m. Briuselyje su Hold Me Now. 1992 m. su jo sukurta kūriniu Why Me airių dainininkė Linda Martin pasirodė Eurovizijos dainų konkurse, kur laimėjo pagrindinį prizą.

Nuorodos 
 Oficiali svetainė
 

|-

Airijos muzikai
Eurovizijos nugalėtojai
Airijos atstovai Eurovizijoje
1980 m. Eurovizijos dalyviai
1987 m. Eurovizijos dalyviai
Sully Erna

Sully Erna (g. 1968 m. vasario 7 d.) – pagrindinis grupės Godsmack vokalistas, gitaristas ir dainų rašytojas. Savo muzikinę karjerą pradejo kaip būgnininkas.

Pomėgiai 
Sully Erna domisi senovės Keltų religija, tai atsispindi ir Godsmack kūryboje (pvz., dainoje Voodoo).

Erna, Sully
Australijos vyrų krepšinio rinktinė

Australijos vyrų krepšinio rinktinė – krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Australiją. Dalyvavo 15-oje vasaros olimpinių žaidynių, keturis kartus užėmė 4 vietą, o 2020 m. – 3 vietą. 1992–2004 metais visose olimpiadose susitiko su  rinktine, visus 4 kartus pralaimėjo – 1996 ir 2000 metais rungtynėse dėl trečiosios vietos, 1992 ir 2004 metais – grupės varžybose.

Pasiekimai vasaros olimpiadoje 

 1936 – 
 1948 – 
 1952 – 
 1956 – 12 vieta
 1960 – 
 1964 – 9 vieta
 1968 – 
 1972 – 9 vieta
 1976 – 8 vieta
 1980 – 8 vieta
 1984 – 7 vieta
 1988 – 4 vieta
 1992 – 6 vieta
 1996 – 4 vieta
 2000 – 4 vieta
 2004 – 9 vieta
 2008 – 7 vieta
 2012 – 7 vieta
 2016 – 4 vieta
 2020 – 3 vieta

Pasiekimai pasaulio čempionatuose 

 1950 – 
 1954 – 
 1959 – 
 1963 – 
 1967 – 
 1970 – 13 vieta
 1974 – 11 vieta
 1978 – 7 vieta
 1982 – 5 vieta
 1986 – 17 vieta
 1990 – 7 vieta
 1994 – 5 vieta
 1998 – 9 vieta
 2002 – 
 2006 – aštuntfinalis
 2010 – 10 vieta
 2014 – 12 vieta
 2019 – 4 vieta

Kiti čempionatai 

Okeanijos čempionatas 1 vieta – 19 kartų, 2 vieta – 2 kartus;
Azijos čempionatas 1 vieta  – 2017 m.

Garsiausi žaidėjai 
 Andrew Gaze
 Aron Baynes
 Joe Ingles
 Andrew Bogut
 Matthew Dellavedova
 Patty Mills
 Luc Longley
 Lindsay Gaze
 Matthew Nielsen
 Ed Palubinskas

Nuorodos 
 Rinktinės svetainė

Vyrų krepšinio rinktinės
Krepšinis Australijoje
Australijos sporto rinktinės
Cikadėlės

Cikadėlės (Cicadellidae) – cikadinių (Cicadomorpha) vabzdžių šeima, kuriai priklasuo smulkūs ir vidutinio dydžio vikriai šokinėjantys vabzdžiai. Užpakalinių kojų dubenėliai platūs. Užpakalinės blauzdos plokščios, keturkampės, ant išorinių briaunų su šereliais. Antsparniai dažnai stipriai sukietėję. Sparnus sudeda stogiškai. Suaugėliai judrūs, vikriai šokinėja. Lervų gyvenimo būdas panašus į suaugėlių. Žiemoja kiaušinėliai, rečiau suaugėliai ar nimfos. Per metus išsivysto ne mažiau kaip viena generacija. Minta augalų sultimis. Kai kurios rūšys kenkia žemės ūkio kultūroms. Platina virusines augalų ligas.

Žinoma apie 20000 rūšių. Tai antra padal dydį blakių būrio šeima. Lietuvoje rūšinė sudėtis neištirta. 

Cikadiniai
Čiklajus

Čiklajus (, ) – miestas šiaurės vakarų Peru, Kostoje, netoli Ramiojo vandenyno pakrantės. Lambajekės departamento centras. 630 tūkst. gyventojų (su priemiesčiais virš 910 tūkst.). Per miestą eina Panamerikos plentas.

Istorija 

Senovėje, dabartinio miesto apylinkėse vystėsi Močikų ir Lambajekės kultūros. Čiklajus įkurtas 1560 m. XVI–XIX a. gyvavo kaip nedidelė metisų ir indėnų gyvenvietė. Dėl savo geros geografinės padėties pradėjo sparčiai augti. 1835 m. tapo departamento centru.

Ekonomika 

Žemės ūkio rajono centras (auginami ryžiai, cukranendrės). Maisto (cukraus, ryžių valymo), statybinių medžiagų ir kita pramonė. Universitetas.

Lankytini objektai 

 Miesto parkas
 1869 m. pastatyta katedra
 Savivaldybės rūmai
 La Verónica koplyčia
 San Antonio bazilika

Peru miestai
Piura

Piura (, ) – miestas šiaurės vakarų Peru, Kostoje. Piuros regiono centras. Apie 360 tūkst. gyventojų. 

Senovėje Piuros apylinkėse gyvavo Močikų kultūra. Miestą 1532 m. įkūrė ispanų konkistadoro Fransisko Pisaro ekspedicija. Tai pirmasis ispanų miestas, įkurtas Peru. 

Peru miestai
Kuskas

Kuskas (; ) – miestas pietinėje Peru, Anduose, šalia Urubambos slėnio. Kusko regiono centras. Apie 300 tūkst. gyventojų. Miestas įsikūręs 3500 m aukštyje virš jūros lygio ir garsus tuo, kad buvo Inkų imperijos sostine. 2006 m. čia užfiksuotas aukščiausias pasaulyje UV spinduliavimo lygis.

Tekstilės, maisto pramonė. Yra 1692 m. įkurtas universitetas. Keli institutai ir muziejai (ypač žymus archeologijos).

Miestas įkurtas inkų XI a. Imperijos centru buvo iki 1534 m., kai Kuską užėmė Fransisko Pisaro vadovaujami konkistadorai. Miestas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Čia galima išvysti Inkų imperijos laikų šventyklų, tvirtovių, rūmų. Taip pat miestą puošia ir kolonijinio laikotarpio pastatai.

Nuorodos 
 Miesto vaizdai 
 Turizmas Kuske

Inkai
Peru miestai
Punas

Punas (, ) – miestas Peru pietuose, Punoje, Titikakos ežero šiaurės vakariniame krante. Puno regiono centras. 118 tūkst. gyventojų. Punas įsikūręs 3860 m aukštyje virš jūros lygio.

Punas turėjo didelę svarbą Inkų imperijos laikais. Pasak legendos, čia gimė pirmasis inkų karalius Manco Capac. 1668 m. miestas tapo pavaldus ispanams. 

Svarbus uostas prie auškčiausiai pasaulyje esančio laivuojamo Titikakos ežero. Prekybinis centras. Apylinkėse veisiamos lamos ir alpakos. Universitetas. Šalia miesto, Titikakos ežere yra 41 plaukiojanti sala (Uros salos), kuriose iškilo aimarų kultūra.

Nuorodos 
 Wikitravel:Puno

Peru miestai
Inkai
Ceitnotas

Ceitnotas (Iš vok. – Zeitnot . Zeit – laikas, Not – trūkumas, poreikis) – situacija žaidžiant šachmatais, kai pritrūkstama laiko ėjimams apgalvoti. Terminas atsirado įvedus laiko kontrolę šachmatų turnyruose.
Žaidžiant su šachmatu laikrodžiu kiekvienas žaidėjas per tam tikrą laiko tarpą turi atlikti minimalų ėjimų skaičių arba visus ėjimus. Paprastai laikoma, kad ceitnotas ištinka likus 5 minutėms iki žaidimo pabaigos. Turnyrų taisyklėse taip pat atskirai nustatoma kokia situacija laikoma ceitnotine.

Šachmatų terminai
Rasos (Vilnius)

Rasos – Vilniaus miesto dalis, esanti į pietryčius nuo Senamiesčio (nuo jo skiria Vilniaus–Daugpilio geležinkelis). Rytuose ribojasi su Ribiškėmis, pietuose – su Liepkalniu, vakaruose – su Naujininkais, šiaurės rytuose – su Markučiais. Kitapus geležinkelio yra atskiras gyvenamųjų namų kvartalas – Rasų kolonija. Rasos garsios savo Rasų kapinėmis. Yra įsikūrusi Rasų bendruomenė.

Paviršius kalvotas (Rasų-Ribiškių kalvynas), rytinė pusė miškinga, patenka į Pavilnių regioninį parką. Būdingi privatūs mūriniai namai. Prie Rasų dažnai priskiriami pietrytiniai Senamiesčio ir Paupio pakraščiai su Vilniaus Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia, Misionierių bažnyčia, Gailestingojo Jėzaus Seserų kongregacijos Vilniaus namais (vienuolynu), M. Marcinkevičiaus ligoninės Subačiaus filialu (buvusiu misionierių vienuolynu), Vilniaus pataisos namais.

Pro Rasas važiuoja 31 ir 33 (Balstogės, Dunojaus, Rasų kapinių, Ramybės, Gervėčių st.), o vakariniame pakraštyje (Pelesos st.) ir 2, 12, 16, 19, 61, 82 nr. autobusai.

Istorija 

Rasos šaltiniuose minimos nuo XVI a. Tuo metu tai buvo Vilniaus priemiestis, užėmęs didesnę teritoriją ir siekęs Aušros vartus. Nenustatytoje vietoje stovėjo Šv. Jurgio cerkvė. 1769 m. pradėtos steigti Rasų kapinės. 1860 m. Rasų šiauriniu pakraščiu nutiestas Peterburgo–Varšuvos geležinkelis. Prie geležinkelio XIX a. 2 pusėje įsikūrusiame restorane „Geležinė pirkelė“ rinkdavosi Vilniaus visuomenės veikėjai, iš čia jie palydėdavo traukiniais į Sibirą vežamus politinius kalinius ir tremtinius.

Iki XIX a. vid. Rasose tebebuvo švenčiama rasų (kūpolių) šventė, į kurią susirinkę vilniečiai degindavo laužus, šokdavo, dainuodavo liaudies dainas. Anot A. L. Jucevičiaus (1846), „Vilniuje švento Jono vaikštynės yra plačiai žinomos pavadinimu eiti į Rasas, kur žaidžiama iki saulės tekėjimo. Rasos Vilniuje yra giraitė už Misionierių parapijos kapinių.“ Dabartinių Rasų kapinių vietoje būta Šv. Jono akmens, kuris XIX a. statant kolumbariumus pašalintas.

1944 m. liepos 7 d. prie Vilniaus artėjant TSRS kariuomenei, per Aušros Vartų karinę operaciją Armijos Krajovos būriai Rasų–Belmonto ruože nesėkmingai mėgino veržtis į miesto centrą; Rasos ir jų kapinėse vyko kautynės su Vokietijos kariuomene.

Šaltiniai 

 

Vilniaus miesto dalys
Pikeliai (Jurbarkas)

Pikeliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Eržvilko seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Rutkiškių, kairiajame Upės krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pikeliai (Kėdainiai)

Pikeliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Kėdainių miesto seniūnijoje, beveik 3 km į pietryčius nuo Ąžuolaičių. Įsikūrę prie Jaugilos upės, į pietus nuo Urnėžių tvenkinio. Kelias į Mištautus.

Istorija 
Iki XX a. vid. buvo Pikelevičių dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pikeliai (Raseiniai)

Pikeliai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, Nemakščių seniūnijoje, piečiau Kryžkalnio. Kaimo rytiniu pakraščiu teka Upynikė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Tirkšliai (Kaunas)

Tirkšliai – kaimas Kauno rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, į pietryčius nuo Rupunionių, prie kelio .

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalnėnų GS

Kalnėnų geležinkelio stotis – buvusi gyvenvietė Jonavos rajono savivaldybėje, į rytus nuo Kalnėnų kaimo. Kalnėnų seniūnaitijos centras. Yra Kalnėnų geležinkelio stotis (stoties pastatas – inžinerijos ir kultūros paveldo paminklas).

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Lietuvos geležinkelio stotys
Kalnėnai (Skuodas)

Kalnėnai – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje. Yra Žemaitijos botanikos parkas, saugomas Žukausko ąžuolas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalnėnai (Šilalė)

Kalnėnai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, Laukuvos seniūnijoje, kairiajame Ašvijos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Druskininkai (Šalčininkai)

Druskininkai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Dainavos, tarp Juršiškių upelio ir Eišiškių HE tvenkinio. Netoliese praeina kelias .

XIX a. pab. – kaimas Lydos apskrityje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Žiežmariai (viensėdis)

Žiežmariai – viensėdis Kaišiadorių rajono savivaldybėje, prie Žiežmarių miesto.

Gyventojai

Išnašos 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilkija (Panevėžys)

Vilkija – kaimas Panevėžio rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Krekenavos. Įsikūręs tarp kelio Krekenava-Žibartoniai pietuose ir Skilvionių miškų šiaurėje.

Gyventojai

Išnašos 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Prienai (Kaunas)

Prienai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Čekiškės, prie Lašišos upelio, netoli jo santakos su Dubysa. Šalia eina kelias .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kaime 1935–1941 m. gyveno Nepriklausomybės signataras Pranas Dovydaitis (1886–1942). Buvusią sodybą ženklina paminklinis akmuo.

Išnašos 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Prienai (Šilalė)

Prienai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Upynos, prie pat magistralės , aukščiausioje magistralės vietoje (180 m virš jūros lygio). Kaimo pašonėje stūkso du gamtos paminklai – Prienų piliakalnis ir Rauško akmuo (apie 15 t). Pastarasis 1987 m. atgabentas į prie magistralės esančią aikštelę, joje įrengtas aukuras Lietuvos keliuose žuvusiems žmonėms.

Gyventojai

Išnašos 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Prienai (Širvintos)

Prienai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, į pietus nuo Stavarygalos. Vakaruose telkšo Stavarygalos ežeras (anksčiau vadintas Prienų ežeru).

Gyventojai

Išnašos 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Priekulė II

Priekulė II – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Priekulės, šalia kelio . Seniūnaitijos centras.

Gyventojai

Išnašos 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šakiai (Jonava)

Šakiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 10 km nuo Markutiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šakiai (Šilalė)

Šakiai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, Kaltinėnų seniūnijoje, 4 km į vakarus nuo Kaltinėnų. Kaime yra I amžiaus pilkapynai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šakiai (Ukmergė)

Kitos reikšmės: Šakiai (reikšmės)

Šakiai – viensėdis Ukmergės rajono savivaldybėje, 1 km nuo Pabaisko.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ukmergės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šakiai (Zarasai)

Kitos reikšmės: Šakiai (reikšmės).

Šakiai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kybartai (Jurbarkas)

Kybartai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Raudonės. Kaimo pašonėje išteka Kirkutis, Antvardaitė, Kartupis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kybartai (Lazdijai)

Kybartai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, apie 600 m nuo sienos su Lenkija. Piečiau telkšo Molinis, į šiaurės rytus nuo kaimo – Ilgelio ežeras. Yra akmenų muziejus (įkurtas 1990 m.).

Gyventojai

Nuorodos 
 Akmenų muziejus

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Joniškėlis (kaimas)

Joniškėlis – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, Joniškėlio miesto šiauriniame pakraštyje. Seniūnaitijos centras.

Gyventojai

Išnašos 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Obeliai (Ukmergė)

Obeliai – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Ukmergės. Telkšo Obelių ežeras. Aptiktas Obelių senkapis (pilkapynas). Keliai į Laičius, Rečionis.

Istorija 

XIX a. pab. – kaimas Taujėnų valsčiuje, Buteikių ir Danelisovų valda.

Gyventojai

Išnašos 

Ukmergės rajono savivaldybės gyvenvietės
Akmenė I (Biržai)

Akmenė I – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Žagarė (Vilnius)

Žagarė – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Marijampolio.

Etimologija 

Kaimo vardas tikriausiai kilęs nuo bendrinio žodžio žagaras – „sausas virbas, žabas, žabaras“. Tad pirminė Žagarės reikšmė galėjusi būti „žagaringa vieta; vieta, kur daug žagarų“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Tytuvėnų GS

Tytuvėnų geležinkelio stotis – buvusi gyvenvietė Kelmės rajono savivaldybėje, prie Tytuvėnų miesto.

Gyventojai

Išnašos 

Panaikintos Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Linkuva (reikšmės)

Linkuva yra:

 gyvenvietė Lietuvoje:
 miestas Pakruojo rajone;
 Kauno miesto dalis;
 kaimas Kauno rajone;
 viensėdis Pakruojo rajone;
 „Linkuva“ – Ramiajame vandenyne nuskendęs Lietuvos laivas.
Šeduva (Pakalniškiai)

Šeduva – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pakalniškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Smalininkai (Lazdijai)

Smalininkai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Krosnos.

Etimologija 

Manoma, kad pavadinimas kilęs nuo žodžio smalininkas („degučius“) daugiskaitos.

Gyventojai

Išnašos 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Didžioji Panemunė

Didžioji Panemunė (anksčiau Mūro Panemunė) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Germaniškio. Išlikęs Didžiosios Panemunės dvaras.

Etimologija 

Kaimo vardas yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo šalia pratekančios Nemunėlio upės. Iš pradžių vietovė vadinosi Mūro Panemune, pabrėžiant mūrinį dvarą (Didžiosios Panemunės dvaras), vėliau prigijo Didžiosios Panemunės vardas.

Istorija 

XIX a. minimas Didžiosios Panemunės dvaras, jame buvo smuklė, valsčiaus pradinė mokykla, krautuvė. Didžiosios Panemunės dvaro pastatai stovėjo ant kalniuko, apsodinti ąžuolais. XIX–XX a. vid. dvarą valdė Siesickai. Antrojo pasaulinio karo pabaigoje jų palikuonys pasitraukė į Vakarus. Dabartiniu metu Didžiosios Panemunės, dar vadinamas ir Gandrų, dvaras yra sunykęs.

1923 m. surašymo duomenimis, Didžiojoje Panemunėje buvo vienas ūkis su 54 gyventojais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Panemunė (Jurbarkas)

Panemunė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje. Stovi Panemunės koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilalė (Skuodas)

Šilalė – kaimas pietvakarinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Salantų regioniniame parke, prie kelio , kairiajame Šakalės upelio krante.

Gamtos ir kultūros paveldas 
Akmuo, vad. Didžiuoju kūliu – penktasis pagal dydį akmuo Lietuvoje;
Akmuo su plokščiadugniu dubeniu, vad. Aukuru;
Akmuo su dubeniu;
Senovės žemdirbystės vieta.

Gyventojai

Šaltiniai 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažeikiai (reikšmės)

Mažeikiai yra:

 miestas šiaurės vakarų Lietuvoje;
 kaimai:
 Molėtų rajone;
 Rokiškio rajone;
 Šiaulių rajone;
 Ukmergės rajone;
 Vilniaus rajone;
 Gudijoje, Pastovių rajone;
 Gudijoje, Varenavo rajone;
 viensėdis Gudijoje, Ašmenos rajone;
 krepšinio klubas.
Mažeikiai (Rokiškis)

Mažeikiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Obelių seniūnijoje, 2 km į pietus nuo Obelių, Našio ežero šiaurės vakarinėje pakrantėje. Toliau vakaruose teka Kriauna, o šiaurėje dunkso Mažeikių miškas.

Gyventojai

Išnašos 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kuliai (Rokiškis)

Kuliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Grumbliai (Klaipėda)

Grumbliai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Priekulės.

Istorija 
Vietovardis greičiausiai kilęs iš asmenvardžio Grumblys (<  'nelygumas, gumbas',  'raukšlė').

1785 m. Grumbliai minimi kaip karališkasis kaimas, 11 sodybų. Iki II pasaulinio karo kaimo branduolys buvo dešiniajame Minijos krante, kairiajame krante – užliejamos pievos. Tarybiniais laikais kaimas apnyko.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Grumbliai (Šilutė)

Grumbliai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Lankupių, šalia Veiviržo ir Minijos santakos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilkai (reikšmės)

Vilkai yra:

 šuninių šeimos miško gyvūnai;
 Utenos futbolo komanda;
 gyvenvietės Lietuvoje:
 Panevėžio rajone;
 Plungės rajone;
 Rokiškio rajone.
Vilkai (Rokiškis)

Vilkai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilkai (Plungė)

Vilkai – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Alsėdžių, prie kelių  ir  sankryžos. Ši sankryža pasižymėjo dideliu avaringumu, jos vietoje įrengta žiedinė sankryža. Yra Vilkų alkakalnis.

Etimologija 

Tikrasis kaimo pavadinimas Alkai. Tokį pavadinimą išsaugojo šiaurės vakarinė kaimo dalis. Pagal legendą, likusi kaimo dalis pradėta vadinti Vilkais dėl grafus Oginskius užpuolusių vilkų. Pagal kraštotyrininkės Eleonoros Ravickienės surinktą medžiagą pasakojama:

Istorija 

Kaimas išsidėstęs abipus Tauragės-Mažeikių plento. Kaimas garsus ryšiais su unikalių istoriniu reiškiniu – knygnešyste. Kaime yra šį istorinį fenomeną menantis gamtos paveldo objektas – Knygnešių šaltinis.

Dalis kaimo sodybų buvo sunaikinta tiesinant Tauragės-Mažeikių plentą. Iš esamų 7 sodybų, trys yra išsaugojusios iki XIX a. pab. statytų namų architektūrą.

Gyventojai

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kirtimai

Kirtimai – Vilniaus miesto dalis, esanti į pietus nuo centro, prie Dariaus ir Girėno gatvės ir Eišiškių plento. Gausu pramonės įmonių, rytuose – Vilniaus oro uostas. Išsidėstę tarp Naujininkų šiaurėje, Užusienių ir Dilgynės vakaruose, Užusienių miško pietuose ir oro uosto rytuose. Į pietus nuo Kirtimų yra Rodūnios, Eišiškių, Sakalaičių sodai. Plotas – 1,98 km². Kirtimuose ilgą laiką buvo didžiausias Lietuvoje čigonų taboras (Vilniaus taboras, ~400 gyv.). Kirtimuose veikia ~800 įvairių pramonės („Aerosol Baltija“, „Vildira“), prekybos („Coca Cola HBC Lietuva“, „Vilniaus citma“), statybos („Fegda“, „Vilniaus kranai“), transporto („Schenker“, „Revival Svoris“) bendrovių. XXI a. pr. pradėjo kurtis „Vikingų slėnio“ prekybos kompleksas („Ikea“ ir kt.). Veikia kultūros namai, 2001 m. įkurtas romų visuomeninis centras.

Veikia geležinkelio stotis, kurioje iki maršruto panaikinimo 2015 m. stodavo Vilnius–Stasylos vykstantis keleivinis traukinys.

Kirtimus lengva pasiekti Vilniaus viešuoju transportu – čia stoja 1, 2, 3, 3G, 4, 41, 42, 78, 88 maršrutų autobusai. Pagrindinės stotelės: Oro uostas, Dariaus ir Girėno st., Eišiškių plentas, Pašto st., Čigonų st., Metalo st.

Istorija 

Vietovardis kilęs iš ankstesnio slaviško kaimo pavadinimo Porubanek ('skynimas, iškartos, kirtimas').

XIX a. buvo bajoriškas kaimelis. 1905 m. Rudaminos valsčiaus Kirtimų (Podrubanoko) palivarke, užusienyje (Vrublevskių valda) ir geležinkelio pusstotėje gyveno 73 žmonės. 1931 m. – 30 gyventojų.

Pagal 1939 m. spalio 10 d. Lietuvos-TSRS sutartį lapkričio viduryje Kirtimuose įsikūrė Raudonoji armija.

Sovietmečiu prijungti prie Vilniaus miesto.

Nuorodos 
 Kirtimų kultūros centras

Šaltiniai 

Vilniaus miesto dalys
Kirtimai (Lavoriškės)

Kirtimai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Senosios kapinės yra gretimame Jurzdikos kaime.

Istorija

1503 m. kunigaikštis Aleksandras Jogailaitis Kirtimų dvarą padovanojo Mateušui Mikitiničiui. Tuo metu Jurzdikoje, dabartinių senųjų kapinių vietoje, buvo bažnyčia. XIX a. buvo koplyčia, priklausanti Buivydžių parapijai. Sovietmečiu senoji koplyčia iškelta į Mostiškes. Tuo metu kaime gyveno 83 gyventojai (15 namų), Daukšų dvaro palivarke – 14 žmonių.

XIX a. buvo kaimo apygardos centras, į kurį įėjo kaimai: Padvariškės, Kirtimai, Naujakiemis, Paežeriai, Beržytė, Dembina, Dekaniškės, Lobiniai ir užusieniai: Mandutiškės, Šalkiškės, Papiliai, Čireliai, Grigiškės, Mostiškės I ir II, Približiškės, Červiškės, Vyžiškės, Karoliškės ir Paežeriai.

Atgimimo metais dvarvietėje dalis pastatų pritaikyti žemės ūkio bendrovės poreikiams, pritaikyti gyvenimui. Parkas apleistas, jame stūkso didelis klojimas su rūsiais, tarp vešlios augmenijos išlikęs betoninis fontano baseinėlis. 

2008 m. Kirtimų kapinaitėse Jurzdikoje buvo iškilmingai atidengtas ir pašventintas Jano Konrado Obsto šeimos memorialinis kompleksas (J. K. Obsto, jo žmonos ir motinos kapas).

Gyventojai

Galerija

Išnašos

Nuorodos 
 
 Kirtimai , www.vilnijosvartai.lt
 Rubno, Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, t. 9, p. 880.

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Baltoji Ančia

Baltoji Ančia – upė pietų Lietuvoje. Išteka iš Ančios ežero Lazdijų rajone, teka į pietus pro Kapčiamiestį, po to pasuka į rytus, kur prieš vandens jėgainę yra patvenkta Baltosios Ančios tvenkiniu. Vėliau neša vandenis pietvakarių kryptimi ir prie pat sienos su Baltarusija įteka į Nemuną. Upės žemupyje vaga skiria Druskininkų savivaldybės ir Lazdijų rajono teritorijas. 

Seniau Baltoji Ančia taip pat buvo vadinama Švento Jono upe (). Prie žiočių stovi du kaimai: kairiajame Baltosios Ančios krante Druskininkų savivaldybei priklausantis Sventijanskas ir dešiniajame krante – Lazdijų rajono Kapčiamiesčio seniūnijai priskirtas tokiu pat pavadinimu Sventijanskas. Juos abu jungia medinis tiltas. Ties Baltosios Ančios ir Nemuno santaka pastarosios upės viduriu eina Lietuvos–Baltarusijos valstybinė siena, o jau Baltarusijos Gardino rajonui priklausančiame krante stovi Sventojansko kaimas.  

Intakai: Neviedė, Seira (kairieji), Nieda (dešinysis). Būdingas slėnio plotis 300–500 m. Vagos plotis aukštupyje 8–12 m, žemupyje 15–20 m. Srovės greitis 0,3–0,5 m/s.

Upėvardis sietas su gelmia, dubia vieta (plg. už–antis,  „latakas, įduba“), tačiau galimai tiesiog kilęs nuo paukščio pavadinimo antis.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Biała Hańcza Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom I, psl. 181 (lenk.).

Druskininkų savivaldybės upės
Lazdijų rajono upės
Nemuno intakai
Baltoji Ančia (Druskininkai)

Baltoji Ančia – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Gerdašių. Ties kaimu patvenkta Baltoji Ančia, įrengta vandens jėgainė ir Baltosios Ančios tvenkinys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Druskininkų savivaldybės gyvenvietės
Užkanavė

Užkanavė – buvęs kaimas Palangos miesto savivaldybėje, į vakarus nuo Kunigiškių, prieš Palangos oro uostą, prie pat Baltijos jūros. Poilsio namai, sodybos, vasarnamiai. Važiuoja miesto visuomeninis transportas. Užkanavėje į Ošupį įteka Kaniavosis, čia pat ir Ošupis įteka į Baltijos jūrą. Per Užkanavę eina dviračių takas Palanga-Šventoji.

Istorija 

Prie miesto prijungta 1958 m. rugsėjo 29 d.

Šaltiniai

Palangos miesto dalys
Panaikintos Palangos miesto savivaldybės gyvenvietės
Sauslaukis (Tauragė)

Sauslaukis – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės ir 3 km į pietvakarius nuo Kryžkalnio, šalia kelio Šiauliai-Pagėgiai.

Kapinės 

Išlikusios senos kapinaitės (apie 10 arų ploto). Jos dar vadinamos Siratkapiais, ir 1972 m. buvo įtrauktos į kultūros paminklų sąrašą. 1984 m. rudenį valstybinė komisija patikrino Sauslaukio senkapį, ir remdamasi tuo metu surinkta archyvine medžiaga bei vietinių gyventojų apklausos, žvalgymo duomenimis nustatė, kad tai yra senos kaimo kapinaitės, o ne archeologijos paminklas. Kapinaitės išbrauktos iš archeologijos paminklų sąrašo, tačiau liko kultūros paveldo objektas. 1990 m. tautodailininko Vidmanto Lietuvninko sukurtą ąžuolinį kryžių pašventino dabartinis Panevėžio vyskupas Jonas Kauneckas, tačiau 2006 m. jis dingo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Labardžiai

Apie kaimą Šilalės rajone žr. Labardžiai (Šilalė).

Labardžiai – kaimas Rietavo savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Rietavo, pakeliui į Laukuvą. Per kaimą teka Jūros intakas Aitra ir jos intakas Gervė. Iš pietryčių prieina Labardžių miškas. Seniūnaitijos centras. Veikia Labardžių pagrindinė mokykla, yra Rietavo miškų urėdijos Labardžių girininkija. Nuo 1951 m. veikia kultūros namai, biblioteka. Susibūrusi kaimo bendruomenė „Mūsų Labardžiai“ (pirmininkė Onutė Jocienė), moterų ansamblis. Kaime įrengtas poilsio parkelis, nuo 2002 m. vyksta kasmetinė kaimo šventė. Žvyro telkinys.

Istorija 

Kaime rastas Labardžių lobis. Istoriniuose šaltiniuose kaimas minimas nuo 1565 m. 1596–1608 m. kaimas buvo dovanotas Rietavo bažnyčiai. 1738 m. kaime buvo 18 sodybų. XIX a. antroje pusėje ir XX a. pradžioje buvo Labardžių valsčius. 1950–1969 m. kaime buvo Labardžių apylinkės centras, kolūkio centrinė gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Jonas Kuzminskas
 Jonas Šedbaras
 Bronė Lečaitė-Pažerienė
 Henrikas Ciparis

Šaltiniai

Nuorodos 
 Labardžiai iš oro 1945.01.16, kai šalia kaimo dislokavosi laikinas karo lauko aerodromas 

Rietavo savivaldybės gyvenvietės
Medingėnai (Plungė)

Medingėnai – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 10 km nuo Žlibinų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Saulius Šiliauskas (1962–2022) – istorikas ir politologas.

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Brazilijos vyrų krepšinio rinktinė

Brazilijos vyrų krepšinio rinktinė – krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Braziliją. Dalyvavo visuose 15 pasaulio čempionatų, du kartus (1959 ir 1963 m.) tapo pasaulio čempionais, po du kartus iškovojo čempionato sidabrą bei bronzą. Rinktinė 16 kartų yra tapusi Pietų Amerikos čempione, 3 kartus iškovojo pirmąją vietą Panamerikos čempionate.

Pasiekimai olimpiadoje 

 1936 m. – 9 vieta
 1948 m. – 3 vieta
 1952 m. – 6 vieta
 1956 m. – 6 vieta
 1960 m. – 3 vieta
 1964 m. – 3 vieta
 1968 m. – 4 vieta
 1972 m. – 7 vieta
 1980 m. – 5 vieta
 1984 m. – 9 vieta
 1988 m. – 5 vieta
 1992 m. – 5 vieta
 1996 m. – 6 vieta
 2012 m. – 5 vieta
 2016 m. – 9 vieta

Pasiekimai pasaulio čempionatuose 

 1950 – 4 vieta
 1954 – 2 vieta 
 1959 – 1 vieta 
 1963 – 1 vieta 
 1967 – 3 vieta 
 1970 – 2 vieta 
 1974 – 6 vieta
 1978 – 3 vieta 
 1982 – 9 vieta
 1986 – 4 vieta
 1990 – 5 vieta
 1994 – 11 vieta
 1998 – 10 vieta
 2002 – 8 vieta
 2006 – 17 vieta
 2010 – 9 vieta
 2014 – 6 vieta
 2019 – 13 vieta

Kiti laimėjimai 
 Amerikos čempionatas: 1 vieta (1984, 1988, 2005, 2009 m.), 2 vieta (2001, 2011 m.), 3 vieta (1989, 1992, 1995, 1997 m.)
 Pietų Amerikos čempionatas: 1 vieta (18 kartų), 2 vieta (13 kartų), 3 vieta (7 kartai)

Garsiausi žaidėjai 
 Marcelinho Machado, buvęs Kauno „Žalgirio“ atakuojantis gynėjas
 Leandro Mateus Barbosa – NBA žaidėjas
 Tiago Splitter – NBA žaidėjas
 Nenê – NBA žaidėjas
 Anderson Varejão – NBA žaidėjas
 Marcelinho Huertas – „Barcelona“ žaidėjas
 Raul Neto

Vyrų krepšinio rinktinės
Brazilijos sporto rinktinės
Brazilijos krepšinis
Illmatic

Illmatic – JAV repo muzikinio stiliaus atlikėjo Nas debiutinis muzikinis albumas. Albumas išleistas 1994 m. balandžio 19. Albumas įrašytas Power House Studios studijoje, Niujorke (JAV) 1992–1993 metais.

1994 albumai
Debiutiniai albumai