Giedraičiai

Giedraičiai – miestelis Molėtų rajono savivaldybėje, 21 km į pietvakarius nuo Molėtų. Seniūnijos centras, 3 seniūnaitijos. Yra paštas (LT-33025), biblioteka, vaistinė, ambulatorija, dvi maisto prekių (ir viena ūkinių prekių) parduotuvės.

Etimologija 

Miestelio pavadinimas kilęs nuo asmenvardžio Giedraitis. Tai liudija ryšį su garsiąja kunigaikščių Giedraičių gimine, valdžiusia šias vietas nuo XIV a. (dvarininkinis vietovardis).

Geografija 

Giedraičiai įsikūrę Kiemento ežero vakariniame krante, plentų ,  ir  sankryžoje. Apie 5 km į rytus nuo miestelio telkšo Abramaučiznos ežeras.

Istorija 

Rašytiniuose šaltiniuose Giedraičiai  pirmą kartą paminėti 1338 m. kryžiuočių kronikose. Giedraičius 1373 m. ir 1375 m. nusiaubė kalavijuočiai. Tai buvęs vienas svarbiausių kunigaikščių Giedraičių kunigaikštijos centrų. 1410 m. pastatyta bažnyčia, perstatyta 1443 m. ir po 1676 m. 1514 m. minimas miestelis. XVIII a. pabaigoje beveik visas miestelis priklausė bažnyčios jurisdikai.

1777–1782 m. veikė parapinė, 1874 m. įsteigta valdinė pradžios mokykla, nuo 1922 m. progimnazija, nuo 1944 m. vidurinė mokykla, nuo 1990 m. Giedraičių Antano Jaroševičiaus vidurinė mokykla, nuo 2015 m. balandžio 15 d. vidurinė mokykla tapo Gimnazija (Giedraičių Antano Jaroševičiaus gimnazija).

1831 m. miestelį buvo užėmę sukilėliai, įvyko jų susirėmimas su Rusijos imperijos kariuomenės daliniais. 1861–1950 m. Giedraičių valsčiaus centras. 1863 m. birželio mėn. prie Giedraičių sukilėlius (vadas A. Minskis) apsupo Rusijos kariuomenės daliniai, per kautynes žuvo 15 sukilėlių, 45 (ir vadas) pateko į nelaisvę. 1892 m. atidaryta vaistinė, iki 1897 m. – pašto skyrius. 1911–1914 m. vietos lenkai priešinosi lietuvių kalbai bažnyčioje, keldavo riaušes. 1920 m. lapkričio 17-21 d. ties Giedraičiais įvyko Lietuvos kariuomenės ir Lenkijos kariuomenės L. Želigovskio junginio kautynės – Giedraičių mūšis, po kurio buvo sustabdyta tolesnė lenkų armijos agresija.

Sovietmečiu buvo specializuoto pieno ir mėsos gamybos tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė, veikė Molėtų sviesto gamyklos cechas.

2008 m. patvirtintas dabartinis Giedraičių herbas.

|}

Architektūra 

Giedraičių plano struktūra radialinė. Centre – išplatintos gatvės pavidalo aikštė. Svarbiausi statiniai:
 Klasicistinė bebokštė Giedraičių Šv. Baltramiejaus bažnyčia, statyta 1809 m., statybą rėmė vyskupas Juozapas Arnulfas Giedraitis. Presbiterijos sienoje įmūryta jos fundatoriaus vyskupo širdis. Halinėje trinavėje stačiakampio plano bažnyčioje yra:
 vertingi vargonai, įrengti XIX a. pradžioje,
 9 molbertinės tapybos paveikslai:
 Mykolo Giedraičio portretas 1632 m.,
 Marija XVIII a.,
 Šv. Antanas XVIII a. pabaiga,
 Šv. Baltramiejus XIX a. ir kiti.
 Šventoriuje – kvadratinė dviejų tarpsnių (apatinis – akmenų mūro, viršutinis – medinis) varpinė.
 Kapinėse – dvarininkų Graužinių koplyčia.
 Paminklas „Karžygiams, žuvusiems už Lietuvos laisvę 1920 m.“, apie 1928 m., dailininkas Antanas Jaroševičius, TSRS okupacijos metais nenugriautas, apie 1970 m. restauruotas.
 Senajame mokyklos pastate įkurtas kraštotyros muziejus, supažindinantis su čia dirbusio dailininko A. Jaroševičiaus (1870–1956 m.) gyvenimu ir veikla bei kitais žymiais Giedraičių krašto žmonėmis.

Gyventojai 

1775 m. Giedraičiuose buvo 4 dūmai.

Žymūs žmonės 
 Juozapas Arnulfas Giedraitis (1754–1838), Žemaičių vyskupas nuo 1801 m.
 Merkelis Giedraitis (1536–1609), Žemaičių vyskupas nuo 1576 m.
 Maria Wojciechowska (1869–1959), dvarininkė, Lenkijos prezidento S. Wojciechowski žmona

XV a. ne vienas studentas iš Giedraičių įsimatrikuliavo Krokuvos universitete: Albertas Mažeikonis 1460 m., Jurgis ir Mykolas Jurgio 1461 m., Gabrielis 1472 m., Stanislovas Pauliaus 1491 m., Mykolas Stanislovo iš Giedraičių vilniškis 1499 m.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 
 Giedraičių istorija 
 Giedraiciu istorija