Černobylio atominė elektrinė

Černobylio atominė elektrinė – pirmoji, jau nebeveikianti, Ukrainos atominė elektrinė, pastatyta šalia Pripetės miesto, 18 km į šiaurės vakarus nuo Černobylio. Elektrinėje buvo keturi RBMK-1000 reaktoriai, kiekvienas gaminantis 1000 MW elektros energijos. Reaktoriai pastatyti 1977–1983 m. Žinomiausia dėl 1986 m. balandžio 26 d. įvykusios katastrofiškos avarijos ketvirtajame elektrinės bloke. Pastatytas naujas apsauginis gaubtas (sarkofagas), kuris dengia ketvirtąjį bloką ir apriboja radioaktyvių medžiagų sklaidą. Sarkofagas baigtas statyti 2016 m. pradžioje.

Istorija 
Nuo XX a. septintojo dešimtmečio vidurio Ukrainos šiaurėje buvo ieškoma vieta, tinkama naujai atominei elektrinei statyti. 1967 m. vasario 2 d. bendru TSKP Centro komiteto ir TSRS Ministrų tarybos nutarimu rekomenduota Ukrainos valstybiniam plano komitetui statyti naują atominę elektrinę dešiniajame Pripetės upės krante, prie Janovo kaimo. Černobylio atominė elektrinė buvo projektuojama 6000 megavatų galios. 1970 m. gruodžio 14 d. TSRS Ministrų taryba patvirtino sprendimą, kad Černobylio atominėje elektrinėje bus įrengiami RBMK tipo uraniniai-grafitiniai reaktoriai. Tokio tipo reaktoriai jau anksčiau buvo įrengti Leningrado ir Kursko atominėse elektrinėse. Viena svarbiausių priežasčių, nulėmusių šio tipo reaktorių statybas Černobylio AE, buvo siekis greitai sukurti didelės galios elektros gamybos pajėgumus. RBMK tipo reaktoriuose branduolinį kurą buvo galima perkrauti nemažinant reaktorių galios ir, tokiu būdu, padidinti jų veiklos efektyvumą. Nuo 1970 m. buvo statomi pirmieji du Černobylio atominės elektrinės 1000 megavatų galios blokai. Lygiagrečiai, 1970 m. vasarį pradėtos ir Pripetės miesto, kuriame turėjo gyventi atominę elektrinę aptarnaujantis personalas, statybos. 1977 m. gruodžio 14 d. pradėjo funkcionuoti pirmasis, o 1979 m. sausio 10 d. – antrasis reaktorius. 1980 m. spalio 21 d. prie Černobylio atominės jėgainės prijungta 750 kV įtampos elektros perdavimo linija. Iki 1983 m. gruodžio 30 d. buvo pastatyti ir paleisti dar du tokie patys blokai. 1981 m. buvo pradėtos penktojo ir šeštojo blokų statybos, kurios buvo nutrauktos po 1986 m. balandį įvykusios avarijos. Po avarijos dar dirbo trys reaktoriai, kurie palaipsniui buvo išjungiami. Paskutinis (trečiasis) reaktorius buvo sustabdytas 2000 m. gruodžio 15 d.

Avarijos 

Černobylio atominės elektrinės eksploatavimo laikotarpiu įvyko kelios avarijos, tarp jų – 1982 m. rugsėjo 9 d. technologinio kanalo trūkis pirmame bloke, kurio išdavoje buvo į jėgainės teritoriją išmestos radioaktyvios medžiagos. Avarijos pasekmės buvo likviduotos tik po trijų mėnesių trukusių remonto darbų. 1986 m. naktį iš balandžio 25 d. į 26 d. Černobylio atominėje elektrinėje įvyko didelė avarija, kurios metu buvo sugriautas ketvirtasis reaktorius. Tai iki šiol pragaištingiausia branduolinės jėgainės katastrofa pasaulyje, dėl kurios tiesioginio poveikio, įvairiais vertinimais, žuvo iki kelių šimtų žmonių, o daugiau nei 115 tūkst. gyventojų buvo evakuoti iš 30 km spindulio zonos. Jau po šios katastrofinės avarijos, 1986 m. gegužės 23 d. ketvirtojo reaktoriaus variklių tunelių patalpose kilo gaisras, trukęs septynias valandas. Gaisras buvo užgesintas, nepaisant elektrinės teritorijoje tvyrojusio didelio radioaktyvaus fono. Po balandžio 26 d. avarijos buvo uždaryti ir visi kiti Černobylio elektrinės blokai, tačiau 1986 m. rudenį įrengus pirmąjį sugriautą ketvirtąjį bloką gaubiantį gelžbetoninį sarkofagą, pirmasis ir antrasis blokai 1986 m. spalį vėl pradėjo veikti. Trečiasis blokas buvo įjungtas 1987 m. pabaigoje. 1991 m. spalio 11 d. antrajame bloke kilo gaisras, kurio metu buvo pažeistas ketvirtasis turbogeneratorius.

Nuorodos 

 Černobylio atominės elektrinės tinklapis

Ukrainos branduolinės jėgainės
Černobylio katastrofa