joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pušinava

Apie kaimą Mažeikių rajone žr. Pušinava (Mažeikiai).

Pušinava – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 15 km nuo Daugėlaičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Pušiniškiai

Pušiniškiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 17 km nuo Radviliškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Puteikiai (Zarasai)

Puteikiai (anksčiau Pažiegė II) – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Pakniškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Putinai (Vilkaviškis)

Putinai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kataučiznos, šalia kelių  ir  sankryžos, prie Šešupės kranto. Išlikęs Putinų dvaras.

Istorija 

XX a. pradžioje kaimas vadinosi Liesnictva (Leśnictwo) ir jo vardu vadinosi Lesnictvo valsčius. Vėliau kaimas pavadintas Putinais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Putriškės

Apie kaimą Molėtų rajone žr. Putriškės (Molėtai).

Putriškės – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Zūbiškių, prie kelio , Neries kairiajame krante (64 km nuo žiočių), Gaižiūnų miškų pakraštyje.

Ties kaimu Neryje šniokščia Laukystos rėva, prie kairiojo kranto stūkso Putriaus akmuo (raudonas granitas, 1,3 x 2 m apimties, iškilęs virš vandens 0,55 m).

Istorija 
Kaimo pavadinimas galbūt kilęs nuo Andrejaus Petroškveičiaus. 1628 m. sausio 15 d. Putriškės buvo padovanotos Vilniaus evangelikų reformatų Sinodu.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Puvočiai (Merkinė)

Puvočiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 11 km į pietryčius nuo Merkinės, Dainavos girioje, dešiniajame Merkio krante priešais Marcinkonių Puvočius. Yra pėsčiųjų tiltas per Merkį.

Kaime aptikta akmens amžiaus stovyklavietė.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Puziškės

Puziškės – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skriaudžių.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Puziškėse 1956 m. vasario 12 d. gimė Lietuvos istorikas, enciklopedistas, matematikas, humanitarinių mokslų daktaras Juozas Banionis.

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Račkiškė

Račkiškė – buvęs viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Švenčionėlių (dabar Bogutiškės kaimo dalis).

Vienas kaimo pastatas (aštuonkampė Račkiškės koplyčia) yra perkeltas į Lietuvos liaudies buities muziejų. 2006 m. į Kultūros vertybių registrą įtraukta Račkiškės dvarvietė, kurioje aptikti dvaro pamatų fragmentai, krosnių liekanos, kiti archeologiniai radiniai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Radailiai

Radailiai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Gindulių, prie Eketės upės, kur suformuotas Laukžemių tvenkinys. Eina kelias . Pastaraisiais metais atsikelia daug gyventojų, kurie statosi individualius namus. Susisiekimas iš Klaipėdos – 7 mikroautobusas iki Mozūriškių (2 km iki Radailių), 26 iki Radailių. Yra restoranas, pirčių kompleksas „Radailių dvaras“. 2013 m. atidarytas vienintelis Baltijos šalyse natūralaus dydžio dinozaurų muliažų parkas „Dinoparkas – Radailiai“.

Etimologija 

Radailiai tikriausiai yra asmenvardinis vietovardis, kadangi XVI a. minimas kaip Peter Rader sodyba. Kaimas vadintas 1540 m. Peter Rader, 1687 m. Peter Radell, vėliau Müller Matz Hans, Raddeilen, Raddailen.

Istorija 

2019 m. patvirtintas Radailių herbas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Dinoparkas „Radailiai“

Radailiai
Radeckai (Anykščiai)

Radeckai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 14 km nuo Kavarsko.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Radeikiai (Rokiškis)

Radeikiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Pandėlio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Radiškiai

Radiškiai – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pakalniškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Radiškis (Kupiškis)

Radiškis – buvęs kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Antašavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Gyvenviečių straipsniai be koordinačių
Panaikintos Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ragaučina

Ragaučina – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Švenčionių. Stūkso Ragaučinos piliakalnis.

Istorija 

Nuo 1895 m. iki XX a. aštuntojo dešimtmečio pro kaimą driekėsi siaurasis Panevėžio–Pastovio geležinkelis, stodavo keleiviniai traukiniai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ragūnai

Ragūnai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Nemenčinės. Išsibarstęs abipus kelio , pietryčiuose siekia miškelį. Yra autobusų stotelė.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Raibeniai

Raibeniai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Griškiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Raipolė (Zarasai)

Raipolė – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Raipolis

Raipolis – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Bagdononių.

XVII–XIX a. čia buvo Raipolio dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Raistelis

Raistelis – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Sužionių, prie kelio , miškelių apsuptyje. Yra autobusų stotelė.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Raišaičiai

Raišaičiai – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Grumblių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Raišiai (Vilnius)

Raišiai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km pietus nuo Pilaitės (Vilnius), Salotės ežero pietiniame krante, netoli Girulių miško. Yra kaimo kapinaitės. Kuriasi nausėdijos.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Rajinciškiai

Rajinciškiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Ariogalos. Šalia kaimo auga Rajinciškių miškas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Rajinciškiuose 1897 m. gimė Lietuvos karys savanoris Pranas Eimutis.

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rakališkis

Rakališkis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Obelių, prie kelio . 

Netoliese buvo ir Rakališkio viensėdis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rakauskai (Vilkaviškis)

Rakauskai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Keturvalakių. Šalimais telkšo Rakauskų ežeras. 2010 m. gyventojų pastangomis atstatytas kaimo kryžius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ramanava (reikšmės)

Ramanava vadinami kaimai:

 Anykščių rajone;
 Raseinių rajone;
 Trakų rajone.
Ramavydiškės

Ramavydiškės – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Sudeikių.

Istorija 
Po 1863 m. sukilimo iš kaimo į Sibirą ištremta Karolio Sagadino šeima. Jo duktė Kotryna Vilutienė (1882–1951) grįžusi gyveno gretimame Velaikių dvare, Lietuvos patriotais išaugino 4 sūnus ir 3 dukras.

1926 m. duomenimis kaime gyveno ūkininkų Petro Indrašiaus, Jono ir Izidoriaus Šatkų ir Kazimiero Remeikio šeimos. Petras Indrašius (1863 - 1931) buvo vedęs Teofilę Jodelytę (1869 - 1952), žymaus prof. Prano Jodelės seserį, kilusią iš Kuprių kaimo, Jūžintų parapijos.

1941 m. birželio 14 d. į Sibirą ištremta mokytojo Povilo Ryliškio (g. 1903 m.) šeima. Žmona Elena Indrašytė (1906–1984) su sūnumi Vytautu (g. 1936 m.) apgyvendinti Malachovo kaime, Altajaus krašte. Vyras nuo šeimos atskirtas ir nuvežtas į mirties lagerį – Rešotus, Krasnojarsko krašte.

1948 m. gegužės 22 d. iš šio nedidelio kaimelio į Ustiugo kaimą, Krasnojarsko krašte, ištrėmė ūkininką Antaną Indrašių (1904–1954) su žmona mokytoja Adele Janišyte (1908–1999) ir sūnumi Algimantu (g. 1936 m.). Vyras mirė tremtyje, žmona su sūnumi 1956 m. grįžo į Lietuvą.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Lietuvos gyventojų genocidas, 1999, tomas I, psl. 700.
Vytautas Indrašius "Indrajos motinėlės vaikai", Vilnius,2013, psl. 192 - 195
 LCVA. f. 1250, ap. 3, b. 10371.

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rameikos

Rameikos – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kačergiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ramybė (Visaginas)

Ramybė – kaimas Visagino savivaldybėje, 7 km nuo Rimšės.

Istorija 
2022 m. kaime apsigyveno pabėgėliai iš Ukrainos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Visagino savivaldybės gyvenvietės
Ramonai (Varėna)

Ramonai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Vydenių, 2 km į pietus nuo Barčių, prie Dainavos miško ir Uosupio. Eina kelias Barčiai–Noškūnai.

XIX a. pab. palivarkas Lydos apskrityje.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 29 žmonės, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ramoninė

Ramoninė – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pumpėnų. Saugomas Ramoninės ąžuolas.

Anksčiau buvo ir Ramoninė II.

Gyventojai

Išnašos 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ramoniškiai (Varėna)

Ramoniškiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurę nuo Krivilių, prie keliuko į Kalėdonis. Kaimas sunaikintas per melioraciją.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 29 žmonės, iš kurių 17 užsirašė lietuviais ir 12 lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ramošiškės

Ramošiškės – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, prie Onuškio.

Gyventojai

Išnašos 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ramovė

Ramove vadinama:

 prūsų legendinė šventvietė Romovė;
 kaimas Jurbarko rajone.

Karininkų ramovės
Karininkų organizacijos:
Kauno įgulos karininkų ramovė
Vilniaus įgulos karininkų ramovė
Ramuldava

Ramuldava – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Debeikių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ramužiai

Ramužiai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Saločių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Randamonys (Varėna)

Randamonys – kaimas Varėnos rajono savivaldybės pietvakariuose, 8 km į šiaurės vakarus nuo Margionių, Dainavos girioje (Pašunupių miške). Įsikūrę prie keliuko tarp Šunupių ir Randamonių kaimo, priklausančio Druskininkų savivaldybei.

Susidarė iš Varėnos rajone likusių Druskininkų savivaldybei priskirto Randamonių kaimo žemių.

Gyventojai

Išnašos 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rapšaičiai

Rapšaičiai – kaimas pietinėje Plungės rajono savivaldybės dalyje, prie kelio Mižuikai–Plungė, 7 km nuo Stalgėnų.

Gyventojai

Kultūros paveldas 
 Rapšaičių senosios kapinės (XVI a. – 1955 m.).
 Partizano Stanislovo Kauliaus kapas (1945 m.).

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Raša

Raša – buvęs viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Mindūnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Raščiai

Raščiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Verėduvos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Raščiūnai (Šalčininkai)

Raščiūnai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Butrimonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rašimai

Rašimai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Debeikių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ratališkės

Ratališkės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Paberžės. Kaimas išsibarstęs tarp miškų ir pelkių, šalia kelio .

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Ratkupys

Ratkupys – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 14 km nuo Panemunėlio kaimo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Raudonpamūšė

Raudonpamūšė, (pasen.)  – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Raubonių. Išsidėstęs dešiniajame Mūšos krante, 250 m į vakarus nuo kelio Via Baltica

Istorija 
Dabartinio kaimo teritorijoje buvo įsikūrusi Raudonpamūšės dvaro sodyba (baronų Ropų valdomas dvaras XIX a. apėmė 240 ha žemės). Vienaukščiai didžiuliai (50 m x 15 m) ponų rūmai nugriauti 1987 m., iki šių dienų išliko kumetynas ir du mūriniai svirnai su arkiniais rūsiais, kuriuos sovietmečiu kolūkis naudojo kaip sandėlius. Baronų kapavietė su medine koplytele sunyko. Pietinėje dvarvietės dalyje auga keturių ha parkas su europiniu maumedžiu ir kt. introducentais.

Gyventojai

Įžymūs žmonės 
 Baronas Eugenijus fon der Ropas (1867–1917) – Rusijos imperijos kariuomenės karo inžinierius, generolas leitenantas.

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rauškas

Rauškas – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Pajūrio. Telkšo Rauško ežeras.   

1973 m. kaimo laukuose melioratoriai iškasė Rauško akmenį (15 tonų). 1987 m. riedulys atgabentas į prie magistralės  esančią aikštelę, kurioje įrengtas aukuras Lietuvos keliuose žuvusiems žmonėms. Rauško akmuo stūkso aukščiausioje magistralės vietoje (180 m virš jūros lygio), Prienų kaime, už 23 km į šiaurės rytus nuo Rauško.

Istorija

Kaimas išnyko sovietmečiu per intensyvią melioraciją.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Raveliai

Raveliai – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Rūdninkų, kairiajame Merkio krante.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Raznatolkai

Raznatolkai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Dubingių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Razumna

Razumna – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Vydenių, 2 km į pietvakarius nuo Kalesninkų. Piečiau plyti Razumnos miškas ir pelkė, Šarkučių geomorfologinis draustinis. Eina kelias Kijutiškės–Kalesninkai.

XIX a. pab. kaimas pateko į Lydos apskrities, Kaniavos valsčiaus Krivilių apylinkę, buvo Dubičių dvaro valda.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 48 žmonės, iš kurių 38 buvo užrašyti lenkais ir 10 lietuviais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ražaičiai

Ražaičiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Verėduvos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Reibiai

Reibiai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Lupikų.

Gyventojai

Išnašos 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Reibiniškis

Reibiniškis – viensėdis Pakruojo rajono savivaldybėje, netoli Lygumų.

Gyventojai

Išnašos 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
Reiskiai

Reiskiai – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Kulių. Telkšo Reiskių ežeras.

Istorija

|}

Gyventojai

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Reistiniai

Apie viensėdį į šiaurę nuo Dieveniškių žr. Reistiniai (viensėdis).

Reistiniai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Dieveniškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Reistiniai (viensėdis)

Reistiniai – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Jurgelionių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Reketija

Reketija – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 5 km nuo Liubavo, prie Reketijos ežero.

Pavadinimo kilmė 
Kaimo pavadinimas greičiausiai kilęs nuo Reketijos upės arba ežero vardo, kuris galimai iš žodžio rekẽtė ('tokie gėlavandeniai dumbliai').

Gyventojai

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Rėkliai

Rėkliai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Skaistgirių.

Istorija

Sportas 
SK Rėkliai – futbolas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vladas Kuzma (1892–1942), Rėkliuose gimęs chirurgas, pedagogas.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Remeikiai (Alytus)

Remeikiai – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Parėčėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Remeikiai (Anykščiai)

Remeikiai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Skiemonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Remeikiai (Juodupė)

Remeikiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Juodupės.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Remeikiuose 1934 m. lapkričio 25 d. gimė Lietuvos agronomas selekcininkas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Osvaldas Kažemėkas.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Remeikiai (Vilkaviškis)

Remeikiai – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kybartų.

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Panaikintos Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Repeniškis

Repeniškis – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Alizavos.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rėva (Buivydžiai)

Rėva – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 13 km nuo Buivydžių, Neries kairiajame krante, priešais Rėvą Nemenčinės seniūnijoje. Šalia praeina Vilniaus–Turmanto geležinkelis.

Kaime stūkso Rėvos piliakalnis, vietinių vadinamas Panerio kalnu (Ponarska góra). Kaimo pavadinimas kilo nuo Neryje šniokščiančios Avino (Barono) rėvos. Seniau ten būta ir Avino akmens (XX a. vid. sunaikintas).

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Rėva (Nemenčinė)

Rėva – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 15 km nuo Nemenčinės, Neries dešiniajame krante, priešais Rėvą Buivydžių seniūnijoje.

Kaimo pavadinimas kilo nuo čia esančios Neries rėvos, vadinamos Avinu (Баранъ, Baran-rapa). Avino rėva prasideda kiek aukščiau gyvenvietės. Už sodybos vaga lenkia sausumos kyšulį ir, matyt, buvusią Avino akmens vietą; staiga pakrypsta dešinėn, vakarų link. Tuoj už rago upės vanduo staiga krinta žemyn, ši sraunioji rėvos dalis – apie 390 m ilgio. Prie dešiniojo kranto iš smėlio sąnašų suplauta nemaža sala. Rėvoje buvęs Avino arba Barono akmuo XX a. viduryje susprogdintas.

Kitame krante stūkso Rėvos piliakalnis (Ponarska, Panarska góra). Veikia kaimo turizmo sodyba.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Piotr Bonifacy Żukowski (1913–1942), vienuolis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Rėžiai (Vilnius)

Rėžiai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2,5 km į pietryčius nuo Eitminiškių, prie kelio . Į pietus nuo kaimo plyti miškas.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Riešutinė II

Riešutinė II – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Magučių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rieznyčia

Rieznyčia – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Onuškio, prie Samės upelio ir kelio .

Istorija 
Miestelyje veikė lentpjūvė. Supjaudavo daug medienos iš Onuškio girininkijos miškų. Dalis jos buvo sunaudojama vietoje, dalis vežama į Kaišiadorių geležinkelio stotį. Ją iš lentpjūvės veždavo Onuškyje gyvenęs totorius Ščiuckas, vienintelis miestelyje turėjęs nuosavą sunkvežimį.

Gyventojai

Šaltiniai 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Riliškiai

Riliškiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Vydenių, prie kelio . Prie kaimo prasideda Uosupis, yra Vydenių tvenkinys. Šiauriau – Kijučių miškas.

XIX a. kaimas pateko į Lydos apskrities Kaniavos valsčiaus Čepelūnų apylinkę ir dvaro valdą.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 64 žmonės, iš kurių 41 buvo užrašyti lenkais, 21 lietuviais ir 2 baltarusiais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimaičiai

Rimaičiai – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Pakalniškių. 0 gyventojai (2018 m.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimdžiūnai

Rimdžiūnai – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Pašvitinio, prie kelio .

Istorija 
Iki 1954 m. – Rimdžiūnų apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimoliai

Rimoliai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Sedos, į vakarus nuo kelio .

Pro kaimą teka Varduva. Pietiniame pakraštyje stūkso Rimolių piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos
 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vladimiras Ivaška

Vladimiras Ivaška (, , g. 1932 m. spalio 28 d. Poltavoje – 1994 m. lapkričio 13 d. Maskvoje) – tarybinis partinis ir valstybės veikėjas, buvęs vienintelis TSKP CK Generalinio sekretoriaus pavaduotojas. Ekonomikos mokslų kandidatas (1969 m.).

Biografija
1956 m. baigė Charkovo kalnakasybos institutą. Nuo 1957 m. dėstytojavo. 1973 m. pasirtas TSKP Charkovo srities komiteto skyriaus vedėju, vėliau- srities komiteto sekretoriumi. Nuo 1986 m. – Ukrainos Komunistų partijos CK sekretorius. 1987–1988 m. – TSKP Dnepropetrovsko srities komiteto pirmasis sekretorius.

1988 m. buvo UKP CK antruoju, o 1989–1990 m. – pirmuoju sekretoriumi (vietoje atsistatydinusio V.Ščerbickio). 1990 m. birželio mėn. išrinktas Ukrainos TSR Aukščiausiosios Tarybos pirmininku, tačiau po dviejų savaičių atsisakė šio posto, kadangi buvo išrinktas į pirmą kartą įsteigtas pareigas – TSKP CK Generalinio sekretoriaus (M.Gorbačiovo) pavaduotoju. Šiose pareigose buvo iki TSKP XXIX suvažiavimo (1993 m. kovo 26 d.). GKČP pučo metu nuo valdžios nušalinus M. Gorbačiovą, laikinai ėjo TSKP CK Generalinio sekretoriaus pareigas, laikėsi neutralios pozijos, viešai nesireiškė, tačiau TSKP CK sekretoriato vardu siuntinėjo laiškus į partines organizacijas, kviesdamas palaikyti GKČP.

Nuo 1992 m. – pensininkas. Palaidotas Charkove.

TSRS Aukščiausiosios Tarybos 11-to šaukimo deputatas. TSRS Liaudies deputatas nuo 1989 m. Kandidatas į TSKP CK narius nuo 1986 m., CK narys – nuo 1989 m. TSKP CK Politinio biuro narys nuo 1989 m. gruodžio 9 d.

Nuorodos
 Несостоявшийся президент (rusų klb.).

Šaltiniai 

TSRS politikai
Sulechuvas

Sulechuvas (, ) – miestas vakarų Lenkijoje, Liubušo vaivadijoje, Zeliona Guros paviete, apie 23 km į šiaurės rytus nuo Zeliona Guros. Savivaldybės centras. Virš 16 tūkst. gyventojų. Keliai į Zeliona Gurą, Poznanę, Skvežyną.

Istorija 

Dabartinio miesto žemės 990 m. užkariautos kunigaikščio Meškos I, nuo 1138 m. tapo Silezijos kunigaikštystės dalimi. Gyvenvietė rašytiniuose šaltiniuose minima nuo 1319 m. kai Sulechuvą užkariavo Branderburgo markgrafas Valdemaras. Tačiau jis netrukus mirė ir miestas grįžo Piastų valdomai Gloguvo kunigaikštystei. Nuo 1537 m. priklausė Noimarkui, nuo 1815 m. Prūsijos Brandenburgo provincijai. Po antrojo pasaulinio karo atiteko Lenkijai.

Žymūs gyventojai 

 Johann Gottfried Roesner – Prūsijos valdininkas, Torūnės meras
 Caspar Neumann – klerikas, demografas, farmacininkas
 Johann Gottfried Ebel – gydytojas, keliautojas
 Theodor Kullak – pianistas, kompozitorius
 Rüdiger von der Goltz – Vokietijos imperijos generolas
 Klaus-Dieter Ludwig – vokiečių irkluotojas
 Olga Tokarczuk – lenkų rašytoja

Miestai partneriai 
  Noirupinas, Vokietija
  Farnbrou, Jungtinė Karalystė

Lenkijos miestai
Strindheim IL

Trondheimo „Strindheim“ – Norvegijos futbolo klubas iš Trondheimo.

Pasiekimai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 RSSSF duomenų bazė (Visas archyvas)
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai)

Strindheim
AD Fafe

Fafės AD – Portugalijos futbolo klubas iš Fafės.

Pasiekimai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Fafe
FC Famalicão

Famalikauno FC – Portugalijos futbolo klubas iš Famalikauno.

Istorija 
Klubas įkurtas 1931 m. Pirmą kartą aukščiausioje lygoje žaidė 1946 m., bet įsitvirtinti elito divizione nepavyko.

2018–2019 m. sezone liko antri Antroje lygoje, tačiau pateko į Primeira Liga (aukščiausią lygą).

Aprangos ir jų pokyčiai 
Sportinių aprangų gamos pokyčiai
 Namuose žaidžia baltomis aprangomis. 
 Ankstesniais metais žaidė baltai–mėlynos spalvos aprangomis.

Emblemų kaita

Pasiekimai 
 s pusfinalis (1946 m.)

Sezonai

Portugalijos pirmenybės 

|}

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 Twitter paskyra
 SOCCERWAY
 Transfermarkt
 zerozero.pt
 ESPN (naujienos ir rezultatai)
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Portugalijos futbolo klubai
FC Felgueiras

Felgeiraso FC – Portugalijos futbolo klubas iš Felgeiraso.

Istorija 
1936 m. rugpjūčio 16 d. įkurtas futbolo klubas.

Vieną sezoną žaidė šalies aukščiausioje lygoje. 1995-1996 m. sezone liko šešioliktoje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

Netrukus prasidėjo klubo finansinės problemos. Rungtyniavo mėgėjišku lygmeniu regioninėse pirmenybėse.

Pasiekimai

Apranga

Spalvinė gama 
Mėlyna ir raudonaa – klubo tradicinės spalvos.

 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose rungtyniauja balta mėlyna apranga.

Išnašos

Nuorodos 
 SOCCERWAY
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Felgueiras
FC Alverca

Alverkos FC – Portugalijos futbolo klubas iš Alverkos.

Istorija 
1939 m. rugsėjo 1 d. įkurtas klubas. Kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

2000 m. Portugalijos čempionate užėmė vienuoliktą vietą.

Vėliau klubas rungtyniavo žemesniųjų pakopų pirmenybėse.

Pasiekimai

Apranga

Spalvinė gama 
Mėlyna ir raudona – klubo tradicinės spalvos.

 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose rungtyniauja balta mėlyna apranga.

Išnašos

Nuorodos 
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)
 SOCCERWAY

Alverca
Ežerėlio durpynas

Ežerėlio durpynas – durpynas Kauno rajono savivaldybės teritorijoje, 13 km į pietvakarius nuo Kauno, prie Ežerėlio miestelio.

Geologija 

Ežerėlio durpyno plotas 1650 ha. Durpyno vidurinę dalį užima aukštapelkė (74% viso A ploto), šiaurinę, vakarinę ir rytinę dalis – žemapelkė (26%). Ežerėlio durpynas susidaręs ledo luistavietėje, senojoje deltinėje smėlingojoje lygumoje. Durpių klodo didžiausias storis 6,5 m, vidutinis – 3 m. Po durpėmis esančio sapropelio sluoksnio didžiausias storis 3 m. Dugne smėlis.

Durpės kasamos nuo XX a. antro dešimtmečio kurui, trąšoms, kraikui. Durpių ištekliai 7,82 mln t. (2002 m.). XX a. trečiame – ketvirtame dešimtmetyje buvo iškasama po 15 000 t kasmet, 1956 m. iškasta 220 000 t, 2001 m. iškasta apie 54 000 t durpių. 

Vienoje durpyno salų įsikūręs Ežerėlio miestelis. 2 km į pietryčius nuo Ežerėlio yra likutinis Didysis ežeras.

Šaltiniai 

Lietuvos durpynai
Kauno rajono savivaldybė
Ežerėlis
SC FCM Târgoviște

Tirgovištės FCM – Rumunijos futbolo klubas iš Tirgovištės.

Istorija

Pasiekimai

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Targoviste
FC Baník Prievidza

Prievidzos „Baník“ – Slovakijos futbolo klubas iš Prievidzos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1919 m.

Logotipas

Pasiekimai

Sezonai 
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 RSSSF duomenų bazė (Slovakijos futbolo klubų spalvos)
 RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
 RSSSF duomenų bazė (Supertaurės)

Banik Prievidza
Michailas Tomskis

Michailas Tomskis (, g. 1880 m. spalio 31 d. Kolpine, Peterburgo gubernijoje – 1936 m. rugpjūčio 22 d.) – komunistinio ir profsąjungų judėjimo dalyvis, buvęs Rusijos KP(b) Politinio biuro narys.

Biografija
Tikroji pavardė Jefremovas (Ефремов). 1892 m. baigė pradinę mokyklą. Komunistų partijoje nuo 1904 m. Veikė pogrindyje, dukart kalintas ir ištremtas. 1917 m. tapo RKP(b) Peterburgo komiteto nariu, redagavo žurnalą „Metalistas“, vadovavo Maskvos profsąjungų tarybai.
1918-1921 m. ir 1922-1929 m. vadovavo tarybinėms profsąjungoms. 1921 m. buvo Visos Rusijos centro vykdomojo komiteto Turkestano komisijos pirmininkas.

M. Tomskio politinis oponentas Levas Trockis jį vadino „ryškiausiu darbininku, kurį iškėlė partija, o gal ir visa revoliucija. Būdamas katorgoje jis išsiugdė didžiulę fizinio ir moralinio pasipriešinimo jėgą. Jis suprato liaudies mases ir kalbėjo su jomis suprantama kalba“.

Nuo 1929 m. vadovavo Visasąjunginiam chemijos pramonės susivienijimui, buvo TSRS Aukščiausiosios Liaudies ūkio tarybos pirmininko pavaduotojas. Pasisakė prieš NEPo užbaigimą, dėl ko Stalinas apkaltino jį „dešiniuoju nukrypimu“ ir pašalino iš aukščiausių partinių postų.

1932-1936 m. vadovavo Valstybinių knygų ir žurnalų leidyklų susivienijimui.

1919-1934 m. buvo VKP(b) CK narys (nuo 1934 m. – kandidatas į CK narius), 1922–1930 m. – Politinio biuro narys.

Prasidėjus stalininėms represijoms, vykstant Zinovjevo-Kamenevo procesui, buvo paminėtas jų parodymuose. Apie tai paskelbus Pravdoje, nusišovė.

Šaltiniai 

TSRS politikai
TSRS profsąjungų veikėjai
Graužiškės

Graužiškės – miestelis Baltarusijoje, prie kelio Lyda – Dieveniškės – Ašmena, 13 km į pietvakarius nuo Ašmenos, apie 50 km į pietryčius nuo Vilniaus, Ašmenos rajonas, prie Ašmenos dešiniojo intako Graužės upelio. Apylinkės ir kolūkio centras.

Istorija 
Graužiškės minimos nuo XIII a. Iki 1795 m. priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštijai, vėliau Rusijos imperijai, 1920–1939 m. Lenkijai, nuo 1939 m. priklauso Baltarusijai. Apie 1495 m. pastatyta pirmoji Šv. Petro ir Povilo bažnyčia, manoma, apgriauta XVII a. viduryje per Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos karą su Rusija, vėliau atstatyta. 1503 m. Graužiškių dvaro savininkas M. Butrimas bažnyčiai davė žemės ir baudžiauninkų, 1510 m. ir 1557 m. fundacija išplėsta.

1518 m. įkurtas Graužiškių miestelis. Nuo XVIII a. veikė parapinė mokykla. XVIII a. pabaigoje – XIX a. pradžioje pastatyta Graužiškių Šv. Jurgio bažnyčia. 1880 m. buvo 230 gyventojų, vyko kasmetinė mugė. 1944 m. gegužės mėn. ties Graužiškėmis įvyko Vietinės rinktinės susirėmimas su Armijos Krajovos daliniu.

Yra Graužiškių vidurinė mokykla, ligoninė, paštas, vaistinė.

Istorinių vaizdų galerija

Lietuviai 
Iki XIX a. vidurio Graužiškės priklausė ištisiniam lietuvių kalbos plotui. XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje vietos gyventojai sparčiai gudėjo, lietuviškai dar kalbėjo dvaro kumečiai, smulkieji bajorai ir vienkiemių gyventojai.

Šaltiniai 

Ašmenos rajono gyvenvietės
NK Naklo

Naklo NK – buvęs Slovėnijos futbolo klubas iš Naklo.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1936 m., kai buvo įkurtas sporto klubas „Slovan“.

Nuo 1991 m. žaidė aukščiausioje šalies lygoje.

Nuo 1995 m. žinomas „NK Naklo“ pavadinimu.

2010 m. klubas žlugo. 

Pastaraisiais metais ekipa Nklo pavadinimu žaidė regioninėse priemnybėse.

Pasiekimai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY

Naklo
NK Jezero-Medvode

Medvodžių „Jezero“ – Slovėnijos futbolo klubas iš Medvodžių.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1972 m.

1991–1992 m. sezone rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje. Liko dvidešimtoje vietoje ir po sezono iškrito į žemesnį divizioną.

Pasiekimai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY

Jezero-Medvode
NK Rudar Trbovlje

Trbovlių „Rudar“ – Slovėnijos futbolo klubas iš Trbovlių.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1922 m. Nuo 1994 m. žinomas Rudar pavadinimu.

Pasiekimai

Nuorodos 
 

Rudar Trbovlje
NK Rogaška

Rogaška Slatinos NK – Slovėnijos futbolo klubas iš Rogaška Slatinos.

Istorija
Klubo ištakos siekia 1950 m. Tuo metu vadintas NK Steklar.

Spalvinė gama 
Juoda ir balta spalvos.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE

Rogaska Slatina
NK Zagorje

Zagorės NK – Slovėnijos futbolo klubas iš Zagorės.

Istorija 
Klubas įkurtas 1923 m. Slovėnijai tapus nepriklausoma valstybe, klubas žaidė žemesniuosiuose divizionuose, regioninėse lygose.

Emblemų kaita

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai

Pasiekimai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY

Zagorje
ND Slovan

Liublianos „Slovan“ – Slovėnijos futbolo klubas iš Liublianos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1913 m.

Pasiekimai

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Slovan Ljubljana
NK Dekani

NK Dekani dar žinomas kaip Dekanų „Jadran“ – Slovėnijos futbolo klubas iš Dekanų.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1938 m. Susikūrus nepriklausomai valstybei, dalyvavo elito diviziono kovose, bet 1995 m. iškrito į žemesnį divizioną.

Logotipas

Spalvinė gama 
Mėlyna ir balta spalvos.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE

Slovėnijos futbolo klubai
NK Kočevje

Kočevės NK – Slovėnijos futbolo klubas iš Kočevės.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1920 m.

1994 m. pateko į aukščiausią šalies lygą, tačiau 1994–1995 m. Pirmos lygos sezonas klostėsi nesėkmingai ir ekipa liko penkiolikta.

Pasiekimai

Nuorodos 
 

Kocevje
NK Svoboda Ljubljana

Liublianos „Svoboda“ – Slovėnijos futbolo klubas iš Liublianos.

Istorija 
Klubas įkurtas 1952 m. Nepriklausomos Slovėnijos pirmenybėse žaidė regioninėse pirmenybėse.

Pasiekimai

Slovėnijos varžybos 

|}

Žymūs buvę žaidėjai
 Damir Botonjič
 Marko Gruškovnjak
 Jasmin Handanovič
 Andraž Kirm
 Stanislav Komočar
 Dušan Kosič
 Stojan Plešinac
 Senad Tiganj
 Ermin Šiljak
 Fahrudin Zejnilović
 Dražen Žeželj

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Svoboda
ND Beltinci

Beltincų ND – Slovėnijos futbolo klubas iš Beltincų.

Istorija
2006 m. įkurtas ND Beltinci.  

Ankstesniais metais (iki 2006 m.) gyvavo kitas klubas panašiu pavadinimu (NK Beltinci).

Spalvinė gama 
Mėlyna ir geltona spalvos.

Pasiekimai

Slovėnijos varžybos 

|}

Nuorodos 
 SOFASCORE

Beltinci
NK Pohorje

Rušių „Pohorje“ – Slovėnijos futbolo klubas iš Rušių.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1956 m.

Pasiekimai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY

Pohorje Ruse
NK Bela Krajina

Črnomelio „Bela Krajina“ – Slovėnijos futbolo klubas iš Črnomelio.

Istorija 
Klubas įkurtas 1926 m. 

Dalyvavo Pirmos lygos kovose nuo 2004 m. Po trijų sezonų ekipa iškrito iš elito diviziono. 

2016 m. komanda išformuota, o klubas likviduotas.

Pasiekimai

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Bela Krajina
Uigūrų kalba

Uigūrų kalba – tiurkų kalbų šeimos kalba, vartojama uigūrų, gyvenančių daugiausia vakarų Kinijoje, Sindziango provincijoje. Taip pat vartojama Kazachstane, Mongolijoje, Afganistane, Uzbekistane, Kirgizijoje bei po kitas pasaulio šalis išsibarsčiusių uigūrų. Ši kalba yra oficiali Sindziango kalba (greta kinų) ir vartojama kaip lingua franca ten gyvenančių kitų tautinių mažumų (sibų, vachanų, tadžikų, daūrų).

Išskiriamos trys pagrindinės uigūrų kalbos tarmės:
 vidurio – vartojama nuo Kumulo, į pietus link Jarkando
 pietų – vartojama Gumos apylinkėse
 rytų – vartojama regione tarp Čakarliko ir Čionkiolo

Apie 90 % uigūrų vartoja vidurio tarmę, ja pagrįsta rašytinė kalba. Šiauriniuose regionuose paplitusi balsių redukcija.

Uigūrų kalba, kuri turi rašto paminklų nuo V a., per rašytinės kalbos istoriją turėjo daug užrašymo formų. Dabartiniu metu kalba užrašoma arabų raštu, anksčiau vartoti ir kirilica bei lotyniška abėcėle pagrįsti raidynai.

Uigūrų kalba agliutinacinė, sakinio tvarka veiksnys-papildinys-tarinys. Daiktavardžiai kaitomi skaičiais ir linksniais, bet nekaitomi giminėmis, neturi artikelių. Skaičiai – vienaskaita ir daugiskaita, linksniai – vardininkas, kilmininkas, galininkas, naudininkas, vietininkas, abliatyvas. Veiksmažodžiai kaitomi laikais (esamasis, būtasis), rūšimis (priežastinė, neveikiamoji), veikslais, nuosakomis.

Uigūrų kalba pasižymi didele arabiškų ir persiškų skolinių gausa (religiniai žodžiai, seni terminai), nemažai naujų skolinių atėjo iš kinų ir rusų kalbų.

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Tiurkų kalbos
Uigūrai
Gruzdžių žemės ūkio mokykla

Gruzdžių žemės ūkio mokykla, dab. Joniškio žemės ūkio mokyklos Gruzdžių skyrius – profesinė mokykla, valstybės biudžetinė įstaiga Gruzdžiuose (Šiaulių raj.), Jaunimo g. 1. Buvęs įmonės kodas 190890129. Steigėjas Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerija.

Istorija 
1923–1924 m. įkurta privati gyvulininkystės, 1925–1928 m. gyvulininkystės ir pienininkystės mokykla, 1928–1945 m. valstybinė aukštesnioji gyvulininkystės mokykla, 1945–1953 m. Gruzdžių veterinarijos technikumas, 1953–1955 m. Gruzdžių agrozootechnikumas, 1955–1975 m. Gruzdžių žemės ūkio technikumas, 1975–1990 m. Gruzdžių tarybinis ūkis-technikumas, nuo 1990 m. Gruzdžių žemės ūkio mokykla, nuo 2009 m. Joniškio žemės ūkio mokyklos Gruzdžių skyrius.

1924–1938 m. mokyklą baigė 31 gyvulininkystės ir 76 pienininkystės technikai, 67 pieno kontrolės asistentai, 211 veterinarijos felčerių. 1948–1995 m. technikumą ir žemės ūkio mokyklą baigė 3316 veterinarijos felčerių, 1187 zootechnikai, 47 žemės ūkio mechanizatoriai, 43 ūkininkai ir 25 namų ūkio ekonomės.

Rengia žemės ūkio gamybos verslo organizatorius, statybininkus, kirpėjus, kaimo verslų darbuotojus, stalius, apdailininkus. Mokymo trukmė 2-3 m. Turi 89 ha mokomąjį ūkį, gyvulininkystės fermą. 320 moksleivių, 28 mokytojai (2003 m.).

Direktoriai 
 1928–1938 m. Juozas Žemaitis
 1938–1946 m. B. Globys
 1946–1955 m. V. Jucius
 1955–1957 m. S. Bikelis
 1957–1959 m. A. Mačionis
 1959–1974 m. A. Bironas
 1974–1988 m. S. Krikštanas
 1988–1992 m. S. Jurgaitis
 1992–2008 m. Eduardas Gasparaitis
 2008–2009 m. Albertas Ožalinskas

Galerija

Žymūs mokiniai 
 Vincas Adomėnas, prozininkas, dramaturgas, vertėjas
 Ringaudas Songaila, sovietinis partinis veikėjas

Šaltiniai 

Gruzdžiai
Technikos mokyklos
Profesinės mokyklos
Lietuvos žemės ūkio mokyklos
Buvusios Šiaulių rajono savivaldybės mokyklos
Aleksejus Rykovas

Aleksejus Rykovas (, 1881 m. vasario 25 d. Saratove – 1938 m. kovo 15 d. Maskvoje) – tarybinis valstybės ir partinis veikėjas, buvęs Rusijos ir TSRS TSRS Liaudies komisarų tarybos pirmininkas, Lenino įpėdinis.

Biografija 
Komunistų partijoje veikė nuo 1898 m. 1900 m. baigė Saratovo klasikinę gimnaziją, įstojo į Kazanės universiteto Teisės fakultetą, pašalintas po arešto. Veikė pogrindyje, buvo ištremtas.

1917 m. buvo Maskvos ir Peterburgo Tarybų prezidiumo narys. Pirmojoje tarybinėje vyriausybėje buvo Vidaus reikalų ministras.
 
1918–1921 m. ir 1923–1924 m. buvo Aukščiausios Liaudies ūkio tarybos pirmininkas. Nuo 1921 iki 1924 m. – RTFSR ir TSRS Liaudies komisarų tarybos pirmininko pavaduotojas. Po Lenino mirties 1924–1930 m. vadovavo Rusijos ir TSRS vyriausybėms, tuo pat metu 1926–1930 m. buvo TSRS Darbo ir gynybos komiteto pirmininkas.
 
1931–1936 m. buvo TSRS pašto ir telegrafo liaudies komisaras.

1905–1907 m., 1917–1918 m. ir 1920–1934 m. buvo RKP(b) CK narys (1907–1912 ir 1934–1937 m. – kandidatas į CK narius), 1924–1930 m. – VKP(b) CK Politinio biuro narys. 1937 m. vasario mėn. areštuotas, pašalintas iš CK ir iš partijos. Buvo teisiamas TSRS Aukščiausiojo Teismo karinė kolegijos atvirame parodomajame procese. Paskutiniame žodyje pasakė „Noriu, kad tie, kas dar neatskleisti ir nepasidavė, tuoj pat tai padarytų. Jūs turite padėti vyriausybei atskleisti ir likviduoti visų kontrrevoliucinių organizacijų likučius“.

1938 m. kovo 13 d. nuteistas mirties bausme, po dviejų dienų sušaudytas.

Reabilituotas tik 1988 m. Tuo pat metu TSKP CK Partinės kontrolės komitetas A. Rykovą vėl grąžino į TSKP narius..

A.Rykovas buvo ryškus bolševikinio judėjimo veikėjas, nuo jaunų dienų turėjęs savo nuomonę ir jos laikęsis: gimnazijoje puikiai mokėsi, tačiau negavo atestato su pagyrimu, nes demonstratyviai nelankė cerkvės. Pasisakė prieš kursą į socialistinę revoliuciją. Iš pirmosios tarybinės vyriausybės atsistatydino, reikalaudamas, kad ji būtų koalicinė, o ne grynai bolševikinė. Palaikė NEPo įvedimą, prieštaravo prieš ypatingomis priemonėmis diegiamą kolektyvizaciją ir industrializaciją, dėl ko buvo pašalintas iš aukščiausių postų.

Nuorodos 
 Рыков А.И.  Главы правительства: 1923–1991.

Šaltiniai 

TSRS politikai
Horodlė

Horodlė () – miestelis Lenkijoje, Liublino vaivadijos pietrytinėje dalyje, Bugo kairiajame krante, prie Ukrainos sienos. 1500 gyventojų.

Istorija 

Gyvenvietė žinoma nuo ankstyvųjų viduramžių, pirmasis paminėjimas rašytiniuose šaltiniuose – 1287 m., tada priklausė Haličo kunigaikščiui Vladimirui. Nuo 1366 m. Kazimiero Didžiojo valdų valsčiaus centras. 1376–1377 m. buvo užėmę Lietuvos kunigaikščiai. 1388 m. Lenkijos karalius Vladislovas Jogaila Horodlę padovanojo Mazovijos kunigaikščiui Zemovitui IV, kuris vedė Jogailos seserį Aleksandrą. 1413 m. čia buvo sudaryta Lenkijos karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos Horodlės unija (Horodlės susitarimai). 

1432 m. gavo miesto teises. XVI a. – XVII a. pirmoje pusėje išsiplėtė. Per 1648-1667 m. ir 1700-1721 m. Šiaurės karus ne kartą svetimų kariuomenių užimta ir nusiaubta; smuko. Nuo 1772 m. priklausė Austrijai, nuo 1809 m. Varšuvos kunigaikštystės, nuo 1815 m. Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės miestas. 1870 m. neteko miesto teisių. 1939–1945 m. per Antrąjį pasaulinį karą prarado apie 50% gyventojų, daugiausia žydų. Horodlės apylinkėse veikė Armija Krajova.

Ekonomika 

Cukrinių runkelių auginimo regiono centras; prie Horodlės, Strzyžuve, yra cukraus fabrikas.

Architektūra 
 Barokinė Rožinio Dievo Motinos ir Šv. Jackaus bažnyčia, 1739–1758 m.
 Medinė Šv. Mikalojaus cerkvė, 1928 m.,
 Medinė Viešpaties Prisikėlimo bažnyčia,1931 m.

Šaltiniai 

Lenkijos miestai
Liublino vaivadija
Rekreo

Rekreo () – miestas Argentinoje, Katamarkos provincijoje, 270 km nuo Kordobos. 10 147 gyventojų.

Istorija 
Senovėje šioje vietoje gyveno indėnai diagitai. Miestas įkurtas 1875 m. tiesiant geležinkelį.

Demografija 
2001 m. buvo 10 147 gyventojų, o remiantis prognozėmis, 2007 m. buvo 14 204 žmonių.

Nuorodos 
 Diario digital de Recreo
 El Portal de Recreo

Katamarkos provincijos miestai
Porto Alegrės oro uostas

Porto Alegrės oro uostas (IATA PGP, ICAO FPPA) – vienas iš trijų San Tomės ir Prinsipės oro uostų. Šis oro uostas aptarnauja netoli esantį Porto Alegrė uostamiestį.

Taip pat skaitykite 
 Prinsipės oro uostas
 San Tomės tarptautinis oro uostas

San Tomės ir Prinsipės oro uostai
Ringiai (Kelmė)

Ringiai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Naudvario.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Riogliškiai (Raseiniai)

Riogliškiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Kaulakių, Luknės kairiajame krante, prie kelio . Šiaurėje siekia Kaulakių tvenkinį.

Istorija 
Riogliškiai šaltiniuose minimi nuo 1599 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ripelialaukis

Ripelialaukis – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 21 km nuo Palūšės, prie Baluošo ežero.

Gyventojai

Išnašos 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ryšininkas (Vilnius)

Ryšininkas – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Nemenčinės, netoli dešiniojo Neries kranto, apsuptas Nemenčinės miškų. Veikia senelių globos namai „Senevita“, anksčiau veikė poilsio namai „Užuovėja“.

Gyventojai

Išnašos 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Robliai

Robliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, už 8 km nuo Panemunėlio kaimo.

Gyventojai 

1856 m. balandžio 21 d. Robliuose gimė rašytoja, visuomenės veikėja Liudvika Didžiulienė. Iš Roblių buvo kilęs 1991 m. sausio 13-tosios laisvės gynėjas Alvydas Matulka.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Roglaičiai

Roglaičiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šiluvos, prie kelio .

Anksčiau buvo ir Roglaičiai II.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rojūnai

Apie kaimą Panevėžio rajone žr. Rojūnai (Panevėžys).

Rojūnai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Skrebotiškio.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rokiškės I

Rokiškės I – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Kalvių. Stūkso Rokiškių piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Romutaičiai

Romutaičiai – buvęs viensėdis Joniškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Šakynos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ropydai

Ropydai – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Barzdų.

Istorija 
Barzdų apylinkės Ropydų kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Ropyduose 1892 m. birželio 18 d. gimė Lietuvos karinis veikėjas, brigados generolas Jonas Juodišius.

Šaltiniai 

Panaikintos Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rubežaičiai

Rubežaičiai – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Telšių.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai

Literatūra 
 Kur prapuolė tas kelelis…: Rubežaičiai: atsiminimai (sud. Elena Naumavičiūtė-Citavičienė). – Vilnius: Knygiai, 2010. – 88 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-443-46-9

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rubežiai

Rubežiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Šiaulėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rubežninkai

Rubežninkai – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Gataučių.

Istorija

Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Rubežninkuose 1937 m. rugsėjo 26 d. gimė Lietuvos agronomas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Steponas Čiuberkis.

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rubikaliai

Rubikaliai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Sedos.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūda (Lazdijai)

Rūda – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Veisiejų, tarp Vernijo ir Veisiejo ežerų.

Istorija 
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių ir parapiją, veikė vandens malūnas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūda (Prienai)

Rūda – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Šilavoto.

Gyventojai

Išnašos 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudamina (kaimas)

Rudamina – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, prie Rudaminos miestelio.

Gyventojai

Išnašos 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudauka (Elektrėnai)

Rudauka – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 2 km nuo Semeliškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Elektrėnų savivaldybės gyvenvietės
Rudeliškė

Rudeliškė – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Šutų, Labanoro girioje. Apylinkėse telkšo ežerėliai Gojinis, Šilinis, Pašilinis. Yra 2 sodybos.

Istorija 
Iki 2015 m. turėjo viensėdžio statusą.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudikai

Rudikai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 5 km km į šiaurės vakarus nuo Palėvenėlės, prie Pyvesos ir Avižienio santakos.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudmena

Rudmena – buvęs kaimas Kauno rajono savivaldybėje, į pietus nuo Neveronių, dešiniajame Nemuno krante prie Rudmenos upelio.

Istorija

1957 m. Rudmenos gyvenvietę tyrinėjo R. Rimantienė su ekspedicija. 

Kaimas išnyko apie 1960 m. statant Kauno HE, kai Kauno marios užsėmė visą gyvenvietę.

Gyventojai

Pavadinimo kilmė

Kaimo vardas kilęs iš upėvardžio Rudmena (dešinysis Nemuno intakas).

Šaltiniai

Panaikintos Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Kauno marių užlietos gyvenvietės
Rudnia (Gerviškės)

Rudnia – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Gerviškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudnia (Marcinkonys)

Rudnia (arba Rudnelė) – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Marcinkonių. Įsikūręs prie Skroblaus upelio, Dainavos girios apsuptyje. Kaimas pasiekiamas miško keliukais iš Marcinkonių, Darželių. Kaimas labai atokus, įsikūręs per 3 km atstumą nuo artimiausių gyvenviečių. Aplink kaimą įsteigtas Skroblaus rezervatas.

Kaimas įsikūręs giliame Skroblaus upelio slėnyje. Aplink trykšta daug šaltinių (Kubilnyčios, Maždžieriaus, Aukštųjų), gausu ypatingų, saugomų reljefo formų (Rudnios cirkas, Rudnios pietinis kalvaragis, Rudnios šiaurinis kalvaragis). Kaime auga daug senų vešlių liepų.

Rudnioje yra čia gyvenusios grafikės Gražinos Didelytės sodyba su dirbinių galerija „Andeine“.

Istorija 
1915 m. kaime buvo 11 sodybų.

Tarpukariu Rudnia buvo valdoma lenkų (priklausė Gardino apskrities Marcinkonių valsčiui). Nuo 1928 m. veikė „Ryto“ draugijos mokykla. Prieš antrąjį pasaulinį karą buvo likusios 5 sodybos. Pokariu kaimo apylinkėse veikė partizanų būrys, vadovaujamas Juozo Vitkaus-Kazimieraičio.

2005 m. atidaryta G. Didelytės galerija „Andeinė“.

Gyventojai 

 1995–2006 m. Rudnelėje gyveno grafikė Gražina Didelytė.
 Kaime vasaroja rašytojas Kazys Saja ir jo žmona, vertėja Zita Mažeikaitė.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudnia (Merkinė)

Rudnia – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Merkinės, Subartonių miškuose, prie Kempės upelio. Aplink daug ežerų: Netiesų miško ežerėliai, Pakampys. Patenka į Netiesų hidrografinį draustinį.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūdninkai (reikšmės)

Rūdninkais vadinami kaimai:

 Kalvarijos savivaldybėje;
 Šalčininkų rajone:
 Gerviškių seniūnijoje,
 Jašiūnų seniūnijoje;
 Vilniaus rajone.
Rūdupiai (Akmenė)

Rūdupiai – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Akmenės.

Istorija
2016 m. kaimas buvo panaikintas, o jo teritorija prijungta prie Akmenės II ir Padvarėlių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Akmenės rajono savivaldybės gyvenvietės