Radviliškis

Radviliškis – miestas šiaurinėje Lietuvos dalyje, Šiaulių apskrityje, 21 km į pietryčius nuo Šiaulių, Radviliškio kalvagūbryje (115–125 m virš jūros lygio). Radviliškio rajono savivaldybės centras, Radviliškio miesto seniūnija, yra apylinkių seniūnijos centras. Svarbus geležinkelio mazgas ir pramonės centras.

Miesto vakariniu pakraščiu eina geležinkelis Vilnius–Šiauliai, yra Radviliškio geležinkelio stotis. Radviliškis išsidėstęs šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi. Yra Radviliškio Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia (pastatyta 1945 m.), Radviliškio sentikių cerkvė, Radviliškio evangelikų liuteronų bažnyčia, kultūros namai, paštas, rajono centrinė ligoninė, vaikų globos namai „Nykštukas“, senosios katalikų kapinės, pravoslavų kapinės, miesto šiaurėje – karių kapinės. Durpyno rajonas.

Etimologija 

Miesto vardas yra tikrai asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo kadaise vietovę valdžiusių Radvilų pavardės, pridėjus priesaginę galūnę -iškis. XVI a. Ldk Žygimantas Augustas Šiaulių valsčių, kuriam priklausė Radviliškis, paskyrė Vilniaus vaivadai ir LDK kancleriui Mikalojui Kristupui Radvilai ir po to Radvilos miestelį valdė apie 100 metų.

Istorija 

Radviliškis minimas nuo XVI a. pradžios. 1567 metai laikomi Radviliškio įkūrimo metais, nors kai kurie šaltiniai nurodo dar 1529 metus ar 1539 m., kai kažkoks žemės valdytojas iš radviliškiečio (z Radziwiliszek) skolinosi 100 kapų grašių.

XVI a. viduryje vietovė priklausė Šiaulių ekonomijai, kurią valdė Radvilos. Nuo 1577 m. vadinamas miesteliu. 1667 m. Radviliškio dvaras priklausė Vilniaus vaivadai kunigaikščiui Jonušui Radvilai (su 73 valstiečių dūmais). 1687 m. gavo turgaus privilegiją, 1710 m. – miesto teises (nors 1708–1710 m. maro metu išmirė visi gyventojai).

XVIII a. Radviliškis pamažu atsigavo, o ypač sparčiai ėmė augti 1868–1870 m. nutiesus Liepojos-Romnų geležinkelio atšaką Daugpilis-Radviliškis ir čia buvo įkurta geležinkelio stotis. Per I pasaulinį karą nutiesus Radviliškio-Tilžės ir Šiaulių-Jelgavos geležinkelius, Radviliškis tapo svarbiu geležinkelio mazgu.

1919 m. lapkričio 22 d. Radviliškio kautynėse bermontininkai buvo sumušti ir ėmė trauktis iš Lietuvos. 1924–1926 m. suteiktos miesto teisės, 1932 m. patvirtintas kaip II eilės miestas. 1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu.

Sovietmečiu veikė žemės ūkio mašinų gamykla (šiuo metu – AB „Radviliškio mašinų gamykla“), Panevėžio stiklo fabriko cechas, raštinės reikmenų įmonė, kojinių fabrikas, lokomotyvų ir vagonų depai.

1992 m. patvirtintas Radviliškio herbas. 

|}

Paminklai, lankytinos vietos 

 Švenčiausios M. Marijos gimimo bažnyčia
 Sentikių cerkvė
 Evangelikų liuteronų maldos namai
 Katalikų kapinės
 Stačiatikių kapinės
 Žydų kapinės
 Naujosios miesto kapinės
 I Pasaulinio karo karių kapinės
 II Pasaulinio karo karių kapinės
 Žydų genocido (1941 08 25-26) kapinės
 Paminklas Lietuvos kariams-savanoriams, žuvusiems kovoje su bermontininkais 1919 XI ir kapai
 Radviliškio vėjo malūnas, mūšio objektas 1919 m. lapkričio 12 d. kovoje su bermontininkais dėl Radviliškio
 Paminklas Lietuvos partizanams (1944–1954) ir kapai
 Paminkliniai akmenys Lietuvos partizanų išniekinimo vietose
 Ąžuolynas Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo atminimui įamžinti
 Rašytojo Jono Marcinkevičiaus memorialinis muziejus
 Geležinkelio stotis
 Obeliskas Lietuvos Didžiajam kunigaikščiui Vytautui 
 Paminklas „Nikė“ 1919 m. pergalei prieš bermontininkus (1999 m., skulp. Petras Mazūras)

Švietimo ir ugdymo įstaigos

Papildomo ugdymo įstaigos 
 Radviliškio dailės mokykla
 Radviliškio muzikos mokykla
 Radviliškio YAMAHA muzikos mokykla

Bendrojo lavinimo įstaigos 
 Radviliškio jaunimo mokykla
 1 gimnazija:
 Lizdeikos
 1 pagrindinė mokykla:
 Radviliškio Gražinos pagrindinė mokykla
 2 progimnazijos:
 Radviliškio Vaižganto progimnazija
 Radviliškio Vinco Kudirkos progimnazija

Ikimokyklinės įstaigos 
 Radviliškio vaikų lopšelis-darželis „Žvaigždutė“
 Radviliškio vaikų lopšelis-darželis „Kregždutė“
 Radviliškio vaikų lopšelis-darželis „Eglutė“

Kitos įstaigos 
 Radviliškio viešoji biblioteka
 Radviliškio technologijų ir verslo mokymo centras
 Radviliškio rajono savivaldybės suaugusiųjų ir jaunimo neformaliojo ugdymo centras
 Demokratijos ir socialinių įgūdžių mokykla „Ateitis“

Sportas

Sporto klubai 
 FK Lokomotyvas Radviliškis (futbolas)
 KK Radviliškis – Juodeliai (krepšinis)
 Sporto klubas „Erdėja“ (automobilių sportas)
 Imtynių Sporto Klubas „Radviliškio laisvūnas"
 Karatė klubas „Kentauras“
 Radviliškio šachmatų klubas
 Tinklinio klubas „Žarija“
 Kosminio modeliavimo klubas
 Radviliškio „ŠSPC-Radviliškis“

Sporto bazės 
 Radviliškio sporto arena
 Radviliškio miesto centrinis stadionas
 Imtynių ir bokso salė

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Žymūs žmonės 

Radviliškyje gimė:

 Jan Tur (1875–1942) – mokslininkas, embriologas.
 Juliusz Morawski (1878–1928) – gydytojas, psichiatras, neurologas.
 Elena Laumenskienė (1880–1960) – pianistė, pedagogė, kompozitorė.
 Vytautas Račkauskas (1881–1956) – politinis bei visuomenės veikėjas.
 Klaudijus Šenferis (1885–1946) – elektrotechnikas, dėstytojas.
 Jonas Marcinkevičius (1900–1953) – rašytojas, dramaturgas, romanų, apybraižų autorius.
 Gerardas Bagdonavičius (1901–1986) – dailininkas grafikas, pedagogas, kraštotyrininkas.
 Kazys Daugėla (1912–1999) – inžinierius geodezininkas, fotografas, knygų autorius.
 (Mykolas Dobrovolskis) Tėvas Stanislovas (1918–2005) – lietuvių dvasininkas.
 Aurelija Balašaitienė (1923–2008) – rašytoja, publicistė, žurnalistė, poetė, pedagogė.
 Albertas Ratnikas (1923–1993) – architektas.
 Janina Monkutė-Marks (1923–2010) – tapytoja, grafikė, tekstilininkė.
 Stasys Jusionis (g. 1927 m.) – dailininkas tapytojas, spaudos darbuotojas, redaktorius.
 Vladas Kalvaitis (1929–2018) – rašytojas, poetas, prozininkas ir satyrikas.
 Vytautas Pakarskas (1930–1995) – inžinierius, sklandymo sporto meistras.
 Konstantinas Romualdas Dobrovolskis (1939–2021) – gydytojas radiologas.
 Vytautas Tomkus (1940–2022) – teatro ir kino aktorius.
 Linas Leonas Katinas (1941–2020) – tapytojas.
 Stasys Žirgulis (g. 1944 m.) – skulptorius, politikas.
 Violeta Gaidamavičiūtė-Kisielienė (g. 1951 m.) – grafikė.
 Audronė Kaušpėdienė (g. 1953 m.) – architektė.
 Rimanta Krilavičiūtė (g. 1955 m.) – aktorė.
 Jonas Barkauskas (g. 1957 m.) – architektas.
 Laima Sajienė (g. 1957 m.) – profesorė, socialinių mokslų (edukologija) daktarė, Kauno radviliškėnų bendrijos pirmininkė.
 Laima Janušonytė (g. 1959 m.) – sporto žurnalistė.
 Mykolas Dorofėjus (1961–2021) – teatro ir kino aktorius.
 Vytautas Juozapaitis (g. 1963 m.) – dainininkas, operos ir baleto teatro artistas, TV laidų vedėjas.
 Aušra Štukytė (g. 1978 m.) – aktorė.
 Martynas Gaubas (g. 1980 m.) – dailininkas, grafikas.

Garbės piliečiai 
Pagal nuostatus Garbės piliečio vardui gauti, jubiliejiniais miesto metais Garbės piliečio vardą galima suteikti trims kandidatams, o kasmetinių miesto gimtadienių metu – vienam kandidatui.

 Vytautas Tomkus (2007)
 Vytautas Juozapaitis (2007)
 Viktoras Karmonas (2007)
 Gediminas Varna-Tiškevičius (2008)
 Jonas Varkulevičius (2010)
 Fiodoras Vladimirovas (2011)
 Augenijus Jurgauskas (2013)
 Pranas Sluckus (2013)
 Elona Vaišnienė (2014)
 Stasė Janušonienė (2015)

Ūkis 

Radviliškio rajonas žinomas gaiviųjų gėrimų, medienos, baldų, žemės ūkio mašinų, metalo dirbinių, drabužių gamyba, maisto pramone, didžiausiu dėvėtų mašinų turgumi Šiaurės Lietuvoje. Radviliškio rajone iškasama nemažai durpių.

2008 m. mieste įkurta Radviliškio pramonės zona, siekiant verslininkams gerinti sąlygas kurtis mieste.

Miestai partneriai 

Vokietijos mieste Špajeris veikia Draugystės su Radviliškiu ratelis.

Galerija

Šaltiniai

Literatūra 
 Aš – savo miestui: poezija: skirta Radviliškio miesto 440-ies metų jubiliejui (sud. Jolanta Kvedarienė). – Radviliškis: Litera, 2007. – 40 p. – ISBN 978-9955-410-62-1

Nuorodos 
 Radviliskis.lt 
 Radviliškį reprezentuojantis filmukas 
 Radviliškio krašto naujienos 
 Radviliškio turizmo ir verslo informacijos centras