Kauno apskritis (1915–1950)

Kauno apskritis buvo vidurio Lietuvoje. Apėmė dabartinę Kauno rajono savivaldybę, dalį Jurbarko, Jonavos, Kaišiadorių rajonų. Administracinis centras – Kaunas.

Istorija 
Pirmojo pasaulinio karo metu Rusijos imperijos Kauno ujezdas buvo įjungtas į Vokietijos imperiją. Vokiečiams reorganizuojant Lietuvos srities teritorijas, senieji ujezdai buvo skaidomi. Kauno ujezdas buvo suskaidytas į Kėdainių, Raseinių ir Kauno apskritis.

Po karo atkūrus Lietuvos valstybę, 1918 m. gruodžio 20 d. atlikta administracinė reforma, kurios metu buvo remiamasi vokiečių suformuotomis apskritimis. Kauno apskritis oficialiai patvirtinta pirmoji Lietuvoje. 1919 m. sausio 16 d. paskelbtas vidaus reikalų ministro cirkuliaras Nr.1 „Dėlei savivaldybių Lietuvoje“, pagal kurį Lietuva buvo padalinta į 20 apskričių. Apskrities teritorijai priklausė apskrities valsčiai, seniūnijos ir antraeiliai miestai. Kauno miestas buvo respublikinio pavaldumo, todėl į apskrities teritoriją neįėjo. Apskrities administracija buvo įsikūrusi rūmuose Vytauto pr. 91, kuriuos suprojektavo Vytautas Landsbergis-Žemkalnis.

Prasidėjus Antrajam pasauliniam karui, 1941–1944 m. apskritis įėjo į Trečiojo Reicho Ostlando Lietuvos generalinės srities Kauno krašto apygardą.

Tarybų Sąjungai okupavus Lietuvą senoji administracinė teritorinė valdymo struktūra buvo išlaikyta, tačiau po karo pradėta smulkinti. 1946 m. Kruonio ir Rumšiškių valsčiai perduoti naujai Kaišiadorių apskričiai, Pakuonio valsčius – naujai Prienų apskričiai, 1947 m. Veliuonos valsčius – Jurbarko apskričiai, 1948 m. Babtų, Čekiškės, Seredžiaus, Vilkijos valsčiai – Vilkijos apskričiai. 1949 m. Kauno apskričiai atiteko Marijampolės apskrities Veiverių valsčius.

1950 m. birželio 20 d. Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo įsaku įkurta nauja administracinio suskirstymo sistema – apskritys panaikintos, o Lietuva padalinta į keturias sritis: Vilniaus, Kauno, Klaipėdos ir Šiaulių. Kauno apskritis pertvarkyta į Panemunės (41 apylinkė) ir Vilijampolės (27 apylinkės) rajonus, dalis teritorijos perduota Jonavos (14 apylinkių), Kazlų Rūdos (12 apylinkių) ir Kėdainių (4 apylinkės) rajonams.

Administracinis suskirstymas 

|-
| 1917 || 1635 || 62 311 (su Kaunu) || ||
|-
| 1919 || || || 12 valsčių: Babtų valsčius, Čekiškės valsčius, Garliavos valsčius, Jonavos valsčius, Pakuonio valsčius, Raudondvario valsčius, Rumšiškių valsčius, Turžėnų valsčius, Veliuonos valsčius, Vandžiogalos valsčius, Vilkijos valsčius, Zapyškio valsčius ||
|-
| 1923  (išsamiau) || 2618 || 98 918 || 16 valsčių: Aukštosios Panemunės valsčius, Babtų valsčius, Čekiškės valsčius, Garliavos valsčius, Jonavos valsčius, Lapių valsčius, Pakuonio valsčius, Pažaislio valsčius, Raudondvario valsčius, Rumšiškių valsčius, Seredžiaus valsčius, Turžėnų valsčius, Vandžiogalos valsčius, Veliuonos valsčius, Vilkijos valsčius, Zapyškio valsčius ||
 1 miestas: Jonava
 8 miesteliai
 524 kaimai
 11 bažnytkaimių
 210 dvarų ir palivarkų
 338 vienkiemiai
 15 kitų gyvenviečių
|-
| 1930 || 2681 || || ||
|-
| 1933 || || || 15 valsčių ||
|-
| 1937 || || 121 901 (be Kauno) || ||
|-
| 1938 || 2610 || || ||
|-
| 1942 || || 132 800 || ||
|-
| 1949  || 1781 || || 10 valsčių (98 apylinkės) ||
 1 miestas: Kaunas
 2 miesto tipo gyvenvietės: Kačerginė, Kulautuva
|-
| 1950 || || || 98 apylinkės ||
|}

Valsčiai 
Apskrities valsčiai 1918–1950 metais:

Gyventojai 
1923 m. gyveno 98 918 žmonės:
 Lietuviai – 76,46 % (75 629);
 Lenkai – 10,2 % (10 092);
 Žydai – 6,45 % (6 384);
 Rusai – 5,6 % (5 491);
 Vokiečiai – 0,6 % (592);
 Baltarusiai – 0,12 % (115);
 Kiti – 0,62 % (615).

Apskrities viršininkai 
 Jonas Slavinskas
 Juozas Mikuckis
 Konstantinas Nekvedavičius
 Petras Kerpė
 Pranas Morkus
 Julius Čaplikas
 Kazimieras Matulevičius
 Vladas Sidaravičius
 Jurgis Glušauskas

Nuorodos

Šaltiniai