Aerorozvidka

„Aerorozvidka“ () yra komanda ir visuomeninė organizacija Ukrainoje, skatinanti Ukrainos saugumo ir gynybos pajėgų į tinklą orientuotų ir robotizuotų karinių pajėgumų kūrimą ir įgyvendinimą. Pilietinė visuomenė savo ribose dalyvauja atremiant agresiją prieš Ukrainą. Oro žvalgybos įkūrėjai yra savanoriai Volodymyr Kočetkov-Sukach, Jaroslavas Hončar, Natan Khazin ir Dmytro Lisenbart.

Įsteigimas 
Natan Khazin, Euromaidano „žydų šimtuko“ vadas, pirmosios „Azovo“ grupės kovotojas, Rusijos įvykdytos Krymo okupacijos pradžioje ėmė ieškoti galimybių Ukrainos kariuomenės techninei ginkluotei. 2014 metais. Po nesėkmingos kelionės į Izraelį, kuris atsisakė padėti savanoriams, Natan Khazin kreipėsi į savo draugą iš Maidano Olegą. Panoraminius kadrus jis padarė iš drono „DJI Phantom“, klipas „Ukraina drono akimis“ „YouTube“ sulaukė per milijoną peržiūrų. Būtent nuo šio drono, kuris buvo atiduotas savanoriams, ir prasidėjo Aerorozvidka.

Volodymyr Kočetkov-Sukach paėmė šį droną ir su juo išvyko į „Aidaro“ batalioną, po kurio sulaukė teigiamų atsiliepimų. Vėliau Jaroslav Hončar įsipareigojo pritaikyti įrenginį veiksmams kovinėmis sąlygomis, o tai padarė kartu su „Krok“ kompiuterių akademija. Dėl to Ukrainos dronų skrydžio nuotolis padidėjo nuo 300 m iki 3 km. Prie bylos taip pat prisijungė orlaivių modelių būreliai, pavieniai mėgėjai ir komercinės organizacijos. Prietaisai buvo nuolat tobulinami, po to nuolat naudojami Ukrainos ginkluotosiose pajėgose arba viename iš savanorių batalionų.

Statusas ir bendradarbiavimas 
Oro žvalgybos savanorių grupė veiklos pradžioje jau turėjo bendradarbiavimo patirties su kariuomene, Vidaus reikalų ministerija, vidaus kariuomene ir Ukrainos Nacionaline gvardija, turėjo Ukrainos valstybės sienos tarnybos pagalbą. Vėliau bendruomenės nariai grupėmis buvo siunčiami į žvalgybos padalinius.

2015 m. gruodį oro žvalgybos nariai prisijungė prie Ukrainos ginkluotųjų pajėgų kaip karinis dalinys A2724, vadinamas Automatizuotų operatyvinių (kovinės) valdymo sistemų diegimo ir palaikymo centru. Padalinys buvo suformuotas iš savanorių, iš Oro žvalgybos grupės, kuri tuo metu dirbo atskiruose 74 ir 131 žvalgybos padaliniuose. Naujasis padalinys prisijungė prie Ukrainos ginkluotųjų pajėgų ryšių ir kibernetinio saugumo pajėgų. Tačiau 2020 metais Ukrainos ginkluotųjų pajėgų generalinio štabo iniciatyva Ukrainos gynybos ministerija šį karinį dalinį likvidavo. NATO sistemoje padalinys priskiriamas C4ISR (komandų, valdymo, ryšių, IT (kompiuteriai), žvalgybos, stebėjimo, instrumentinės žvalgybos).

2020 m. liepos mėn. savanorių grupės nariai Ukrainoje įregistravo visuomeninę organizaciją „Aerorozvidka“.

2021 m. kovą vyksta reorganizacija, po kurios Gynybos ministerijos struktūroje atkuriamas A2724 karinis dalinys. Viena dalinio dalis, kuri dirbo vaizdo stebėjimo kryptimi, yra pavaldi Ukrainos ginkluotųjų pajėgų Jungtinei vadovybei. Vėliau, iki 2021 m. pabaigos, atsiskiria ir Inovacijų ir gynybos technologijų centras (nuo 2022 m. jis oficialiuose šaltiniuose pasirodo Gynybos technologijų inovacijų ir plėtros centro pavadinimu). Kita buvusio karinio dalinio A2724 dalis tampa Karinio telekomunikacijų ir informatizacijos instituto moksliniu personalu.

Veikla 
Nuo 2022 m. oro žvalgybos veiklos sritys apima arba buvo įtrauktos:
 automatizuotų valdymo įrankių, visų pirma situacijos atvaizdavimo sistemos („Delta“ situacijos suvokimo sistema), kūrimas, testavimas ir diegimas;
 įvairių jutiklių, skirtų situacinių sąlygų įvertinimui, ypač vaizdo stebėjimui, kūrimas, testavimas, diegimas ir taikymas;
 kelių rotorių nepilotuojamų orlaivių projektavimas ir naudojimas;
 skatinti Ukrainos ginkluotųjų pajėgų reformą, visų pirma susijusią su C4ISR sistemos įgyvendinimu;
 bendradarbiavimas su valstybės institucijomis plėtojant Ukrainos saugumo ir gynybos sektoriaus pajėgumus, siekiant integruoti oro žvalgybos veteranus į civilinį gyvenimą;
 kitų mokslinių ir techninių projektų įgyvendinimas ir karinės patirties pritaikymas civilinėse srityse (Černobylio rezervate; dalyvavimas tarptautiniuose renginiuose: CWIX, Sea Breeze, Fast Trident).

Dronai 
2014 m. rugpjūtį Volodymyr Kochetkov-Sukach pranešė, kad „Aerorozvidka“ jau gamina alternatyvius nepilotuojamus orlaivius ATO reikmėms, remdamasi standartiniais parduotuvėse parduodamais kopteriais, juos modernizuodamas. Po to dronai tinkami taktinei žvalgybai. Prietaisai fronto linijose dirbo penkiais būriais ir rodė rezultatus: perdavė duomenis, nuotraukas su geografinėmis žymomis iki 2 km atstumu. To pakanka, kad vadas priimtų sprendimą išsiųsti būrį.

2016 metais „Aerorozovidka“ pradėjo pirmųjų nepilotuojamų orlaivių prototipų kūrimo programą. Jau 2019 metais ATO zonoje specialios operacijos metu naudotas modelis buvo pilnai išbandytas. Iki 2022 m. vasario 24 d. buvo pagaminta apie 50 rinkinių R18 oktokopterių, kurie turi aštuonis variklius, kad būtų užtikrintas didesnis patikimumas. Kopteris turi vertikalų kilimą ir tūpimą, jo nuotolis yra 5 km, gali išbūti ore apie 40 minučių ir gabenti 5 kg naudingo krovinio. Gamybos metu naudojami Ukrainos ir importuoti komponentai. Iš pradžių buvo sukurtas vaistams ir maistui pristatyti, tačiau 2022 m. vasario 24 d. Rusijos invazija pakeitė naudojimo planus. Tačiau bombonešis R18 buvo panaudotas ir prieš plataus masto rusų puolimą. Kaip sviediniai naudojami sovietinės kumuliacinės prieštankinės granatos RKG-3 arba RKG-1600 bombos, jų pagrindu sukurtos Majako gamyklos ginklanešių. R18 gali nešti tris tokius šaudmenis.

Be to, „Aerorozovidka“ kaupia trečiųjų šalių dronus, kuriuos koviniai padaliniai naudoja žvalgybai ir artilerijos ugnies reguliavimui. Tai visų pirma komerciniai DJI ir „Autel“ bepiločiai orlaiviai, kurie paprastai būna kaip savanorių pagalba. PD-1, Leleka-100 ir kiti dronai taip pat atvyksta naudoti karui.

Oro žvalgyba nurodo, kad iki 2022-ųjų bepiločių orlaivių naudojimas kare yra įprastas dalykas, jie turi savo vietą kariuomenėje ir mūšio lauke. Be to, jie yra tokia pati vartojimo medžiaga kaip ir šoviniai, nes jas galima sugadinti. Tuo pačiu kainos skirtumas tarp „Air Intelligence“ bepiločių orlaivių ir priešo įrangos, sunaikintos šių dronų pagalba, yra labai didelis. Be to, tokiu būdu neutralizuota priešo technika gelbsti civilių ir Ukrainos karių gyvybes.

Rusijos invazija 2022 m 

Nuo 2022 metų vasario 24 dienos didžiulė rusų mašinų kolona iš Baltarusijos dešiniuoju Dniepro krantu vyko į Kijevą. Šią dieną kariniai daliniai sutiko priešą prie Hostomelio. Taip pat, siekdami užkirsti kelią sostinės apsupimui, kariniai daliniai oro žvalgybos bepiločių orlaivių pagalba pradėjo pulti Rusijos ginkluotųjų pajėgų koloną iš Malyno pusės. Po kelių sprogimų Rusijos kariai nustojo važiuoti didžiulėje kolonoje ir išsiskirstė į grupes po 5-10 transporto priemonių. Taip pat buvo galima pritaikyti artileriją ant priešo sandėlių ir juos sunaikinti, nutraukiant tiekimą.

„Starlink“ dronų ir terminalų pagalba Ukrainos pajėgos sustabdė kelių kilometrų vilkstinę. Bepiločių orlaivių ir „Starlinks“ pagalba sukurto ryšio dėka Ukrainos pajėgos smogė prie Baltarusijos sienos esančius priešo sandėlius, kurie nutraukė tiekimą pirmajam ešelonui, mini Aerorozovidka. Panašiai, stabilus ryšys įmanomas tik dėl didelio duomenų perdavimo greičio per Starlink. Vėliau Ukrainos kariniai daliniai įsijungė į darbą su R18 oktokopteriais, kitais bepiločiais orlaiviais ir „Starlinks“ įvairiomis karo veiksmų kryptimis. Komunikacija vykdoma situacijos suvokimo sistemoje „Delta“.

Įdomūs faktai 
 Terminą „žvalgyba iš oro“ sugalvojo jos įkūrėjai Jaroslavas Hončaras, Volodymyras Kočetkovas-Sukachas ir Natanas Khazinas. Prieš tai Ukrainoje egzistavo terminas „aerofotografija“.
 2015 metų vasario 9 dieną Donecke įvyko galingas sprogimas. Oro žvalgybos atstovai pranešė, kad jie buvo šio smūgio koreguotojai.

Išnašos

Nuorodos 
 
 

Ukrainos organizacijos
2022 m. Rusijos invazija į Ukrainą
Ukrainos ginkluotosios pajėgos
Informacinės technologijos
Dirbtinis intelektas