joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Antanas Domininkas Tiškevičius

Antanas Domininkas Tiškevičius (, 1692 m. Kalenikuose – 1762 m. sausio 31 d. Alsėdžiuose) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Leliva herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas, Žemaičių vyskupas.

Biografija 

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko ir Berdyčevo šakos.  Tėvas Emanuelis Vladislovas Tiškevičius Logoiskis, Motina Sofija Venclavska. Broliai Kazimieras Tiškevičius Logoiskis, Teodoras Tiškevičius Logoiskis, Mykolas Jonas Tiškevičius Logoiskis.

Veikla 

Studijavo Vilniaus akademijoje, gavo filosofijos daktaro laipsnį, dvejus metus studijavo teologiją. 1715 m. pašventintas kunigu. 1739 m. liepos 20 d. paskirtas tituliniu Menito vyskupu ir Kijevo vyskupo pagalbininku, 1740 m. rugsėjo 16 d. perkeltas vyskupu į Žemaičius.

Atvykęs į vyskupiją, aplankė parapijas, rūpinosi pakelti kunigų išsilavinimo lygį, suruošė jiems 3 mėn. kursus Varniuose. Varnių kunigų seminarijos klierikus pavedė vienuoliams pijorams, rūpinosi padidinti klierikų skaičių, pastatė naujus medinius Varnių kunigų seminarijos pastatus, nustatė klierikams ir kunigams privalomas 7 dienų rekolekcijas.

Varniuose įkurdino vienuolius rokitus, leido įkurti seserų marijiečių vienuolyną, padalijo vyskupiją į 10 dekanatų, nustatė parapijų maldininkų kelionių į didžiuosius Šiluvos ir Žemaičių Kalvarijos atlaidus tvarką. 1752 m. birželio 4-6 d. Varniuose sušaukė diecezinį sinodą, jo nutarimus išspausdino Vilniuje.

1750 m. pastatė Žemaičių Kalvarijos bažnyčią, įsteigė altariją prie Mosėdžio bažnyčios. Pargabeno iš Prūsijos vyskupo Jurgio Tiškevičiaus palaikus ir palaidojo Žemaičių Kalvarijos bažnyčios pogrindyje.

Palaidotas Varnių katedros Vyskupų kriptoje.

Bibliografija 

 Krolewska droga do nieba albo žycie S. Kazimierza krolewica polskiego y W. Ks. L. 1752;
 Synodus dioecesana Mednicensis seu Samogitiae 1752; ir jam dedikuotas iš lenkų kalbos verstas: Pedelis miros saldžiausi medi kryžiaus Jezusa Pona 1750.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Žemaičių vyskupystės muziejus 

Tiškevičiai
Žemaitijos vyskupai
Lietuvos didieji sekretoriai
ATR dvasiniai senatoriai
Vilniaus kanauninkai
Kijevo vyskupai
Lukšiškiai (Tauragė)

Lukšiškiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Tauragės. 

Kaime buvusi viena vertingiausių rajono XIX a. sodybų, jos išplanavimas buvo būdingas šio krašto devynioliktojo amžiaus sodyboms. Sodyba buvo sudaryta iš gyvenamojo namo, klėties, ledainės, daržinės, jaujos, tvenkinio. Teritorija buvo aptverta eglėmis ir kitais, lapuočiais, medžiais. Sodyba sunaikinta 1989 m.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Mąsčiai

Mąsčiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Tauragės, prie Butkelių gyvenvietės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Sebastian Vettel

Sebastianas Fetelis (; g. 1987 m. liepos 3 d., Hepenhaime, , Vokietija) – vokiečių Formulės 1 pilotas, atstovaujantis „Aston Martin“ komandai.

2010 m. jis tapo jauniausiu F1 čempionu su Red Bull komanda. Laimėjęs savo trečią ir ketvirtą titulą (2012 m. ir 2013 m.) tapo jauniausiu triskart ir keturis kartus F-1 čempionu istorijoje.

Formulės 1 karjera 
2006 metais tapo pilotu bandytoju BMW-Sauber komandoje, kartais atstovaudavo komandą penktadienio treniruotėse.

Kitąmet JAV GP lenktynėse pakeitė susižeidusį pagrindinį komandos pilotą pilotą Robertą Kubicą; debiuto lenktynėse pelnė vieną tašką taip tapdamas jauniausiu taškus pelniusiu pilotu Formulėje 1. Tais pačiais metais Vengrijos Grand Prix gavo vietą Scuderia Toro Rosso komandoje, kurioje lenktyniavo iki sezono galo.

2008 m. sezone Italijos GP metu vokietis sau ir komandai pelnė pirmąją Pole poziciją ir pergalę lenktynėse. Puikiai pasinaudojęs šlapia trasa jis sugebėjo be didesnių problemų laimėti ir kvalifikaciją, ir pačias lenktynes. Po šio rezultato jis pasiekė ir dar vieną rekordą – tapo jauniausiu pilotu laimėjusiu kvalifikaciją ir lenktynes. 2008 m. Liepos 17 d. pranešta, jog nuo 2009-ųjų sezono Red Bull Racing komandos antrąjį bolidą pilotuos vokietis, pakeisiantis karjerą baigiantį Davidą Coulthardą. Sezoną vokietis baigė su 35 taškais, taip užimdamas 8 vietą galutinėje įskaitoje.

Pirmajame 2009 m. etape Australijoje Vettelis pasitraukė iš lenktynių važiuodamas antroje pozicijoje, kuomet, likus trims ratams iki finišo, jis susidūrė su Robertu Kubica važiuodamas antroje pozicijoje. Už šį incidentą Vetteliui buvo skirta dešimties starto pozicijų bauda kitose lenktynėse. Kvalifikacijoje Kinijoje Sebastianas iškovojo Pole poziciją taip nutraukdamas Brawn GP bolidų dominavimą pirmuose dvejuose sezono etapuose, o lietaus merkiamose lenktynėse nugalėjo, jo komandos draugas Markas Webberis finišavo antras.

Formulės 1 rezultatai

Išnašos

Nuorodos 

 Sebastian Vettel F1 pasiekimai
 Oficialus piloto puslapis

Vettel, Sebastian
Vettel, Sebastian
Paberžiai (Tauragė)

Paberžiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km nuo Tauragės, prie kelio , faktiškai Tauragės pramonės mikrorajonas. Šalia kaimo stūkso Stragutės dotai.

Istorija 
Kaimas seniau buvo į pietryčius nuo Tauragės miesto. Pavadinimas kilęs nuo šalia pratekančio Beržės upelio.

Pirmą kartą rašytinuose šaltiniuose kaimas minimas 1653 m., taip pat pažymėtas ir 1692 m. vokiečių sudarytame žemėlapyje. Tuomet kaimui priklausė 2 valakai žemės, jis priklausė Tauragės valsčiui, Šemetos vaitijai.

Paberžiuose dviejose vietose buvo užtvenktas Beržės upelis, o prie Dacijonų kaimo ribos buvo vandens malūnas, kuris 1765 m. perstatytas Kristijono Prano.

Kai Tauragės miestas pradėjo sparčiai plėstis į pietus bei pietryčius, Paberžiai tarsi išnyko, jų vietoje iškilo pramonės rajonas, palikdamas tik kelias trobas kaimo pakraščiuose.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Paberžiuose gimė evangelikų liuteronų kunigas Mikas Preikšaitis (1897–1972 m.), palaidotas Mažintų kaimo kapinėse.

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakalpokiai

Pakalpokiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Tauragės, kairiajame Katinupio upelio krante. 1992 metais kaime buvo virš 20 gyventojų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pašešuvis (Tauragė)

Pašešuvis – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 12 km į pietus nuo Tauragės, Margų kaimo miško pakraštyje, važiuojant į Dauglaukį – kairėje kelio pusėje. Kaime yra P. Vileikio kaimo turizmo sodyba.

Gyventojai

Išnašos 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Petkaičiai (Tauragė)

Petkaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 12 km į pietus nuo Tauragės ir 1 km į pietus nuo Dauglaukio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pjin U Lin

Pjin U Lin (; buvęs Meimjas), tai dekoratyvinio panaudojimo miestas, Mandalajaus provincijoje, Mianmare, esantis 67 km. į rytus nuo Mandalajaus. Anksčiau tai buvęs šanų kaimelis Lašijo – Mandalajaus kelio pakraštyje. Britų kolonijiniais laikais, kolonijinė valdžia, 1896 m., dėl puikaus alpinio klimato, čia pastatė kalnų kurortą. Tuometinis Meimjas buvo puiki vieta kolonijinei valdžiai, vasaros lietinguoju ir karštuoju sezonu, laikinai perkelti rezidavimo vietą iš Birmos (kolonijų Mianmare) sotinės Rangūno (dab. Jangonas).

Nuorodos 
 MOF Nacionaliniai botanikos sodai 
 Informatyvi svetainė apie turizmą Pjin U Lin mieste

Mianmaro miestai
Juosmens slanksteliai

Juosmens slanksteliai () – penki slanksteliai, esantys tarp krūtinės slankstelių ir kryžkaulio.

Bendroji slankstelių sandara 
Slanksteliai – tai netaisyklingi kaulai ir nepaisant, kurioje stuburo vietoje būtų, visi turi bendras pagrindines dalis. Priekinė masyvi dalis vadinama kūnu (corpus vertebrae), prie jo iš nugarinės pusės prisitvirtinęs karpyto pavidalo lankas (arcus vertebrae), o tarp jų lieka anga (foramen vertebrale). Slankstelio lanko plokštelė (lamina arcus vertebrae), šonuose siaurėdama pereina į kojytes (pediculus arcus vertebrae), kurios tvirtinasi prie slankstelio kūno. Kojytės briaunos įlinkusios, viršutinė slankstelio įlanka (incisura vertebralis superior), yra šiek tiek seklesnė, o apatinė (incisura vertebralis inferior) – gilesnė. Vieno slankstelio apatinė ir kito viršutinė įlankos apriboja tarpslankstelinę angą (foramen intervertebrale).

Nuo lanko atgal ir šiek tiek žemyn nukrypusi neporinė keterinė slankstelio atauga (processus spinosus). Į šonus kyšo porinė skersinė atauga (processus transversus). Keterinė ir skersinės ataugos sudaro kyšulius ir vagas nugaros raumenims prisisegti. Į viršų ir į apačią iškyla porinė, atitinkamai viršutinė ir apatinė, sąnarinė atauga (processus articularis superior et processus articularis inferior). Aukščiau gulinčio slankstelio apatiniai sąnariniai paviršiai (facies articularis inferior), sudaro sąnarius su žemiau gulinčio slankstelio viršutiniais sąnariniais paviršiais (facies articularis superior).

Juosmens slankstelio sandaros ypatumai 
Juosmens slankstelis, vertebra lumbalis (L1-L5) (geltoni); atpažįstami iš kūno bei ataugų dydžio ir formos. Kūnai išlaiko pilvo organų masę, yra itin stambūs, inksto pavidalo. Ilgos ir smailios skersinės ataugos yra išnykusių šonkaulių liekanos, todėl vadinamos šonkaulinėmis ataugomis, processus costiformis, s. costalis. Tikroji skersinė atauga pastebima tik šonkaulinės ataugos pamato užpakaliniame paviršiuje ir vadinama priedine atauga, processus accessorius. Sąnariniai paviršiai guli sagitalinėje plokštumoje, viršutinių sąnarinių ataugų užpakalinis šoninis kraštas iškyla lyg atskira maža aptaki speninė atauga, processus mammillaris.

Kaulėjimas 
Juosmens slankstelis kaulėja iš trijų kaulėjimo centrų, centrum ossificationis: vienas jų atsiranda kūne, du lanke antrą embriono sklaidos mėnesį. Lanko užuomazgos susilieja per pirmus gyvenimo metus, o lankas priauga prie kūno apie 3-6 metus. Juosmens slanksteliai turi rudimentines šonkaulių užuomazgas, kurios vėliau susilieja su skersinėmis ataugomis ir ištįsta į ilgas šonines ataugas. Juosmens slankstelių kūnų viršutinę ir apatinę briauną ilgą laiką sudaro žiedinė kremzlė, arba epifizė, epiphysis anularis, kaulėdama ji susilieja su kūnu tik apie 18-20 metus.

Papildoma informacija 
Juosmens slanksteliai (anglų kalba)

Šaltiniai 
“Атлас анатомии человека в 4-х томах” Р.Д.Синельников, Я.Р.Синельников, издание 2 стереотипное, Москва „Медицина“, 1996

„Žmogaus anatomija 1“ G. Česnys, J. Tutkuvienė, A. Barkus, V. Gedrimas, R. Jankauskas, R. Rizgelienė, J. Žukienė, Vilniaus universiteto leidykla, Vilnius, 2008
Tadas Tiškevičius Logoiskis

Tadas Tiškevičius Logoiskis (, 1774 m. rugsėjo 17 d. Belvederyje, Jurbarko raj. – 1852 m. balandžio 15 d. Paryžiuje, Prancūzija) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Leliva herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos ir Lenkijos karalystės valstybės bei karinis veikėjas.

Biografija 

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos.  Tėvas Stanislovas Antanas Tiškevičius. Motina Ieva Ona Bialozoraitė. Broliai Jurgis Tiškevičius ir Jonas (Jonušas) Tiškevičius.

Šeima 
1816 m. Varšuvoje vedė Juozapą Oną Mariją Solohubaitę Potockienę (, 1777 m. vasario 6 d. Varšuvoje – 1828 m. vasario 16 d. Svisločiuje). 

Dukterys:
 Marija Tiškevičiūtė Lempickienė (, 1816 m. rugpjūčio 25 d. Vilniuje – 1891 m. spalio 2 d. Varšuvoje); vyras Ignotas Lempickis (1801–1876 m.), Lenkijos kariuomenės karininkas; vaikai – Marija, Juozapas, Vladislovas; 
 Juozapa Tiškevičiūtė Vodzinskienė (, 1824 m. – 1900 m. birželio 24 d. Varšuvoje); vyras Karolis Viktoras Vodzinskis (1803–1858 m.); vaikai – Tadas, Karolis, Stanislovas Marijonas Karolis ir Marija.

Valstybės tarnyba 

1794 m. sukilimo dalyvis, generolo Jokūbo Jasinskio adjutantas. Jo vadovaujamas sukilėlių dalinys užpuolė Rusijos imperijos kariuomenės įgulą Vilniuje. Sukilimui pralaimėjus gyveno Lenkijos karalystėje, Varšuvos kunigaikštystės kariuomenės pulkininkas. 1810 m. vienas lenkų brigadų organizatorius Paryžiuje. 1812 m. brigados generolas, dalyvavo Napoleono kariuomenės žygyje į Rusiją. 1812–1814 m. buvo rusų nelaisvėje. 1820 m. Lenkijos karalystės kaštelionas senatorius.

1831 m. sukilimo dalyvis, 1831 m. birželio mėn. paskirtas Laikinosios lenkų centrinės vyriausybės Lietuvoje pirmininku. 1831 m. liepos mėn. su generolų Antano Gelgaudo ir Dezidero Adomo Chlapovskio daliniais pasitraukė į Prūsiją, vėliau emigrantas Paryžiuje.

Šaltiniai

Nuorodos 
 M. J. Minakowski, Genealogia potomków Sejmu Wielkiego

Galerija 

Tadas Tiškevičius
LDK pulkininkai
1794 m. sukilėliai
1831 m. sukilėliai
ATR karininkai
Lenkijos masonai
Jonušas Tiškevičius Logoiskis II

Jonas (Jonušas) Tiškevičius Logoiskis (, apie 1764/1772 m. – 1811 m.) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Leliva herbo grafas, Varšuvos kunigaikštystės karinis veikėjas.

Biografija 

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos.  Tėvas Stanislovas Antanas Tiškevičius. Motina Ieva Ona Bialozoraitė. Broliai Jurgis Tiškevičius ir Tadas Tiškevičius. Sesuo – Eleonora Gelgaudienė.

Žmona – Eufrozina Eleonora Skuminaitė-Tiškevičiūtė (, g. apie 1768 m.), Kazimiero Skumino Tiškevičiaus duktė.

Vaikai:
 Stanislovas Tiškevičius (g. apie 1790 m.);
 Ona Tiškevičiūtė Koscialkovskienė (, g. apie 1790 m.); sūnus – Jonas Koscialkovskis;
 Sofija Tiškevičiūtė Pšeciševskienė (, apie 1790 m. – iki 1833 m.); vyras – Antanas Pšeciševskis (1797–1856), karininkas, 1831 m. sukilimo Lietuvoje dalyvis.

Valstybės tarnyba 
Varšuvos kunigaikštystės kariuomenės generolas.

Šaltiniai

Nuorodos 
 M. J. Minakowski, Genealogia potomków Sejmu Wielkiego (Jan Tyszkiewicz-Łohojski h. Leliwa)

Jonas Tiškevičius
Lenkijos generolai
Pameižiai

Pameižiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 5,5 km nuo Baltrušaičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Platkepuriai

Platkepuriai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2,5 km nuo Baltrušaičių. Išlikęs tik kaimo pavadinimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Burabajus (ežeras)

Burabajus () arba Borovojė (rus. Боровое) yra ežeras Kazachstane, Astanos srityje. Ežeras įeina į Kokšetau ežerų sistemą. Ilgis 4,5 km, plotis 3,9 km. Prie dešininio ežero kranto yra Burabajaus kurortas. Prie ežero yra Žumbaktaso uola, taip pat prie ežero kairiojo kranto plyti Siniuchos (Kokčetavo) kalnai, šalia jų yra pastatytas Otžetpeso paminklas.

Nuorodos 
 Wikimapia

Akmolos srities ežerai
Ivangėnai

Ivangėnai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 3 km į šiaurę nuo Skaudvilės.

Kaime yra du Ivangėnų (Karšuvos) piliakalniai, prie vieno iš jų yra senovės gyvenvietė. Kaimas priklausė Karšuvos žemei. Tai vienas retesnių archeologijos paminklų respublikoje – archeologinis kompleksas, susidedantis iš piliakalnio, senovės gyvenvietės ir kapinyno. Piliakalniai įrengti Suvirkštės ir Ančios santakoje. Piliakalnių šlaitai statūs, apaugę medžiais ir krūmais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Giržadai

Giržadai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės.

1910 m. kaimas išskirstytas į viensėdžius. Ariamame lauke yra kaimo kapinės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Jakštai (Tauragė)

Jakštai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 3 km į rytus nuo Leliškės ir 1 km į vakarus nuo Skaudvilės.

XIX a. pab. F. Pokrovskis Kauno gubernijos archeologiniame žemėlapyje nurodo Jakštų piliakalnį, apie piliakalnį užsimena ir P. Tarasenka, jis minimas prieškarinės archeologinės komisijos medžiagoje. Šis piliakalnis buvo dešiniajame Ančios krante, netoli Skaudvilės. Tiesiant kelius sunaikintas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Gilvičiai

Gilvičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 8 km į rytus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kavadoniai

Kavadoniai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Skaudvilės, prie magistralinio kelio .

Istorija 
Šaltiniuose kaimas minimas nuo 1846 metų. 1927 m. įsteigta pradinė mokykla.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Keteriai

Keteriai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 4 km į šiaurę nuo Leliškės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Totoris

Totoris () – miestas Totorio prefektūroje, Japonijoje. Prefektūros administracinis centras. Čia gyvena apie 200,3 tūkst. gyventojų. Šalis garsėja smėlio kopomis, kurios pritraukia daug turistų.

Totoryje įsikūrę 2 universitetai – nacionalinis ir aplinkotyros.

Simboliai 
Oficiali miesto gėlė – kininis česnakas, medis – kalninė kamelija.

Miestai partneriai 

  Kuširas, Japonija (nuo 1963 m.)
  Himedžis, Japonija (nuo 1972 m.)
  Ivakunis, Japonija (nuo 1995 m.)
  Hanau, Vokietija
  Čongdžu, Pietų Korėja

Nuorodos 
 Oficiali svetainė  (japonų k.)
 Turizmas Totoryje (anglų k.)

Totorio prefektūros miestai
Aleksandriškis

Aleksandriškis – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Vaiškonių. Dabar – dirbami laukai, miškeliai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Bernotiškis (Kėdainiai)

Bernotiškis – buvęs viensėdis Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Pagirių.

Istorija 

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta.

Gyventojai

Išnašos 

Panaikintos Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Glaušiai

Glaušiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, Obels kairiajame krante, priešais Pašėtę. Likę sodybvietės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Griniškiai

Griniškiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 1,5 km į pietus nuo Pagirių, Rudekšnos kairiajame krante. Dabar – dirbami laukai.

Istorija 
XX a. pr. buvo Griniškių dvaras.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Juozas Godlevskis (1773–1867) – ATR politinis veikėjas, generolas, 1831 m. sukilimo dalyvis

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Gumbiai

Gumbiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 8 km į šiaurės rytus nuo Šėtos. Įsikūręs prie Liolių–Vaiškonių kelio ir Indijos upės ištakų. Aplink dunkso Kamėnų miškas. Likusios sodybvietės, apgriuvusi koplytėlė (kultūros paminklas).

Istorija 
XX a. buvo Gintautų valda Pagirių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Jaskaičiai

Jaskaičiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Aukštųjų Kaplių. Prie kaimo teka Obelies intakas Suleva, patvenkta nedideliu tvenkiniu. Per Jaskaičius eina kelias iš Kaplių į Milžemius.

Kaime gyvena 3 šeimos, stovi neveikiantis vandens bokštas. Taip pat yra nebenaudojami ūkiniai pastatai, kurie anksčiau priklausė Aristavos ūkio bendrovei. Netoli kaimo yra Aristavos ūkio bendrovės dirbami žemės plotai, taip pat yra ir kitų ūkininkų dirbami žemės plotai.

Istorija 
Iki XX a. vid. buvo Jeskaičių dvaras (dar vadintas Šačiūnais) Šėtos valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Jokniai

Jokniai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės rytuose, Šėtos seniūnijoje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Pagirių, 3 km į šiaurę nuo Vaiškonių. Iš šiaurės, rytų ir vakarų Joknius juosia Pauslajo miškai, apylinkėse teka Šumera su intaku Juodupiu. Yra vandens bokštas, du kryžiai.

Tai itin atokus kaimas, esantis per 3 km nuo artimiausios gyvenamos vietos – Vaiškonių. Pasiekiamas iš pastarųjų lauko keliuku, taip pat keliukas veda į Valakus. Seniau apylinkėse būta daugiau kaimų, bet per kolektyvizaciją dauguma jų sunaikinta.

Istorija 
Jokniai buvo dvaras Pagirių valsčiuje. 1788 m. buvo Motiejaus Gžausko valda. XX a. pr. priklausė Klimavičiams.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Jovaišai (Kėdainiai)

Jovaišai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės rytuose, Šėtos seniūnijoje, 3 km į rytus nuo Šėtos, Ukmergės rajono paribyje. Į šiaurės rytus nuo kaimo plyti Žemelių miškas.

Istorija 
Seniau buvo Juvaišų dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kreiviai (Kėdainiai)

Kreiviai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Pagirių, tarp Rudekšnos ir pelkėto miškelio. Išlikusi apleista sodyba.

Istorija 
XX a. pr. Kreiviai buvo Širmulevičių ir Grybavičių valda Pagirių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Liliūnai

Liliūnai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės rytuose, Šėtos seniūnijoje, 2 km į pietvakarius nuo Pagirių miestelio. Šalia kaimo teka Rudekšna, eina Pagirių–Šėtos kelias, vakaruose dunkso Runeikių miškas.

Seniau Liliūnus supo Pagirių vaismedžių sodai, bet dabar jie sunaikinti.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Margiai (Kėdainiai)

Margiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 5 km į vakarus nuo Pagirių, prie Ringos upelio (Šumeros intakas). Rytuose – Runeikių miškas. Pasiekiamas laukų keliuku (1 km) iš Vaiškonių fermų. Likę pora apleistų sodybų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mauliai

Mauliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Pagirių. Pagirių kaimų seniūnaitijos centras. Greta kaimo teka Rudekšna, eina kelias . Yra kaimo kryžius bei paminklinis kryžius žuvusiems apylinkių partizanams.

Istorija 
XX a. pr. minimas Maulių dvaras ir dvaro žemės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mitėniškiai

Mitėniškiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Jonavos rajono paribyje, išsibarstęs prie pietinio Šėtos pakraščio. Rytiniu pakraščiu teka Obels intakas Vanga. Pro kaimą eina kelias .

Istorija 

Seniau Mitėniškiuose, prie Šėtos–Žeimių kelio, būta Montviloms priklausiusio Mitėniškių dvaro (jo vieta likusi dab. Mitėniškiuose Jonavos rajone). Jam priklausė 80 valakų žemės, Šėtos, Pakščių ir Pauliukų palivarkai.

Mitėniškiuose 1919 m. vasario 11 d. įvyko kautynės tarp Lietuvos kariuomenės ir bolševikų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

1850 m. Mitėniškių dvare gimė žinomas filantropas Juozapas Montvila.

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Norbutiškiai

Norbutiškiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Šėtos, tarp Petraičių ir Pašumerio. Išlikusi sodyba prie Petraičių upelio. Prie pietinio pakraščio eina plentas .

Istorija 
XX a. pr. buvo Narbutiškių dvaras Šėtos valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakščiai (Kėdainiai)

Pakščiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 2 km į pietvakarius nuo Šėtos, prie Obels upės. Iš vakarų driekiasi Bogumilavos ir Eglyno miškai. Per kaimą eina Nociūnų–Šėtos kelias. Pakščiuose ant Obels seniau veikė vandens malūnas (likę griuvėsiai), priklausęs Mitėniškių dvarui (Montviloms).

Seniau į vakarus nuo Pakščių būta Pakštelių kaimo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Plankiai

Plankiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Pagirių, šalia Pauslajo miškų.

Istorija 
XX a. pr. buvo Ivanauskams priklausęs Plankių dvaras Pagirių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pručiai

Pručiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės rytuose, 1 km į rytus nuo Šėtos, prie kelio . Pietiniu pakraščiu teka Vanga. Šėtos kaimų seniūnaitijos centras.

Istorija 
Iki 1954 m. buvo Pručių apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Simanonys

Simanonys (arba Simanėnai) – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 2,5 km į pietus nuo Vaiškonių, prie kelio į Liolius. Prie kelio išlikę keletas medžių, pastatytas kryžius.

Istorija 
XIX a. pab. buvo palivarkas Pagirių valsčiuje, Čekavičių valda.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Stageliai

Stageliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 3 km į šiaurės rytus nuo Sangailų, prie Šumeros upelio ir Gumbių miško.

Dar žymimas TSRS laikų žemėlapiuose, dabar – likę dirbami laukai.

Istorija 

Stageliai (Staghelisken) minimi 1377 m. Hermano Vartbergiečio Livonijos kronikoje.

XIX a. pab. buvo Stagelių (Stogelių) kaimas ir Stagių (Stogių) palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Stagiai

Stagiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Šėtos, 1 km į rytus nuo Sangailų. Buvo išsibarstęs tarp Liolių ir kelio . Dabar likę dirbami laukai.

Istorija 
XIX a. pab. buvo Stagelių (Stogelių) kaimas ir Stagių (Stogių) palivarkas.

Iki 1954 m. – Stagių apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Steponava (Kėdainiai)

Steponava – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 2,5 km į šiaurę nuo Pagirių. Šalia kaimo teka Rudekšna, dunkso Pauslajo miškas. Keliuku pasiekiamas iš Maulių.

Istorija 
XX a. pr. buvo palivarkas Pagirių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Valakai (Kėdainiai)

Valakai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 1 km į vakarus nuo Pagirių miestelio, prie kelio Pagiriai–Vaiškoniai. Į šiaurę nuo kaimo prasideda Pauslajo miškai, yra Šumeros ištakos. Atsišakoja keliukas į Joknius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vivonys

Vivonys – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Pagirių, 3 km į šiaurę nuo Vaiškonių, prie Šumeros aukštupio.

Istorija 
XIX a. pab. Vivonys buvo Vaiškonių dvarui priklausęs palivarkas (Belinskių valda).

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Zapranai

Zapranai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pagirių, tuojau už Maulių, prie kelio  ir Rudekšnos upelio. Belikę dirbami laukai.

Istorija 
1788 m. Zapranų dvaras priklausė Juozapui Viškovskiui ir Motiejui Stacevičiui. XIX a. pab. Zapranai buvo dvaras Pagirių valsčiuje, Šilingų valda.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Žilionys

Žilionys – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Šėtos seniūnijoje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Vaiškonių. Dirbami laukai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Akmaidano ežeras

Akmaidanas (rus. Акмайдан) – ežeras Kazachstane, Pavlodaro srityje. Maždaug už 1,5 km į rytus teka Ertis. Keletas iš ežero upelių įteka į Ertį.

Netoli ežero yra Kyzylžaro kaimas.

Nuorodos 
Wikimapia

Pavlodaro srities ežerai
Očikiai

Očikiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 8 km į rytus nuo Skaudvilės, šalia kelio .

Upynikės upelio krante yra senos kaimo kapinės: apardytos ir apaugusios medžiais. 1990 metais kapines sutvarkė Adakavo gyventojai, pastatytas tautodailininko Vidmanto Lietuvininko išdrožtas kryžius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Puželiai

Puželiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 3 km į pietvakarius nuo Skaudvilės.

Kaimo pavadinimas kilęs nuo šalia esančio Pužų kaimo. Kaime buvo apsireiškusi Dievo motina, todėl 1904 metais kaimas pastatė koplytstulpį su Marijos skulptūra, tačiau 1961 metais skulptūra dingo, tuomet į koplytstulpį buvo patalpinta Šv. Jono Nepomuko skulptūra, ji vėliau irgi pavogta. 1987 Skaudvilės klebonas J. Kauneckas patalpino Rūpintojėlio skulptūrą, sutvirtino koplystulpio stiebą. Ant koplytstulpio yra užrašas: „Pastatytas metuse jubiliejaus Motinos Dievo 1904“.

Gyventojai

Išnašos 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Paegluonis (Skaudvilė)

Paegluonis – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 3 km į vakarus nuo Skaudvilės, kairiajame Agluonos krante. 

Kaime, prie kelio Skaudvilė – Šilalė, yra senos nedidelės neveikiančios kapinaitės. Jose buvę du sunykę kryžiai, vienas jų statytas 1934 m. ir užrašas ant jo: „Jubiliejaus atmintis 1934“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūdija

Rūdija – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 1 km į vakarus nuo Skaudvilės, iškart už Tilžės–Rygos plento.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Londonderis

Londonderis (arba Deris) – antrasis pagal dydį miestas Šiaurės Airijoje ir ketvirtas visoje Airijos saloje, prie pat sienos su Airija. Jūrų ir oro uostai. Išlikusi tvirtovė.

Skirtingos religinės bendruomenės miestą vadina skirtingai: protestantai vadina Londonderiu, o katalikai – Deriu.

Sportas

Futbolas 
 Derry Celtic FC
 Derry City FC
 Institute FC

Šiaurės Airijos miestai
Pavartis

Pavartis – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 4 km į pietvakarius nuo Skaudvilės.

Kaimo laukuose, netoli nuo Maldinalio miško, yra apleistos, neveikiančios Pavarčių kaimo kapinės. Jose yra išlikęs tik vienas, geležinis kryžius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Budriūnas

Budriūnas − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Budriūnienė (ištekėjusi moteris) ir Budriūnaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

 Aloyzas Ramunis Budriūnas (g. 1938) – Lietuvos botanikas, biomedicinos mokslų daktaras;
Antanas Budriūnas – vargonininkas, kompozitorius, chorvedys;
Bronius Budriūnas – vargonininkas, kompozitorius, chorvedys;
Motiejus Budriūnas – smuikininkas, pedagogas, chorvedys;
Vytautas Budriūnas – krepšininkas.
Barsukynė (Tauragė)

Barsukynė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 6 km į pietryčius nuo Skaudvilės, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo auga Petkaitinės miškas. 1923 m. kaime gyveno 104 gyventojai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Barsukynėje 1922 m. spalio 8 d. gimė Lietuvos psichologas, habilituotas socialinių mokslų daktaras Aleksandras Jacikevičius.

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Beržynė (Tauragė)

Beržynė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 8 km į vakarus nuo Skaudvilės, 3 km į šiaurę nuo Lomių. Kaimo apylinkėse yra Gličio ežeras, prie kurio yra šio kaimo kapinės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Brūžaičiai

Brūžaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Skaudvilės. 1923 metais čia gyveno 45 gyventojai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Būgai

Būgai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Gustav Stresemann

Gustavas Stresemanas (, 1878 m. gegužės 10 d. – 1929 m. spalio 3 d.) – Vokietijos (Veimaro respublikos) kancleris ir užsienio reikalų ministras. 1926 m. apdovanotas Nobelio taikos premija.

|-

Nuorodos 

 .

Vokietijos politikai
Nobelio taikos premijos laureatai
Juškaičiai (Tauragė)

Juškaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 9 km į vakarus nuo Skaudvilės. 

Kaime yra piliakalnis, vadinamas Pilutės kalnu, primenantis nupjautą kūgį. Jis stačiais 4–5 m aukščio šlaitais su ovalia, apie 35 m skersmens aikštele. Piliakalnio dalį juosia šaltiniuota pelkė, jis ilgą laiką buvo ariamas, o 1932 m. žvyruojant Skaudvilės – Upynos kelią, piliakalnio pylimas buvo nukastas. 1924 m. piliakalnio aikštelė buvo truputį įdubusi. Dirbant įvairius žemės darbus, piliakalnyje rasta keramikos, žalvario dirbinių. Šalia piliakalnio yra dar dvi kalvos, vad. Raudonkalniu ir Gaudžkalniu. Vakariniu piliakalnio pakraščiu teka Minsnoras.

Juškaičių piliakalnis yra respublikinės reikšmės archeologijos paminklas, šalia piliakalnio, kitapus kelio, yra Pabambių kapinynas. XIX a. pab. piliakalnį žvalgė L. Kržyviskis ir F. Pokrovskis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Laurinaičiai

Laurinaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 8 km į vakarus nuo Skaudvilės. 

Laurinaičiuose buvęs palivarkas, priklausęs Procevičiui. Sodybinio ansamblio pastatai statyti XIX a. pab. Išliko tik gyvenamasis namas ir klėtis.

Gyventojai

Išnašos 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pasuvirkštis

Pasuvirkštis – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 4 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės. 

Kaime buvęs dvaras, priklausęs Rimkui, kuris valdė 118 ha žemės. Dvaro centre buvo dviejų aukštų medinis gyvenamasis namas (sudegė 1972), du tvartai, daržinės, kumetynai ir sodas. Išliko tik svirnas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Papušyniai

Papušyniai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 6 km į rytus nuo Skaudvilės.

Kaime buvęs senkapis su X–XII a. degintų mirusiųjų kapais. Į Kauno istorijos muziejų pateko XI–XIV a. daugiausia ugnies neliestų dirbinių. Po karo, statant „Gegužės Pirmosios“ kolūkio remonto dirbtuves, ūkio mašinų garažą, senkapis buvo sunaikintas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Lisbernas

Lisbernas – miestas Šiaurės Airijoje, į pietvakarius nuo Belfasto. Airiškas pavadinimas Lisnagarvey naudojamas mokyklų, sporto klubų pavadinimuose. Miesto teises buvo suteiktos 2002 m. karalienės Elžbietos II.

Lisbernas žinomas kaip pirmasis Airijos linų perdirbimo pramonės centras. Šią pramonę 1698 m. čia įkūrė Louis Crommelin ir kiti hugenotai.

Šiaurės Airijos miestai
Maltos sakalas

Maltos sakalas () – 1941 m. sukurtas kriminalinis filmas pagal to paties pavadinimo Dashiell Hammett romaną, vienlas pirmųjų film noir pavyzdių, debiutinis režisieriaus John Huston darbas. Kadangi juosta turėjo didžiulį pasisekimą, buvo planuojama kurtį tęsinį, tačiau tai neįvyko dėl aktorių užimtumo bei didelių režisieriaus reikalavimų.  1975 m. buvo sukurta komedija „Juodasis paukštis“, kurioje pasakojami pagrindinio herojaus detektyvo Semo Speido sūnaus nuotykiai. 

1989 m. filmas buvo vienas pirmųjų, įtrauktų į Nacionalinį kino registrą. 

2013 m. aukcione už 4 mln. dolerių buvo parduota viena iš dviejų Maltos sakalo statulėlių, naudotų kuriant filmą.

Siužetas 

1941-ieji, San Franciskas. Ruta Vonderli kreipiasi į privatų detektyvą Semą Speidą, kad šis padėtų rasti jos seserį, pabėgusią iš namų su kažkokiu gangsteriu Terzibiu. Speido porininkas Mailzas Arčeris, susidomėjęs moterimi, sutinka padėti, tačiau tą patį vakarą randamas negyvas. Policija įtaria, kad tai galėjo būti Speido darbas, nes šiam dėmesį rodo velionio Arčerio žmona Iva, tačiau kol kas jo nesuima.

Speidas vėl susitinka su Ruta Vonderli, kuri pasisako iš tiesų esanti Bridžita O‘Šonesi ir prisipažįsta, kad iš dalies išgalvojo istoriją, mat Terzibis anksčiau buvo jos partneris ir greičiausiai jis nužudė Arčerį. 

Netrukus Speidą aplanko Džoelio Kairu prisistatęs vyras ir pasiūlo jam solidų atlygį už vertingos Maltos sakalo statulėlės radimą. Įtardamas, kad tai gali būti susiję su porininko nužudymu, Speidas priima pasiūlymą.

Pagrindiniai aktoriai 
 Aktorius – vaidmuo
 Humphrey Bogart – Semas Speidas
 Mary Astor – Ruta Vonderli / Bridžita O‘Šonesi
 Gladys George – Iva Arčer
 Peter Lorre – Džoelis Kairas
 Barton MacLane – leitenanatas Dandis
 Lee Patrick
 Sydney Greenstreet
 Ward Bond

Pagrindiniai apdovanojimai 
 Oskaras (nominacija) – geriausias filmas, geriausias scenarijus, geriausias atrojo plano aktorius (S. Greenstreet)

Šaltiniai 

1941 filmai
JAV filmai
Kriminaliniai filmai
Katkus

Katkus:

 Donatas Katkus – dirigentas;
 Juozapas Algirdas Katkus – politikas;
 Mikalojus Katkus – knygnešys, visuomenės veikėjas;
 Valdemaras Katkus – ekonomistas, signataras.

Pavardės
Angladegiai

Angladegiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Trepų, 4 km į šiaurės vakarus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Dvarviečiai (Skaudvilė)

Dvarviečiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 6 km į rytus nuo Skaudvilės. 1923 metais šis kaimas buvo dviejose vietose netoli vienas nuo kito ir juose gyveno apie 210 žmonių. Kaimas dar vadinamas Dvarvyčių vardu.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Betonas

Betonas – dirbtinis akmuo, gaunamas kietėjant rišamųjų medžiagų (cemento), užpildo (smėlio, žvyro) ir vandens mišiniui. Betonas turi būti pakankamai stiprus, gerai sukibti su armatūra, pakankamai tankus.

Atsižvelgiant į projektuojamų konstrukcijų paskirtį ir naudojimo sąlygas, naudojami tokie pagrindiniai betono rodikliai:
 Betono gniuždomojo stiprio klasė C, lengvam betonui LC.
 Betono atsparumo šalčiui markė F.
 Betono nelaidumo vandeniui markė W.
 Lengvojo betono tankumo klasė D.

Pagrindinis rodiklis, apibūdinantis betono stiprį, yra charakteristinis cilindrinis betono stipris. Šis stipris nustatomas bandant standartinius cilindrus, taip pat gali būti nustatomas bandant kubus. Tempiamo betono stipris – tai maksimalūs įtempiai, kuriuos gali atlaikyti betonas, veikiamas ašinės tempiančiosios jėgos.

Pagal paskirtį skirstomas į:

 konstrukcinis (stiprus betonas, iš kurio gaminami apkrovas laikantys elementai, konstrukcijos);

 konstrukcinis-termoizoliacinis; – termoizoliacinis; – specialios paskirties:

 hidrotechninis – betonas, kurio tankiui, ilgaamžiškumui keliami didesni reikalavimai (Damulevičius et al.);

 kelių – skirtas kelių, aerodromų dangoms įrengti, turi pasižymėti dideliu atsparumu dilumui, atsparumu šalčiui; 

 dekoratyvusis; 

 atsparus karščiui;

 saugantis nuo radioaktyviųjų spindulių; 

 laidus šviesai betonas (su tam tikra kryptimi išdėstytomis šviesolaidžio gijomis, kurios sudaro apie 4–7 % betono tūrio; 2001 m. sukurtas Vengrijoje).

Šaltiniai
Juozapas Tadas Tiškevičius Logoiskis

Juozapas Tadas Tiškevičius Logoiskis (, 1880 m. kovo 19 d. Spyčince – 1944 m. rugpjūčio 10 d.) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

Biografija 

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Henrikas Tiškevičius Logoiskis. Motina Teresė Sobanska.

Šeima 
1907 m. balandžio 11 d. Lvove vedė, žmona Irena Jezierska, sūnūs
 Henrikas Marija Tiškevičius Logoiskis (g. 1909 m. sausio 3 d Krokuvoje), 1935 m. birželio 27 d. vedė Izabelę Nezabitovską, vaikų neturėjo.
 Kristupas Marija Tiškevičius Logoiskis

Tarnavo Lenkijos kariuomenėje, žuvo Antrajame pasauliniame kare.

Šaltiniai

Nuorodos 
Genealogija

Juozapas Tadas Tiškevičius
Mykolas Tiškevičius Logoiskis III

Mykolas Tiškevičius Logoiskis III (, 1860 m. Andrušove – 1886 m. rugpjūčio 3 d. Gniezne) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

Biografija 

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas – Stanislovas Tiškevičius Logoiskis, motina – Helena Kolyško, broliai – Henrikas Tiškevičius Logoiskis, Benediktas Tiškevičius Logoiskis.

Šeima 
1884 m. rugsėjo 24 d. vedė, žmona Sofija Chelmicka, sūnus Jurgis Tiškevičius Logoiskis III.

Šaltiniai

Nuorodos 

Mykolas Tiškevičius
Eglė Bučelytė

Eglė Bučelytė (g. 1963 m. sausio 12 d. Vilniuje) – Lietuvos televizijos žurnalistė, diktorė.

Biografija 
Tėvas žurnalistas Alfonsas Balys Bučelis, brolis Donatas Bučelis.

1981 m. baigė Vilniaus 23-ąją vidurinę mokyklą, 1986 m. Vilniaus universiteto Istorijos fakultete – žurnalistiką. 

1986 m. Lietuvos televizijos ir radijo žemės ūkio skyriaus korespondentė, Lietuvos radijo programų direkcijos Planavimo ir išleidimo skyriaus išleidėja, nuo 1986 m. gegužės mėn. iki 1990 m. – Lietuvos TV Informacijos redakcijos Pramonės, mokslo ir technikos skyriaus redaktore. Įsteigus Lietuvos televizijos naujienų direkciją, nuo 1990 m. dirbo Laidų vedėjų skyriaus redaktore, nuo 1991 m. – „Vakaro žinių“ skyriaus komentatorė, Lietuvos televizijos naujienų tarnybos žinių vedėja, naujienų laidos „Panorama“ vedėja. 1996 m. Lietuvos TV tarifikacinė komisija suteikė pirmąją žurnalistės kategoriją.

1991 m. sausio 13 d. naktį sovietiniams desantininkams šturmuojant Lietuvos radijo ir televizijos pastatą, iš televizijos studijos komentavo įvykius iki visiško laidų transliacijos nutraukimo. Už tai viena pirmųjų Lietuvoje apdovanota Sausio 13-osios atminimo medaliu.

Prisiminimai apie sausio 13-osios įvykius

Įvertinimas 
 1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis 
 2016 m. LDK Gedimino ordino medalis

Šaltiniai 

Lietuvos televizijos pranešėjai
Lietuvos televizijos žurnalistai
Salinis (Varėnos r.)

Salinis – ežeras pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, 9 km į pietus nuo Daugų, 0,5 km į rytus nuo Nedzingio ežero kranto. Ežeras pailgo pavidalo; ilgis iš šiaurės į pietus 0,65 km, plotis iki 0,45 km. Altitudė 125 m.  Didžiausias gylis siekia 6,3 m, vidutinis – 3,5 m. Krantai, išskyrus rytinį ir pietinį, žemi, pelkėti. Prie rytinio kranto yra mišku apaugusi 0,14 ha sala. Ežerą iš vakarų, pietų ir pietryčių supa Laičių miškas, kitur plyti pievos ir dirbami laukai. Ežeras nenutekantis, priklauso Nedzingio ežero baseinui.

Netoli Salinio įsikūrę Pakaršio ir Laičių kaimai.

Šaltiniai 

Varėnos rajono ežerai
Trijų mergelių tiltas

Trijų mergelių tiltas – pėsčiųjų tiltas per Nemuną Kaune, jungiantis Panemunės šilą ir A. ir J. Gravrogkų gatvę Gričiupio mikrorajone. Po tiltu nutiesta geležinkelio Vilnius-Kaunas linija. 2014 m. vasarą tiltas renovuotas, atnaujintas jo apšvietimas.

Šaltiniai 

Kauno tiltai
Pėsčiųjų tiltai
Tiltai per Nemuną
Draugystės parkas

Draugystės parkas – 15 ha parkas Dainavos mikrorajone, Kaune, Kovo 11-osios gatvės, V. Krėvės ir Taikos prospektų kvartale.

Istorija 
Parkas įkurtas 1973 m. kaip Tautų draugystės parkas. Projekto autorius architektas Alvydas Pranas Steponavičius, dendrologė Raimonda Augustienė. Buvo suprojektuotos atskiros zonos pagal parko lankytojų amžiaus grupes, apsauga nuo miesto triukšmo – dirbtinai supiltos 3-4 m aukščio kalvos, apsodintos kalnapušėmis.

Pagrindinė parko aikštė – žiedas, esantis netoli V. Krėvės prospekto, yra skirtas aktyviam poilsiui. 2009 m. čia įrengta vaikų žaidimų aikštelė, 2010 m. – treniruokliai. Žiedo viduryje stovi skulptoriaus Broniaus Zalenso skulptūra „Švelnumas“ (past. 1977 m.), vaizduojanti mažylį laikančią mamą. Pietinėje parko dalyje, netoli Taikos prospekto, įrengtas tvenkinys, rytinėje dalyje – alėja su suoleliais. 

2003 m. Draugystės parkas pripažintas geriausiu urbanistiniu projektu Lietuvoje. 

2019 m. atlikti parko atnaujinimo darbai - pakeista apšvietimo sistema, įrengtos naujos žaidimų ir sporto aikštelės, atnaujintas fontanas.

2020 m. atidengtas biustas Mahatmai Gandžiui.

Šaltiniai 

Kauno parkai
LGBT judėjimai

LGBT judėjimai siekia visuomeninio homoseksualumo, biseksualumo bei transseksualumo pripažinimo. Šiuos judėjimus vienija kova už socialinę lygybę; taip pat yra skiriamas dėmesys LGBT bendruomenių vystymuisi.

LGBT organizacijos skleidžia informaciją apie homoseksualumą visuomeninėms institucijoms siekdamos mažinti homoseksualų diskriminaciją bei kitas homofobijos apraiškas; dalyvauja rengiant antidiskriminacinius ir registruotos partnerystės įstatymus; organizuoja visuomeninius ir kultūrinius renginius homoseksualams.

Kaip teigia projekto EQUAL Lietuvoje atstovai, „Ideologija, kuri grindžiama prietarais ir diskriminacija prieš gėjus ir lesbietes, visada įrodinėja, kad heteroseksualumas „normalus“ arba „natūralus“, o homoseksualumas – „nenormalus“ arba „perversiškas“. Heteroseksualūs santykiai pateikiami kaip pranašesni – taip pat kaip ir kitose prietarų srityse.“

LGBT judėjimai yra pastovus įvairių organizacijų bei asmenų kritikos objektas dėl moralinių, religinių ir kitų prieštaravimų homoseksualumui. Tyrimai parodė, kad neigiamai homoseksualumą vertinantys žmonės dažniausiai yra vyriškos lyties, vyresnio amžiaus, religingi, konservatyvių pažiūrų. Tokios socialinės grupės taip pat yra labiau linkusios turėti negatyvią nuomonę dėl kitų mažumų grupių  bei palaikyti tradicines lyčių roles.

Šaltiniai

Nuorodos 
 GAY.LT - Lietuvos gėjų, lesbiečių, biseksualų ir transseksualų portalas
 International Lesbian and Gay Association (ILGA)
 Europos Bendrijų iniciatyva EQUAL
 Visuomeninė Lietuvos gėjų ir lesbiečių svetainė

LGBT
Politiniai judėjimai
Paplėstiškė

Paplėstiškė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 7 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kirkliai (Tauragė)

Kirkliai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 13 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės, prie autostrados .

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pabambiai

Pabambiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 6 km į vakarus nuo Skaudvilės.

400 metrų į šiaurės rytus nuo Juškaičių piliakalnio yra Pabambių senkapis, vad. Smeltyne. Jame rasta įvairių žalvarinių apyrankių ir geležinių ietigalių. Radiniai neišliko.

Rašytiniuose šaltiniuose minima, kad prie Pabambių ir Margynės kaimo ribos, kairiajame Alkos upės krante, buvo senovės lietuvių alka. Čia stovėjo koplyčia. Ant kalvelės buvo pastatyta daugiau nei 100 kryžių, tai būtų kaip Tauragės krašto Kryžių kalnas. Dabar nėra nieko išlikę.

Gyventojai

Išnašos 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Paverkalnis

Paverkalnis – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 10 km į šiaurę nuo Skaudvilės. 

Kaime buvęs Paverkalnio palivarkas, bet palivarko centro pastatai nugriauti, ir dabar ten yra ariami laukai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Plingės

Plingės – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Paprūdžiai (Tauragė)

Paprūdžiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 7 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės, prie magistralinio kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Bokšeiniai

Bokšeiniai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 9 km nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Cigelnė (Tauragė)

Cigelnė – buvęs kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 9 km nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Lauraičiai

Lauraičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 7 km nuo Skaudvilės. Išlikęs tik kaimo pavadinimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kuksinė (Tauragė)

Kuksinė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 8 km nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Mikalaičiai

Mikalaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 5 km nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Mockaičiai (Tauragė)

Mockaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 5 km nuo Leliškės. Išlikęs tik kaimo pavadinimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Motaičiai (Tauragė)

Motaičiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 6 km nuo Skaudvilės. Išlikęs tik kaimo pavadinimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pauliškiai

Pauliškiai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 5 km į rytus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Paupynis (Tauragė)

Paupynis – buvęs kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 9 km nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Sniegoniškė I

Sniegoniškė I – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 9 km į rytus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Sniegoniškė II

Sniegoniškė II – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 9 km į pietryčius nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Sodalė (Skaudvilė)

Sodalė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Užkalniai (Tauragė)

Užkalniai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilnaliai

Vilnaliai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 9 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Žaliūkė

Žaliūkė – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 8 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vaidatoniai (Tauragė)

Vaidatoniai – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, 10 km nuo Skaudvilės, šalia kelio .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vaidatoniuose 1930 m. balandžio 5 d. gimė Lietuvos chorvedys, pedagogas, muzikologas, humanitarinių mokslų (istorijos) daktaras Boleslovas Zubrickas.

Šaltiniai 

Tauragės rajono savivaldybės gyvenvietės