Bronius Prėskienis

Bronius Prėskienis (1930 m. birželio 14 d. Bugonyse, Alytaus apskritis – 2019 m. sausio 20 d. Šiauliuose) – Lietuvos kalbininkas, literatūros tyrinėtojas, humanitarinių mokslų daktaras, profesorius, Šiaulių miesto garbės pilietis.

Biografija 
1949 m. baigė Merkinės gimnaziją. 1949–1953 m. studijavo Vilniaus pedagoginiame institute. 1953 m. pradėjo dirbti Šiaulių mokytojų institute. 1954 m. Mokytojų institutas reorganizuotas į Pedagoginį institutą (ŠPI).

1955–1960 ir 1961–1963 m. ŠPI Lietuvių kalbos ir literatūros katedros vedėjas. 1964 m. filologijos mokslų kandidatas. 1966 m. docentas. 1962–1969 ir 1971–1972 m. mokslo ir mokymo prorektorius, 1970 m. laikinasis ŠPI rektorius. 1973–1992 m. ŠPI Pedagogikos fakulteto dekanas.  Eidamas šias pareigas, ypač rūpinosi instituto plėtimu, naujų specialybių steigimu, siekė, kad Šiauliuose būtų kuo daugiau besimokančio jaunimo.

Nuo 2002 m. buvo Šiaulių universiteto (ŠU) profesorius emeritas. Vadovavo krepšinio klubui „Sekmadienis“, buvo ŠU veteranų klubo „Emeritus“ valdybos narys ir viceprezidentas. 

Palaidotas  Šiaulių Ginkūnų kapinėse.

Bibliografija 
 Tipiškumo problema 1917–1940 m. marksistinėje lietuvių literatūros kritikoje. – Vilnius, 1965. – 12 p.
 Literatūrinė kritika lietuvių komunistinėje spaudoje, 1917–1940. – Vilnius: Vaga, 1966. – 193 p.
 Bronius Pranskus. Laikas ir literatūra / Bronius Prėskienis, Adolfas Sprindis. – Vilnius: Vaga, 1973. – 489 p.
 Kai kurie literatūros tyrimo metodologiniai principai. – Vilnius, 1981. – 39 p.
 Bronius Pranskus-Žalionis: gyvenimas ir kūryba. – Vilnius: Vaga, 1987. – 282 p.
 Sociologinis literatūros tyrinėjimas: mokymo priemonė. – Vilnius: [Šiaulių pedagoginis institutas], 1989. – 22 p.
 Proletarinė literatūra: teorija ir istorija: mokymo priemonė. – Vilnius, 1990. – 40 p.
 Jovaras: monografija. – Šiauliai: Šiaulių pedagoginis institutas, 1995. – 335 p. – ISBN 9986-406-59-5
 Juozas Miliauskas-Miglovara: monografija. – Šiauliai: Šiaulių universitetas, 1997. – 269 p. – ISBN 9986-38-087-1
 Žvilgsnis į Pedagogikos fakulteto istoriją. – Šiauliai: Šiaulių universitetas, 1998. – 47 p. – ISBN 9986-38-112-6
 Nuo Šiaulių mokytojų instituto iki Šiaulių universiteto: 1948–1998 (sud. Aloyzas Gudavičius, Bronius Prėskienis). – Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 1998. – 323 p. – ISBN 9986-38-145-2
 Probleminiai literatūros mokslo aspektai. – Šiauliai: Saulės delta, 2000. – 88 p. – ISBN 9986-899-72-9
 Būties šviesa: profesorius Vytautas Bendikas mūsų atsiminimuose (sudarė ir redagavo). – Šiauliai: Šiaurės Lietuva, 2001. – 102 p. – ISBN 9986-705-69-X
 Humanitarų fakultetui – 45 (sud. Bronius Prieskienis, Valentina Šimkuvienė, Genovaitė Kačiuškienė, Lina Bivainienė). – Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2001. – 72 p. – ISBN 9986-38-292-0
 Šiaulių krašto literatūros panorama: monografija. – Šiauliai: Šiaurės Lietuva, 2003. – 556 p. – ISBN 9955-579-12-9
 Mūsų „Sekmadienis“: Šiaulių krepšinio klubo istorija. – Šiauliai: Šiaurės Lietuva, 2005. – 52 p.: iliustr. – ISBN 9955-579-35-8
 Šiaulių universiteto Edukologijos fakulteto istorija ir dabartis, 1960–2005 m. (sud. Aušrinė Gumuliauskienė, Bronius Prėskienis, Stasys Tumėnas). – Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2005. – 52 p. – ISBN 9986-38-629-2
 Šiaulių universiteto emeritų darbų ir gyvenimo versmė: skiriama Šiaulių aukštosios mokyklos 60-mečiui (sud. Birutė Lukošiūtė, Bronius Prėskienis, Aldona Vaičienė). – Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2007. – 94 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-38-804-3

Įvertinimas 
 1978 m. LTSR nusipelnęs dėstytojas
 2006 m. Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijos garbės medžiotojo vardas, liudijantis humanistinį požiūrį į pasaulį ir gamtos apsaugą
 2007 m. rugsėjo 7 d. Šiaulių miesto savivaldybės taryba suteikė Šiaulių miesto garbės piliečio vardą

Šaltiniai

Literatūra 
 Laiko tėkmėje: autobiografija ir bibliografijos rodyklė / Bronius Prėskienis (sud. Džiuljeta Maskuliūnienė, bibliografijos sudarytoja Rita Jakutienė). – Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2010. – 99 p.: iliustr. – ISBN 978-609-430-026-4

Lietuvos kalbininkai
Šiaulių garbės piliečiai