Lietuvos ir Pietų Korėjos santykiai

Lietuvos–Pietų Korėjos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Lietuvos ir Pietų Korėjos. Tarptautiniai santykiai tarp šalių oficialiai užmegzti 1991 m. spalio 4 d., Korėjai tų pačių metų rugsėjo 5 d. pripažinus Lietuvos nepriklausomybę. Korėja buvo trečioji Azijos valstybė po Kirgizijos ir Izraelio, pripažinusi Lietuvos nepriklausomybę. Abi šalys yra Tarptautinės ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, Jungtinių Tautų narės. 2018 m. duomenimis, Pietų Korėja yra trečia pagal dydį Lietuvos prekybos partnerė Azijoje po Kinijos ir Japonijos.

Lietuva turi ambasadą Seule (veiklą pradėjo 2021 m. spalio 26 d.) ir garbės konsulatą Daegu. Pietų Korėja ambasados Lietuvoje neturi, šalį atstovauja ambasadoriai, reziduojantys Varšuvoje.

Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Korėjos Respublika grupė (dabartinis pirmininkas – TS-LKD narys Andrius Kupčinskas).

Santykių istorija 

2005 m. liepos 11 d. Lietuvoje lankėsi Korėjos Nacionalinės Asamblėjos delegacija, susitikusi su tuomečiu prezidentu Valdu Adamkumi.

Pirmasis aukšto rango P. Korėjos pareigūno vizitas Lietuvoje įvyko 2011 m. liepos 18 d., įvykus susitikimui tarp Vilniuje viešėjusio Korėjos Respublikos Asamblėjos pirmininko Park Hi Te ir Lietuvos prezidentės Dalios Grybauskaitės.

2012 m. Pietų Korėjos Josu mieste vykstančioje parodoje dalyvavo ir Lietuvos atstovai; Lietuvos paviljonas pelnė sidabro medalį.

2014 m. vasario mėnesį su darbo vizitu Pietų Korėjoje lankėsi Lietuvos prezidentė Dalia Grybauskaitė, kur Ulsano uoste vyko suskystintų dujų terminalo laivo-saugyklos krikštynos – būtent Pietų Korėjoje buvo pastatytas suskystintų dujų terminalas Independence.

Tų pačių metų liepos 16 d. Vilniuje esančiame Mykolo Romerio Universitete (MRU) atidarytas pirmasis Baltijos šalyse Karaliaus Sedžiongo institutas, paskatinęs daug glaudesnį kultūrinį bendradarbiavimą. 2018 m. liepos mėn. Institutas įsteigtas ir VDU, Kaune. Korėjiečių kalba dėstoma VU ir VDU, pastarajame nuo 2010 m. veikia ir populiariosios korėjiečių kultūros studentų klubas Hallyu.

2018 m. vasarį vykstant Pjongčango olimpinėms žaidynėms, kur dalyvavo Lietuvos delegacija, jų pasižiūrėti išvyko ir Lietuvos prezidentė Dalia Grybauskaitė, kur susitiko su Pietų Korėjos prezidentu Mun Džėinu, aptardama tarptautinę saugumo padėtį ir dvišalių ryšių stiprinimą ekonomikos, verslo ir inovacijų srityse.

2019 m. balandžio pabaigoje veiklą pradėjo Jungtinis Pietų Korėjos ir Baltijos šalių ekonomikos komitetas, kuriame be Pietų Korėjos dalyvauja Lietuva, Latvija ir Estija. Juo siekiama skatinti ekonominius ryšius. Tų pačių metų birželio 3 d. Lietuvoje lankėsi ir su prezidente Dalia Grybauskaite bei premjeru Sauliumi Skverneliu susitiko Korėjos Respublikos Nacionalinės asamblėjos pirmininkas Moon Hee-sang.

2021 m. birželio 12 d. Pietų Korėjoje buvo įkurta ten gyvenančių lietuvių bendruomenė, o tų pačių metų rudenį Seule planuota atidaryti Lietuvos ambasadą. Tai padaryta spalio 26 d. į Seulą atvykus Lietuvos laikinajam reikalų patikėtiniui Vilijui Samuilai. 2022 m. gegužę pirmojo ambasadoriaus pareigas pradėjo eiti Ričardas Šlepavičius.

2022 m. spalio pabaigoje Lietuvoje lankėsi Pietų Korėjos prekybos, pramonės ir energetikos ministras Ahn Dukgeun, susitiko su ekonomikos ir inovacijų ministre Aušrine Armonaite.

Aukščiausio lygio susitikimai 

Lietuvos prezidentai su oficialiais vizitais Pietų Korėjoje lankėsi du kartus:

 2014 m. vasario 18 d. prezidentė Dalia Grybauskaitė vizito Pietų Korėjoje metu susitiko su prezidente Pak Kinhė. Tai buvo pirmasis aukšto lygio abiejų valstybių vadovų susitikimas.
 2018 m. vasario 7 d. prezidentė Dalia Grybauskaitė vizito Pietų Korėjoje metu susitiko su prezidentu Mun Džėinu.

Pietų Korėjos prezidentai su oficialiais vizitais Lietuvoje nėra lankęsi.

Ekonominiai mainai 

2020 m. duomenimis, prekybos apyvarta tarp Lietuvos ir Pietų Korėjos siekė 124,9 mln. eurų, o Pietų Korėja buvo 38-a pagal prekybos apimtis Lietuvos prekybos partnerė.

Prekybos balanse vyrauja importas iš Pietų Korėjos į Lietuvą.
 	
 Eksportas sudaro 57,5 mln. eurų; Pietų Korėja yra 43-a pagal prekybos apimtis eksporto partnerė.
 Importas sudaro 67,4 mln. eurų; Pietų Korėja yra 35-a pagal prekybos apimtis importo partnerė. Daugiausiai importuojamos prekės: plastikai ir jų dirbiniai (17%), elektros mašinos ir įrenginiai bei jų dalys (13%), branduoliniai reaktoriai, katilai (12%), geležis ir plienas (8%), įvairūs chemijos produktai (6%), kaučiukas ir jo dirbiniai (6%).

2020 m. Pietų Korėjos tiesioginių užsienio investicijų dydis Lietuvoje buvo neigiamas. Tuo tarpu Lietuvos tiesioginių investicijų Pietų Korėjoje užfiksuota nebuvo. Prekybos dinamika tarp Korėjos Respublikos ir Lietuvos yra svyruojanti.

Turizmas 

Turistų iš Pietų Korėjos skaičius Lietuvoje nuolat augo iki 2020 m., tačiau vėliau stipriai sumažėjo dėl COVID-19 pandemijos.

Į Lietuvą atvykstančių korėjiečių turistų skaičius:

Pilietiniai mainai

Ambasadoriai 

Iš Lietuvos pusės:

 Ginutis Voveris (1997–2001 m.), rezidavo Pekine
 Artūras Žurauskas (2001–2006 m.), rezidavo Pekine
 Rokas Bernotas (2006–2010 m.), rezidavo Pekine
 Lina Antanavičienė (2010–2015 m.), rezidavo Pekine
 Ina Marčiulionytė (2015–2020 m.), rezidavo Pekine
 Diana Mickevičienė (2020–2021 m.), rezidavo Pekine
 Vilijus Samuila (2021 m. spalis – 2022 m. gegužė), laikinasis reikalų patikėtinis Seule
 Ričardas Šlepavičius (nuo 2022 m. gegužės), pirmasis Lietuvos ambasadorius Pietų Korėjai, reziduojantis Seule

Iš Pietų Korėjos pusės (sąrašas nėra baigtinis):
 Kim Sai-taik (1992–1994 m.), rezidavo Danijoje
 Geun-Hyeong Yim (2008–2011 m. (?)), rezidavo Danijoje
 Joon Jae Lee (2011 m. birželis – 2014 m.), rezidavo Varšuvoje
 Ji-in Hong (dvyliktasis, 2014 m. rugsėjis – 2017 m. sausis), rezidavo Varšuvoje
 Choe Sung-joo (tryliktasis, 2017 m. sausio 16 d. – 2018 m. lapkritis), rezidavo Varšuvoje
 Mira Sun (keturioliktoji, 2018 m. lapkritis – 2021 m. gruodis), reziduoja Varšuvoje
 Hoonmin Lim (penkioliktasis, nuo 2022 m. sausio), reziduoja Varšuvoje

Lietuvos ordinų kavalieriai Pietų Korėjos piliečiai 

Už nuopelnus Lietuvai apdovanotas vienas P. Korėjos pilietis – Hong Kun Kim. Jam 2001 m. birželio 13 d. įteiktas LDK Gedimino ordino Riterio kryžius.

Taip pat skaitykite 
 Lietuvos-Šiaurės Korėjos santykiai
 Japonijos-Lietuvos santykiai
 Kinijos-Lietuvos santykiai
 Pietų ir Šiaurės Korėjos santykiai

Šaltiniai 

Lietuvos diplomatiniai santykiai
Pietų Korėjos užsienio politika