joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Stratosfera

Stratosfera – antrasis Žemės atmosferos sluoksnis, esantis virš troposferos ir po mezosfera. Stratosferą po 1902 m. atrado prancūzų meteorologas Léon Teisserenc de Bort.

Charakteristikos 
Stratosfera driekiasi tarp 10 km ir 50 km aukščio, išskyrus ašigalius, kur ji prasideda apie 8 km aukštyje. Jai būdinga temperatūrinė stratifikacija (susisluoksniavimas): šiltesni sluoksniai viršuje, šaltesni žemiau, tuo tarpu troposferoje atvirkščiai – temperatūra su aukščiu žemėja. Ši pasikeitimas atsiranda ties tropopauze, riba tarp troposferos ir stratosferos.

Temperatūra 
Stratosferos temperatūros vertikalus susisluoksniavimas atsiranda dėl ultravioletinio Saulės spinduliavimo, kurį sugėrę viršutiniai sluoksniai įšyla. Viršutinėje stratosferos dalyje temperatūra apie 270 K (-3 °C), gali viršyti 0 °C. Ši riba vadinama stratopauze, po jos temperatūra mezosferoje didėjant aukščiui vėl žemėja.

Stratosferos viršutinis sluoksnis įšyla dėl ozono sluoksnio, kuris sugeria UV spinduliavimą. Kadangi oro tankis statosferoje daug žemesnis nei troposferoje, net nežymus UV spinduliavimas sukelia spartų temperatūros pokytį. Stratosferoje yra didžiausia atmosferos ozono dalis, didžiausias jo tankis apie 22 km aukštyje.

Cirkuliacija 
Dėl stratifikacijos stratosfera yra stabili dinaminiu požiūriu – joje nevyksta pastovi konvekcija ir su tuo susijęs atmosferos maišymasis (turbulencija), tačiau vyksta aktyvus horizantalus dujų maišymasis (spartesnis nei vertikalus). Viena iš stratosferos cirkuliacijos charakteristikų yra Kvazidvimetė stratosferos cirkuliacija (QBO, quasi-Biennal Oscillation) atogrąžų regionuose, varoma troposferoje kilusių gravitacinių bangų. QBO sukelia antrinę cirkuliaciją, kuri svarbi ozono bei vandens garų pernašoje.

Kitos savybės 
Komerciniai lėktuvai vidutinėse platumose paprastai skrenda apie 10 km aukštyje, apatinėje stratosferos dalyje, nes tai yra aukščiau regiono, kuriame formuojasi orai, tad išvengiama atmosferos turbulencijos (kuri vyksta dėl konvekcijos troposferoje. Skrydyje dažnai juntama turbulencija atsiranda dėl orlaivio perėjimo iš troposferos į stratosferą.

Šiaurinio pusrutulio žiemos metu dažnai pastebimas staigus stratosferos atšilimas, sukeltas vadinamųjų Rosbio bangų (Rossby waves) sugėrimo stratosferoje.

Ozono sluoksnio retėjimas 
Pagrindine ozono koncentracijos mažėjimo stratosferoje priežastimi laikomi chlorofluoroangliavandeniliai (CFC), kurie įvairiai naudojami pramonėje, nes yra stabilūs, nebrangūs, nenuodingi, nedegūs ir nesukelia korozijos. Dėl savo stabilumo CFC ilgainiui pasiekia stratosferą, kur veikiant UV spinduliams, chloras, fluoras, bromas išlaisvina aktyvius radikalus, ir sudėtingos cheminių reakcijų sekos galutinis rezultatas yra ozono kiekio mažėjimas. Iki 1996 m. CFC gamyba bei emisijos buvo uždrausta tarptautiniu mastu, tačiau juodojoje rinkoje vis dar gaminami.

Atmosfera
Krekenavos Mykolo Antanaičio gimnazija

Panevėžio rajono Krekenavos Mykolo Antanaičio gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Krekenavoje (Panevėžio raj.), Laisvės g. 18, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190397677.

Naujarodžių kaime veikia gimnazijos Rodų skyrius, tipas – pradinė mokykla.

Istorija 
1533 m. rašytiniuose šaltiniuose minima parapinė mokykla. 1865 m. Krekenavoje jau veikė valstybinė pradinė mokykla. 1919 m. mokytojo Mykolo Antanaičio iniciatyva pradinė mokykla reorganizuota į progimnaziją. Jos direktoriumi tapo M. Antanaitis. 1935 m. progimnazija pertvarkyta į šešių skyrių reformuotą pradinę mokyklą. 1944 m. vėl pradėjo veikti progimnazija. Didėjant mokinių skaičiui, 1947 m. progimnazija reorganizuota į gimnaziją. 1949 m. gimnazija pertvarkyta į vidurinę mokyklą.

1969–1982 m. pastatytas antrasis mokyklos pastatas, sporto salė, valgykla, bendrabutis. 1994 m. vidurinei mokyklai suteiktas M. Antanaičio vardas. 2004 m. įsteigta Mykolo Antanaičio premija, kuria kasmet apdovanojamas vienas iš mokyklos mokytojų arba mokinių, labiausiai nusipelniusių garsinant mokyklos vardą. 2007 m. Krekenavos Mykolo Antanaičio vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas.

Direktoriai 
 1944 m. Povilas Pečkus
 1945 m. Petras Pakštaitis
 1946 m. Jonas Štaras
 1947 m. Bronius Jočys
 1949 m. Anicetas Astravas
 1950 m. Vitalijus Kasperiūnas
 1951 m. Stasys Murinas
 1952 m. Juozas Žala
 1966 m. Antanas Lapinskis
 1969 m. Birutė Klikūnienė
 1972 m. Vladas Klikūnas
 1989 m. Alvydas Januškevičius
 1991 m. Albinas Aleksas Graževičius
 nuo 2010 m. Vaidas Pocius

Išnašos

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Panevėžio rajono savivaldybės mokyklos
Krekenava
Velžio gimnazija

Panevėžio rajono Velžio gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Velžyje (Panevėžio raj.), Žemdirbių g. 15, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190398779. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
1909 m. rudenį Velžyje duris atvėrė pradinė mokykla. Pirmasis mokyklos pastatas išlikęs netoli senojo Vilniaus plento, prie įvažiavimo į gyvenvietę. Pirmasis jos mokytojas N. Krasnozanovas griežtai reikalavo, kad mokykloje būtų kalbama tik rusiškai. 1920 m. Panevėžio apskrities mokyklų inspektorius Matas Grigonis į keturklasę paskyrė dirbti S. Janauską. Joje mokėsi apie 80 mokinių ne tik iš Velžio, bet ir iš Keravos, Staniūnų, Kirkūnų, Velykių kaimų. Mokytojo S. Janausko iniciatyva buvo suburtas jaunimo dramos būrelis. Ypač didelį pasisekimą turėjo Keturakio komedija „Amerika pirtyje“. Vaidinama buvo daržinėje. Į spektaklius buvo pardavinėjami bilietai po 50 ir po 25 centus, žiūrint kokios vietos – stovimos ar sėdimos. Už gautus pinigus būrelio nariai pirko knygų ir įsteigė viešąją biblioteką prie Velžio pradinės mokyklos. Stasio Janausko iniciatyva pradėtas leisti meninis-literatūrinis savaitinis laikraštis „Velžio balselis“.

1982 m. pastatyta 696 vietų Velžio vidurinė mokykla. Pirmuosius mokslo metus pradėjo 9 klasės, susirinko 287 mokiniai ir 27 mokytojai. 1985 m. išleista pirmoji laida, 11 abiturientų. 1986 m. pradėta mokyklos kompiuterizacija. 1992 m. įvestas sustiprintas lietuvių kalbos mokymas. 1996 m. mokyklos komanda dalyvavo Šiaurės ir Baltijos šalių projekte „Ugdymo turinio ir pedagogų profesinės kultūros plėtotė“. 1998–2000 m. mokykla dalyvavo profilinio ugdymo eksperimente. 2001 m. mokykla įsirengė meno galeriją „Baltoji niša“, apipavidalinti ją padėjo mokiniai. 2002 m. įvedamas ankstyvasis anglų kalbos mokymas. 2003 m. pradedamas vidaus auditas. Iki 2004 m. Velžio vidurinę mokyklą baigė XX laidų, 350 abiturientų. 2005 m. mokykla tapo gimnazija, atliktas mokyklų tobulinimo išorės audito projektas. 2005 m. išleista pirmoji gimnazistų laida. 2006 m. mokykla atrinkta dalyvauti projekte „Besimokančių mokyklų tinklų kūrimas“. 2006 m. pastatyta nauja sporto salė. 2012 m. rugsėjo 1 d. prie gimnazijos prijungta Katinų pagrindinė mokykla.

Direktoriai 
 1982 m. V. Sarcevičienė
 nuo 2005 m. Rimtas Baltušis

Žymūs mokytojai 
 Violeta Brazdžiuvienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui.

Mokiniai 
Iki 2004 m. Velžio vidurinę mokyklą baigė XX laidų, 350 abiturientų.

Himnas 
Ar prisimenat pirmą rugsėjį,
Kai skubėjom su puokštėm gėlių?
Ji duris mums svetingai atvėrė,
Vedė mus pažinimo keliu.
Mokykla, mokykla,
Prie Nevėžio krantų,
Čia palieka vaikystė tava
Iš tiesų.
Į gimnaziją skubam kas rytą
Pasisemti žinių ir šviesos.
Čia paliekame savo vaikystę
Tartum aidą gražiausios dainos.

Rudenėlį kiekvieną rugsėjis
Į gimnaziją kviečia visus.
Mes laimingi, kad mokslus čia ėjom,
Čia mes esam kiekvienas brangus.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė
 Senoji svetainė

Velžys
Lietuvos gimnazijos
Panevėžio rajono savivaldybės mokyklos
Plungės Saulės gimnazija

Plungės „Saulės“ gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Plungėje, Birutės g. 25B, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191130264.

Istorija 
1919 m. dabartinėse gimnazijos patalpose „Saulės“ draugija atidarė keturių klasių „Saulės“ mokyklą. 1921 m. jai suteiktos vidurinės mokyklos teisės. 1925 m. ji išaugo į gimnaziją, kuri iš pradžių veikė Oginskio rūmuose, o vėliau persikėlė į Kapucinų mokyklą, nes Oginskio rūmuose įsikūrė vidurinė žemės ūkio mokykla.

1929 m. gimnazija tampa valstybine, nepriklausoma nuo „Saulės“ draugijos, bet Švietimo ministerija nutarė Plungės valstybinę gimnaziją uždaryti ir jos vietoje įsteigti mokytojų seminariją. Plungėje palikta tik keturių klasių progimnazija. 1934 m. uždarius mokytojų seminariją, Plungės visuomenė vėl susidūrė su sunkumais leidžiant vaikus mokytis. Nuo 1934 m. rudens Švietimo ministerija paliko Plungėje tik progimnaziją ir iki 1936 m. neleido atidaryti aukštesnių klasių.

Tuo metu Plungėje dar veikė privati žydų progimnazija. 1928 m. iš Vokietijos į Plungę atvykę vienuoliai kapucinai už Babrungo upės ant kalno savo lėšomis pasistatė mokyklos rūmus, įsirengė bendrabutį, kuriame apgyvendino neturtingus mokinius ir mokė nemokamai, tikėdamiesi iš jų išauklėti vienuolius. Kitiems už mokslus reikėjo mokėti. 1936–1937 m. ši mokykla prijungta prie Plungės valstybinės progimnazijos. Jungtinė progimnazija įsikūrė kapucinų vienuolyno patalpose. Ji buvo perorganizuota į gimnaziją ir veikė iki Antrojo pasaulinio karo.

1966 m. mokykla gavo 3-osios vidurinės mokyklos vardą, 1996 m. pavadinta „Saulės“ vidurine mokykla, o 1997 m. vėl tapo „Saulės“ gimnazija.

Gimnazijoje plėtojamas teatrinis sąjūdis, vyksta teatralizuotos tradicinės šventės. Aktyviai ir rezultatyviai dalyvaujama moksleivių olimpiadose bei konkursuose. Leidžiamas sienlaikraštis „Saulėtekis“. Be privalomų anglų ir prancūzų bei pasirenkamų rusų ir vokiečių kalbų, dėstomos lotynų ir italų kalbos.

Direktoriai 
 1919 m. Edvardas Gedgaudas
 1927 m. A. Simaitis
 Juozas Milašius
 2008 m. Algimantas Budrys

Žymūs mokytojai 
 Birutė Kaveckienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui
 Kristina Smilgevičiūtė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui

Žymūs mokiniai 
 Juozas Bagdonas (1911–2005) – dailininkas
 Bronislovas Lubys (1938–2011)  – verslininkas, politikas
 Ieva Žalimaitė (g. 1992 m.) – šachmatininkė

Himnas 
Kai rugsėjy gervės krykščia,
Į gimnaziją tu vėl skubi.
Amžina jaunystė trykšta
Ir daina skambi skambi.

Priedainis:
Gimnazija, gimnazija,
Kaip saulė mums švieti.
Gimnazija, gimnazija,
Į ateitį kvieti.

Savo darbą, mintį, protą
Lietuvai kasdien nešu
Ir girdžiu, kaip skamba žodis,
Nuo kurio šviesu, šviesu.

Mūs visų Tėvynė laukia,
Ir jau šaukia ar girdi?
Pasakyki, kokią auką
Ant jos aukuro neši?

Gimnazijos himno autorė Danutė Serapinienė.

Nuorodos 
 Gimnazijos svetainė

Plungė
Lietuvos gimnazijos
Plungės rajono savivaldybės mokyklos
Platelių gimnazija

Plungės rajono Platelių gimnazija – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Plungės raj. Plateliuose, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191131170. Nuo 2021 m. Liepijų mokyklos skyrius.

Istorija 

Pirmasis vaikų švietimo židinys Plateliuose atsirado 1804 m. Tada mokykloje mokėsi 10 mokinių. Iki 1816 m. mokinių skaičius išaugo iki 40. Nuo 1819 m. Plateliuose veikė parapijinė mokykla, išlaikoma klebonijos lėšomis. Po 1863 m. sukilimo caro valdžia Plateliuose įsteigė valdišką pradžios mokyklą, vadinamą liaudies mokykla. 1908 m. ima veikti „Saulės“ pradžios mokykla, išlaikoma dvasininkijos. Jos pirmasis mokytojas buvo Kazimieras Sidabras.

1917 m. rudenį įsteigiama valstybinė vienkomplektė Platelių pradžios mokykla. Vedėjas – Jonas Žadeikis. Joje jau mokėsi 83 mokiniai. Vokiečių vyriausybės įsakymu 1917–1918 m. mokykloje buvo mokoma vokiečių kalbos. 1932 m. pastatyta nauja mokykla, kurioje mokėsi 120 mokinių.

Tarybų valdžios metais Plateliuose pradėtas įgyvendinti visuotinis vidurinis mokymas. Mokykloje veikė 6 skyriai. Po Antrojo Pasaulinio karo 1945 m. rugsėjo 1 d. Plateliuose atidaroma progimnazija, kuri nuo 1949 m. pertvarkoma į septynmetę mokyklą. Pirmasis progimnazijos mokytojas buvo Boleslovas Balkevičius, mokymo dalies vedėja – Stasė Andriuškaitė. Jau 1953 m. rugsėjo 1 d. ji perorganizuojama į nepilną vidurinę, 1957 m. mokykla išleidžia pirmąją abiturientų laidą. Tuo metu joje dirbo 18 mokytojų. 1963 m. pradedamas statyti pirmasis mokyklos priestatas, o 1964–1965 m. mokykloje jau mokėsi 306 mokiniai. 1978 m. vėlyvą rudenį pradėta dirbti kabinetine sistema naujose erdviose patalpose.
             
2006 m. rugsėjo 1 d. mokyklai suteiktas gimnazijos statusas. 2021 m. rugsėjo 1 d. tapo Liepijų mokyklos skyriumi.

Direktoriai 
1948 m. Jurgis Račkauskas;
1954 m. Karolis Jazbutis;
1959 m. Valerija Vilkaitė;
1960 m. Juozas Žilys;
1961 m. Algirdas Stripinis;
1987 m. Regina Rubinienė.

Žymūs mokytojai 
Silva Rupeikienė, pavaduotoja ugdymui.

Žymūs mokiniai 
 Juozas Butkevičius (g. 1948 m.), Telšių meras, Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) Telšių skyriaus steigėjas;
 Algirdas Stončaitis (g. 1962 m.), policijos generalinio komisaro pavaduotojas.

Nuorodos 

 Svetainė

Plateliai
Plungės rajono savivaldybės mokyklų skyriai
Jiezno gimnazija

Prienų rajono Jiezno gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Jiezne (Prienų raj.), Vytauto g. 42, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190881450. Filialas – Jiezno gimnazijos ikimokyklinio ugdymo skyrius, Mokyklos g. 11.

XVIII a. pabaigoje įkurta parapinė mokykla, 1944–1919 m. progimnazija, dabar Jiezno gimnazija. 1781 m. joje mokėsi 16, 1810 m. – 15 mokinių.

Istorija 
Jiezne jau nuo XVIII amžiaus pabaigos veikė pradinė mokykla. 1812–1829 m. miestelio gyventojai buvo praradę galimybę mokyti savo vaikus. 1861 m. mokykla buvo perkelta iš lūšnos į konfiskuotą karčemą. 1898–1899 m. pastatyta dviklasė mokykla. 1927 m. mokykloje veikė 4 skyriai, mokėsi 10 mokinių. 1930 m. mokykla perkelta į Kvintos mūro patalpas.

1963 m. Švietimo ministerija mokyklai suteikė pavyzdinės mokyklos vardą, semtis patirties atvykdavo svečiai iš įvairių respublikos mokyklų. Mokykla garsėjo sporto, literatų, foto, chemijos, turistų būreliais, interklubu, tautinių šokių, muzikiniais kolektyvais. 1959–1975 m. veikė mokytojų liaudies teatras.

1998 m. įvestas profilinis mokymas. 2006 m. kovo 9 d. mokykla tapo gimnazija.

Direktoriai 
 1954 m. Ada Bičkauskienė
 1970 m. Justinas Kaminskas
 1991 m. Augustinas Skudra
 2001 m. Rimvydas Zailskas
 2005 m. Jonas Aleškevičius
 2008 m. l.e.p. Vilius Žiūkas
 2005–2012 m. l.e.p. Danutė Bajorienė
 2009 m. Dalia Bredelienė
 2012–2014 m. Povilas Veteris
 2014–2015 m. l.e.p. Ramutė Bubnienė
 2015 m. Neringa Zujienė

Žymiausi mokytojai 
Dirbę: Eugenija Rimšienė, Ieva Kantakevičienė, Jonas Vaitkevičius, Voldemaras Steikūnas, Justinas Kaminskas, Stasė Vaitkevičienė, Alfonsas Aleksiūnas, Anatolijus Bernatavičius, Regina Kvedaravičienė, Marijona Kandrotienė, Agnė Mackevičienė, Genovaitė Aleksonienė, Vida Liutkevičiūtė, Petras Kučinskas, Birutė Ševelkaitienė, Jonas Marcinkus, Augustinas Skudra, Birutė Grižienė, Danutė Bajorienė.

Dirbantys:
 Nijolė Kuliešienė – lietuvių  k. mokytoja metodininkė, geriausia 2014 metų Prienų rajono mokytoja.
 Dalia Mazuronienė –  direktoriaus pavaduotoja ugdymui.
 Janina Bartusevičienė – anglų k. mokytoja metodininkė.
 Birutė Dičkuvienė – lietuvių k. mokytoja metodininkė.
 Saulius Šimanskas – fizinio ugdymo mokytojas metodininkas.
 Laimutė Grigaliūnienė – geografijos mokytoja metodininkė.
 Roma Kandrotienė – pradinio ugdymo mokytoja metodininkė.
 Vilma Mekionytė – fizikos mokytoja metodininkė.
 Ramutė Bubnienė – pradinio ugdymo mokytoja metodininkė.
 Nijolė Aleškevičienė – istorijos vyr. mokytoja.
 Sigitas Žalys – istorijos vyr. mokytojas.
 Jolita Stačiokaitė – anglų k. vyr. mokytoja.
 Audronė Jusienė – dailės mokytoja metodininkė.

Žymiausi mokiniai 
 Enrikas Sapožnikovas – inžinierius elektrikas.
 Egidijus Bičkauskas – teisininkas, Atkuriamojo Seimo narys, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.

Literatūra 
 Čia mūsų namai / Jiezno vidurinė mokykla. – Vilnius: Trys žvaigždutės, 2005. – 80 p.: iliustr. – ISBN 9955-641-10-X

Nuorodos 
 Gimnazijos tinklalapis

Jieznas
Prienų rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos gimnazijos
Veiverių Tomo Žilinsko gimnazija

Veiverių Tomo Žilinsko gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Prienų raj. Veiveriuose, Kauno g. 29, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190193030.

Filialas - Veiverių Tomo Žilinsko gimnazijos Lizdeikių pradinio ugdymo skyrius.

Istorija 
1919 m. Veiveriuose įsteigta mokykla. 1925 m. mokyklai suteiktas Lietuvos mokytojų tėvu vadinamo Tomo Ferdinando Žilinsko vardas. Anot Jono Jablonskio, tai buvo „didysis Lietuvos mokytojų patriarchas, auklėtojas ir žadintojas, mokėjęs sunkiausiomis aplinkybėmis dirbti savo krašte“. 1866 m. T. Žilinskas buvo paskirtas Veiverių pedagoginių kursų lietuvių valstiečių vaikams mokytoju, dėstė matematiką, gamtos mokslus ir lietuvių kalbą. 1872 m. šie kursai pavadinami Veiverių mokytojų seminarija. Nuo XIX a. vidurio iki Pirmojo pasaulinio karo seminarija buvo vienintelė lietuvių mokytojų rengimo įstaiga. Pirmojo pasaulinio karo metais seminarija evakuota į Rusijos gilumą.

1919 m. mokytojų seminarijai į Veiverius negrįžus, buvusiose patalpose spalio mėnesį įkuriama Veiverių vidurinė mokykla. Tuomet visi, norintys mokytis vidurinėje mokykloje privalėjo išlaikyti konkursinius egzaminus. Per šiuos egzaminus buvo tikrinamos lietuvių, vokiečių kalbos, matematikos, istorijos, gamtos, geografijos žinios. Mokslas vidurinėje mokykloje buvo mokamas, po 70-75 litus per metus. Neturtingus, labai gero elgesio ir gerai besimokančius mokinius, pedagogų tarybos ir tėvų komiteto sprendimu, atleisdavo nuo mokslo mokesčio. Mokykla garsėjo griežta drausme bei tvarka. Moksleiviai dėvėjo mokyklos uniformas. Dauguma jų dalyvaudavo jiems laikomose sekmadieninėse mišiose.

1940 m. panaikintas Tomo Žilinsko mokyklos vardas susigrąžinamas tik 1989 m. 2006 m. suteiktas gimnazijos statusas. 2008 m. pradedamas gimnazijos pastato rekonstravimas.

Direktoriai 
 Audronė Raibužienė

Žymūs mokytojai 
 Bronė Buivydaitė, pedagogė, rašytoja.

Išnašos

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Veiveriai
Lietuvos gimnazijos
Prienų rajono savivaldybės mokyklos
Viduklės Simono Stanevičiaus gimnazija

Viduklės Simono Stanevičiaus gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Viduklėje (Raseinių raj.), S. Dariaus ir S. Girėno g. 12, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190106933.

Istorija 

 1512 m. minima Viduklės mokykla;
 1907 m. įkurta valstybinė pradinė mokykla;
 1933 m. specialiai mokyklai pastatytas dviaukštis pastatas;
 1944 m. įkurta Viduklės progimnazija;
 1949 m. įkurta Viduklės vidurinė mokykla;
 1953 m. išleista pirmoji abiturientų laida;
 1965 m. įrengtas vandentiekis, centrinis šildymas, kanalizacija;
 1966 m. pastatytas triaukštis priestatas;
 1989 m. Viduklės vidurinei mokyklai suteiktas rašytojo Simono Stanevičiaus vardas;
 2004 m. atlikta mokyklos pastato renovacija;
 2007 m. Viduklės Simono Stanevičiaus vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas.

Direktoriai 
Dabartinė direktorė: Danutė Janukienė

Žymūs mokytojai 
 Stanislovas Rapolionis

Žymūs mokiniai 
 Juozas Aputis, rašytojas;
 Jonas Babonas, kunigas;
 Valentinas Čepkus, dainininkas, literatas;
 Vaidas Jurgilas, krepšininkas;
 Algimantas Kliunka, prokuroras;
 Sigitas Kučinskas, pasaulio akademinio irklavimo čempionas;
 Bernadeta Lukošiūtė, radijo diktorė;
 Pranas Narbutas, žurnalistas;
 Kazys Norkus, neuropatologas, medicinos mokslų daktaras;
 Antanas Norkus, Endokrinologijos instituto direktorius;
 Ona Petroševičiūtė, chemijos mokslų daktarė;
 Zigmantas Pocius, Mokslo ir enciklopedijų leidyklos direktorius;
 Algirdas Smilgevičius, VGTU automatikos katedros profesorius;
 Vladas Vitkauskas, alpinistas;
 Zigmas Marcelius Žukauskas, inžinierius geodezininkas;
 Antanas Bučinskas, profesorius, mokslų daktaras.

Himnas 

Ateiname mes čia visi
Į pirmąjį medinį suolą . 
Kiek plaka ir nerimsta mūs širdis, 
Kai rašom pirmą raidę uoliai.

Priedainis
Mūsų gimnazijoj jaunystė
Gyvena ir amžinai gyvens.
Lyg paukščiai mes vėlei čia sugrįžtam
Pasveikinti tavęs, tavęs.
 
O laiko upės neš dienas 
Ir nebeleis kartu pabūti.
Mes nepamiršim paskutinį kart
Į klasę kviečiančio skambučio. 
 
Jis lydi mus visus metus, 
Kartu čia skamba mūsų juokas.
Tik vakar, rodos, ėjom pas tave
Nedrąsūs ir maži pirmokai.

Muzika ir žodžiai Albino Stakausko

Literatūra 
 Viduklės Simono Stanevičiaus gimnazija (sud. Alfonsas Mockus). - Šiauliai: Titnagas, 2008. - 32 p.: iliustr. - ISBN 978-9955-613-22-0

Nuorodos 
 Gimnazijos svetainė 

Viduklė
Lietuvos gimnazijos
Raseinių rajono savivaldybės mokyklos
Rusijos imperijos įstatymų sąvadas

Rusijos imperijos įstatymų sąvadas () – tematine tvarka išdėstytas įstatymų sąvadas.

Pirmasis leidimas – 1832 m., vėlesni – 1842 ir 1857 m. Buvo sudaryti iš tematinių 15 tomų (pvz., I tomas – Pagrindiniai valstybės įstatymai, III – civilinės tarnybos statutai, XIX – Įstatymai apie sąlygas, XV – Bausmių statutas).

Nuorodos 
 Rusijos teisynai

Teisės kodeksai
Istoriniai teisės šaltiniai
Rusijos teisės šaltiniai
Rusijos imperija
Rietavo Lauryno Ivinskio gimnazija

Rietavo Lauryno Ivinskio gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rietave (Rietavo sav.), Daržų g. 1, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191130830.

Filialai:
 Rietavo Lauryno Ivinskio gimnazijos Pelaičių pradinio ugdymo skyrius;
 Rietavo Lauryno Ivinskio gimnazijos Daugėdų pradinio ugdymo skyrius.

Mokykloje organizuojamas papildomas ugdymas. Veikia apie 40 įvairių krypčių papildomo ugdymo būreliai, kuriuose moksleiviai gali lavintis, tobulėti, rasti sau mėgiamą laisvalaikio praleidimo būdą. Mokyklos auklėtinių jėgomis įrengta jauki kompiuterizuota skaitykla, kurioje vyksta įvairūs jaunimo mėgstami renginiai. Moksleiviai sėkmingai dalyvauja mokyklos, savivaldybės ir respublikinėse olimpiadose.

Istorija 

Rietave, anot rašytinių šaltinių, pirmoji parapinė mokykla įkurta 1596 m. Tai viena seniausių mokyklų Žemaitijoje. Pakilus kultūriniam gyvenimui, parapinė mokykla nebepatenkino buvusių poreikių ir buvo reorganizuota į keturmetę, vėliau – į penkių klasių „Retavskoje gorodskoje narodnoje učilišče“. Šioje mokykloje mokėsi nemažai iškilių Rietavo krašto žmonių, tarp jų ir prof. Kazimieras Jaunius, prof. Jurgis Baltrušaitis. Daug metų parapinėje mokykloje dirbo Laurynas Ivinskis. Pradinė mokykla iki Antrojo pasaulinio karo vadinta Lauryno Ivinskio vardu. Šis vardas mokyklai grąžintas 1988 m.

1962–1963 mokslo metais Rietave pastatyta nauja 920 vietų mokykla, 1977/1978 mokslo metais – jos priestatas. Dabar mokykloje įrengti geri kabinetai, aktų ir 2 sporto salės, 300 vietų valgykla. Mokykloje įrengtos dvi kompiuterių klasės. 1983 m. mokykla įsijungė į sveikos gyvensenos programą. 1987 m. pradėta mokyti anglų kalbos. Nuo 2000 m. vienuoliktose klasėse vykdomas profiliavimas. 2005 m. mokykla akredituota, jai suteiktas gimnazijos statusas. Vėliau prie gimnazijos prijungta Labardžių pagrindinė mokykla.

Direktoriai 
 Regina Litvinienė II vadybinė kategorija, lietuvių kalbos mokytoja metodininkė (buvusi).
 Dalia Baliutavičienė II vadybinė kategorija (buvusi).
 Alma Lengvenienė (dabartinė).

Mokinių prezidentai 
 2009–2010 m. Mantas Rubežius
 2010–2014 m. Lukas Kornelijus Vaičiakas
 2014–2016 m. Ovidijus Žilius
 2016–2018 m. Vilius Raišuotis
 2018–dabar Deividas Radžvilas

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Rietavas
Lietuvos gimnazijos
Rietavo savivaldybės mokyklos
Rokiškio Romuvos gimnazija

Rokiškio „Romuvos“ gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškyje, Taikos g. 17, vykdžiusi pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Buvęs įstaigos kodas 290249010. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
1972 m. įkurta Rokiškio 3-ioji vidurinė mokykla. 1995 m. Rokiškio rajono tarybos sprendimu mokykla pavadinta Rokiškio „Romuvos“ vidurine mokykla. 2000 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos sprendimu mokykla reorganizuota į Rokiškio „Romuvos“ gimnaziją. 2012 m. rugpjūčio 22 d. Rokiškio „Romuvos“ gimnazija sujungta su Rokiškio Juozo Tumo-Vaižganto vidurine mokykla, įsteigiant Rokiškio Juozo Tumo-Vaižganto gimnaziją.

Direktoriai 
 1994–2000 m. Gediminas Matiekus
 2000–2003 m. Eimutis Mališauskas
 2003–2012 m. Gediminas Matiekus
 2017-2022 m. Diana Guzienė
 Nuo 2022 m. Rasa Pranckūnienė

Mokytojai 
 Milda Vainiutė, teisininkė, profesorė

Žymūs mokiniai 
 Raimondas Balsys, teisininkas, Anykščių politikas
 Airida Gudaitė, profesionali šokėja, LowAir įkūrėja
 Rimanta Burnickienė, gydytoja, Rokiškio politikė
 Saulius Gintautas, verslininkas, Rokiškio politikas
 Algis Kazulėnas, istorikas, Seimo narys
 Alfredas Paberžis, pedagogas

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Rokiškis
Buvusios Rokiškio rajono savivaldybės mokyklos
Rokiškio Juozo Tūbelio progimnazija

Rokiškio Juozo Tūbelio progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškyje, P. Širvio g. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190249358. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
1983 m. rugsėjo 1 d, atidaryta Rokiškio 4-oji vidurinė mokykla. 1994 m. rugsėjo 1 d. mokyklai suteiktas gimnazijų klasių statusas. 1995 m. sausio 27 d. mokyklai suteiktas žymaus valstybės veikėjo, kraštiečio Juozo Tūbelio (1882–1939) vardas. 1998 m. rugsėjo 1 d. mokyklai suteiktas gimnazijos statusas, Rokiškio rajono savivaldybės taryba Juozo Tūbelio vidurinę mokyklą reorganizavo į Rokiškio pradinę mokyklą ir Rokiškio Juozo Tūbelio gimnaziją. 2012 m. rugpjūčio 28 d. sujungus J. Tūbelio gimnaziją, Rokiškio pradinę mokyklą bei darželio-mokyklos „Varpelis“ pradines klases, įkurta J. Tūbelio progimnazija.

Direktoriai 
 Zenonas Pošiūnas

Žymūs mokytojai 
 Algimantas Sirvydis, direktoriaus pavaduotojas
 Irena Lašienė, direktoriaus pavaduotoja
 Vida Papaurėlienė, direktoriaus pavaduotoja

Literatūra 
 Laiko žingsniai, 1983–2003 / Rokiškio Juozo Tūbelio gimnazija (sud. Vanda Leščiova). – Utena: Utenos spaustuvė, 2004. – 226 p.: iliustr. – ISBN 9955-513-71-3
 Laiko žingsniai: mokytojai, 1983–2006 / Rokiškio Juozo Tūbelio gimnazija (sud. Vanda Leščiova). – Utena: Utenos spaustuvė, 2006. – 177 p.: iliustr. – ISBN 9955-626-79-8

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos progimnazijos
Rokiškio rajono savivaldybės mokyklos
Rokiškis
Juodupės gimnazija

Juodupės gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Juodupėje, P. Cvirkos g. 16, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190249696.

Nuo 1927 m. pradžios mokykla, 1944–1953 m. septynmetė, 1953–1995 m. vidurinė, nuo 1995 m. gimnazija.

Istorija 

1927 m. pradžios mokykla iš Didsodės perkelta į Stoniškio kaimą, vėliau pavadinta Juodupės pradžios mokykla. Joje mokėsi apie 100 vaikų. Antrojo pasaulinio karo metu joje buvo 6 skyriai. 1944 m. pradinė mokykla perorganizuota į progimnaziją su keturiomis pradinės mokyklos ir I–IV progimnazijos klasėmis. Pirmuoju progimnazijos direktoriumi buvo Juozas Jurevičius. 1953 m. mokykla tampa priaugančia vidurine mokykla. Daugėjant mokinių, sunkėja darbo sąlygos. Mokykla pradeda dirbti dviem pamainom. 1957 m. išeina pirmoji 23–jų abiturientų laida. 

1958 m. direktoriumi paskiriamas jaunas mokytojas Petras Marcijonas, ką tik baigęs Vilniaus valstybinį pedagoginį institutą. Mokykla dirba trimis pamainomis, nes vakarais dar dirba vakarinė (pamaininė) mokykla. Darosi ankšta. Direktoriaus iniciatyva prasideda beveik nenutrūkstančios statybos. 1961 m. pastatytas pirmasis keturių klasių, 1963 m. antras aštuonių klasių ir 1965 m. – trečias dešimties klasių priestatai. Pradedama dirbti viena pamaina, bet neilgai. 1979 m . pastatyta nauja mokykla, sporto salė, valgykla, išplečiamos dirbtuvės, įrengiamas automobilizmo kabinetas, stadionas. 

LR Švietimo ir mokslo ministerijos Kolegija 1997 m . gegužės 30 d. nutarimu Juodupės vidurinei mokyklai rugsėjo 1 d. suteikė gimnazijos statusą.

Direktoriai 
1944 m. Juozas Jurevičius, Petras Baltušis, Antanas Pupienis, Vytautas Šilinis;
1953 m. Antanas Mulvinas, Bronė Kantauskaitė–Domantienė;
1958 m.  Petras Marcijonas;
2001 m. Antanas Dabrega;
2005 m Alvydas Damoševičius;
2008 m. Diana Guzienė.

Žymiausi mokiniai 
 Algirdas Čiučelis, matematikas.

Nuorodos 
 Svetainė

Lietuvos gimnazijos
Rokiškio rajono savivaldybės mokyklos
Juodupė
Lenkijos Karalystė

Lenkijos karalystė (tam tikrais etapais vadinta Lenkijos kunigaikštyste) – istorinė valstybė dabartinės Lenkijos ir aplinkinių šalių teritorijoje, egzistavusi nuo XI a. I pusės iki XVI a. vidurio. 1569 m. kartu su Lietuvos Didžiąja Kunigaikštyste įjungta į Abiejų Tautų Respubliką, kur išlaikė savivaldą iki 1795 m.

Istorija

Susikūrimas 
Lenkijos valstybė pradėjo formuotis X amžiuje. Polianų gentyje iškilus Piastų dinastijai, ši ėmė konsoliduoti kitų slavų žemes. Vienas jų kunigaikščių, Meška I, 966 m. apsikrikštijo ir pradėjo užkariavimus, užimdamas daugumą lenkiškų žemių, tarp jų Pomeraniją, Sileziją, Mažąją Lenkiją.

Boleslovas Narsusis 
Meškos I sūnus Boleslovas Narsusis po tėvo mirties dar kartą konsolidavo Lenkiją. Jo užkariavimų laikais XI a. pradžioje Lenkija laikinai užvaldė ir Bohemiją, Moraviją bei dabartinės Slovakijos teritorijas. Iš jų Lenkijos šiaurėje susiformavo nepriklausoma Pomeranijos kunigaikštystė, kuri ilgą laiką nebuvo Lenkijos dalis.

1025 m. Boleslovas Narsusis karūnavosi, tapdamas pirmuoju karaliumi. Tuo tarpu jo įpėdiniai vis negavo karaliaus titulo, kol 1295 m. Pšemislas II pradėjo nuolatinę Lenkijos karalių seką.

Susiskaldymas 

Po Boleslovo Kreivaburnio valdymo (1102–1138) Lenkija buvo padalinta į keturias dalis, valdomas atskirų sūnų. Tai pradėjo Lenkijos skaldymosi procesą, kas lėmė smulkių kunigaikštysčių atsiradimą. Nusilpusios Lenkijos provincijos dažnai tapdavo priešų puolimų taikiniu.

Suvienijimas 
1306 į valdžią atėjus Vladislovui Lokietkai, Lenkija buvo vėl suvienyta. Jo sūnus Kazimieras III Didysis buvo vienas svarbiausių Lenkijos karalystės valdovų, nes siekė centralizuoti valdymą, skatino šalies ekonominį gyvenimą ir įkūrė Krokuvos universitetą. Jo valdymo metu „pasislinko“ Lenkijos teritorija: Bohemijai atiteko lenkų istorinė Silezijos sritis, Kališo taika patvirtinta Rytų Pamario priklausomybė Kryžiuočių ordinui, tačiau Lenkija užėmė Haličą, Voluinę ir Mazoviją.

Jogailaičių dinastija 

Mirus Lenkijos karaliui Liudvikui I, neturėjusiam sūnaus, karaliene tapo jo dvylikametė duktė Jadvyga. Lenkų bajorija baiminosi jos vedybų su hercogu Vilhelmu Habsburgiečiu, todėl jos vyru išrinko Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kunigaikštį Jogailą. Šis 1385 m. pasirašė Krėvos sutartį, kitais metais priėmė katalikybę ir tapo naujuoju Lenkijos karaliumi Vladislovu II. Po 1410 m. Žalgirio mūšio sumažėjo, o po 1454–1466 m. vykusio Trylikamečio karo visiškai išnyko Kryžiuočių ordino grėsmė, Lenkija atgavo Rytų Pamarį ir naujai gavo Kulmo žemę, Marienburgą, Elbingą ir Varmę.

ATR laikotarpis 

1569 m. Lenkijos karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sudaryta Liublino unija, suformavusi Abiejų Tautų Respubliką ir prie Lenkijos prijungusi trečdalį LDK teritorijos. 1772–1795 m. valstybė pamažu panaikinta.

Šaltiniai 

 

no:Kongedømmet Polen (1025-1385)
Lenkijos istorinės valstybės
Llanelli Town AFC

Lanelio AFC – Velso futbolo klubas iš Lanelio.

Klubo savininkas Robert Jones, kuris yra Catherine Zeta-Jones dėdė.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Šaltinis:

Šaltiniai

Nuorodos 
 Sofascore
 RSSSF duomenų bazė

Llanelli
Šilutės pirmoji gimnazija

Šilutės pirmoji gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutėje, K. Kalinausko g. 2, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190696252. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Seniausia mokykla Šilutėje – 1588 m. įkurta Verdainės parapijinė bažnytinė mokykla. Šilokarčemos kaimas tada priklausė Verdainės parapijai. Frydrichas Vilhelmas III XIX a. pradžioje pareiškė, kad dvikalbystė sunkina valdymą, todėl lietuvius būtina vokietinti. 1844 m. Šilutėje veikė privati mergaičių mokykla, 1864 m. berniukų aukštesnioji mokykla. Vokiškoje mokykloje mokinys lietuvis būdavo pratinamas kalbėti vokiškai. Jam skiepijama neapykanta viskam, kas lietuviška – kalbai, istorijai, kultūrai, tradicijoms, su kiekviena karta vis mažiau lietuvių kalbėjo gimtąja kalba ir save laikė lietuvninkais. Situacija pasikeitė po I pasaulinio karo, kai 1923 m. Klaipėdos kraštas prijungiamas prie Lietuvos.

Šilutėje pirmoji Herderio vardo gimnazija įkurta 1918 m. balandžio 16 d., kurioje mokyta vokiškai. Lietuviškos mokyklos atkūrimas pradėtas 1928 m., kai keletas lietuvių nutarė privačiai mokyti savo vaikus. Iš pradžių 4 pirmieji mokiniai rinkdavosi A. ir J. Jonušaičių bute. 1928 m. šią mokyklą savo globon paėmė Klaipėdos krašto mokyklų draugija. Ši data laikoma lietuviškos mokyklos pradžia Šilutėje. Patalpos nuomojamos Herderio gimnazijoje, name dab. M. Jankaus gatvėje, vėliau Redveikio namuose dab. Atgimimo alėjoje, o 1938 m. įsikūrė naujuose gimnazijai pastatytuose rūmuose, dab. Šilutės Vydūno gimnazija. 1939 m. kovo 22 d. Vokietijai pareikalavus Klaipėdos krašto, gimnazija persikelia į Žemaičių Naumiestį.

Baigiantis karui, 1944 m. Herderio gimnazijos pastate darbą pradėjo lietuvių valstybinė Šilutės pirmoji gimnazija, vėliau pavadinta Šilutės 1-ąja vidurine mokykla. Formuodama auklėjimo sistemą, mokykla ypač rūpinosi gimtosios kalbos, dailės mokymu, kartu buvo puoselėjamos liaudies tradicijos (dainų ir šokių mokymas). Mokykla turi ir kitų tradicijų. 1978–1992 m. vadovaujant direktorei R. Dobranskienei, remiant bendruomenei, įtvirtintas mokyklos savivaldos modelis. 1996 m. mokyklai suteiktas gimnazijos statusas, 1997 m. išleidžiama pirmoji gimnazistų laida.

Direktoriai 
 1978 m. Romualda Dobranskienė
 1992 m. Regina Milukienė
 1999 m. Laima Spirgienė

Žymūs mokytojai 
 Irena Arlauskienė, lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja ekspertė
 Algirdas Gečas, istorijos ir politologijos mokytojas ekspertas

Žymūs mokiniai 
 Zigmantas Balčytis

Išnašos

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Šilutės rajono savivaldybės mokyklos
gimnazija
Švenčionių Zigmo Žemaičio gimnazija

Švenčionių Zigmo Žemaičio gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Švenčionyse, Adutiškio g. 18, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190505829.

 1919 m. Švenčionių lietuvių gimnazija;
 1919 m. pabaigoje Švenčionių II laipsnio darbo mokykla su dėstomąja lietuvių kalba;
 1920 m. Švenčionių lietuvių gimnazija (pavadinimas lenkų kalba);
 1945 m. Švenčionių I-ji vidurinė mokykla;
 1969 m. Švenčionių Zigmo Žemaičio vidurinė mokykla;
 1998 m. Švenčionių Zigmo Žemaičio gimnazija.

Istorija 
1918 m. kilo sumanymas turėti lietuvišką mokyklą Švenčionyse. Iniciatyvos kartu su kitais šio krašto šviesuoliais ėmėsi prof. Zigmas Žemaitis. Po daugelio sunkumų pamokos gimtąja kalba gimnazijoje prasidėjo 1919 m. sausio 9 d. Nuo pat įkūrimo dienos gimnazija yra svarbus lietuvių kultūros židinys, kurio dėka Rytų Lietuvoje puoselėjama lietuvių kalba ir kultūra. Mokslas tais laikais ne kiekvienai merginai ir vaikinui buvo prieinamas. Okupuotame Vilniaus krašte buvo tik dvi lietuviškos gimnazijos: Vilniaus Vytauto Didžiojo gimnazija ir Švenčionių Lietuvių gimnazija (anksčiau ji buvo vadinama „LDK Kęstučio gimnazija“). 1937 m. gimnazija, kurioje mokėsi apie 180 mokinių, lenkų valdžios buvo uždaryta. Švenčionių lietuvių gimnazija atkurta tik 1940 m. Lenkams okupavus Vilniaus kraštą, mokykla iš užimamų patalpų buvo iškraustyta į parapijos namus. Lenkų okupacijos metais gimnaziją baigė tik 27 abiturientai ir dar 28 išlaikė brandos egzaminus eksternu Vytauto Didžiojo gimnazijoje.

Lenkų okupuotame Vilniaus krašte Švenčionių lietuvių gimnazija ne kartą buvo uždaryta, dažnai keičiami jos direktoriai, netvirtinami mokytojai. Mokyklai vadovavo ir direktoriaus pareigas ėjo tikras šio krašto šviesuolis ir patriotas dr. Aleksandras Rymas.

Karo ir pokario metai nebuvo vadovėlių, rašymo priemonių, kuro, trūko kvalifikuotų mokytojų, tinkamų patalpų, nes miestas per karą buvo visiškai suniokotas. Švenčionių 1-oji vidurinė mokykla įkurdinta baltame mūriniame pastate. Pamažu mokykla augo, didėjo mokinių ir klasių skaičius. 1969 m. mokyklai suteiktas profesoriaus Z. Žemaičio vardas. Nuo 1995 m. mokyklos bendruomenės pastangų dėka pradėta steigti gimnazijos klasė, o 1998 m. atkurta gimnazija. 2020 m. prijungtos Adutiškio pagrindinė mokykla ir Švenčionių progimnazija.

Direktoriai 
 1918–1920 m. Zigmas Žemaitis
 1920 m. liepos mėn. – 1923 m. rugpjūčio 20 d. Matas Untulis
 1944–73 m. Vladas Radziulis
1994–2015 m. Danutė Čepulienė
nuo 2016 m. Rima Razmienė

Mokiniai 
 Silvestras Džiaukštas, dailininkas

Nuorodos 

 Mokyklos svetainė

Švenčionys
Lietuvos gimnazijos
Švenčionių rajono savivaldybės mokyklos
Našlėnai

Našlėnai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybės šiaurės rytuose, prie kelio . Šiaurės rytuose prieina Našlėnų miškas.

XIX a. pradžioje minimas Našlėnų dvaras, priklausęs Siručiams.

Gyventojai

Nuotraukos

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Konstantinas XI

Konstantinas XI Paleologas Dragasis (, 1405 m. vasario 8 d. – 1453 m. gegužės 29 d. Konstantinopolis) – paskutinis Bizantijos imperijos imperatorius, žuvęs osmanams užėmus Konstantinopolį.

Biografija 

Kilęs iš Paleologų dinastijos, aštuntasis iš dešimties imperatoriaus Manuelio II vaikų.

Trumpam laikotarpiui dar 1437 m. paskirtas regentu Konstantinopolyje, 1443 m. paskirtas Morėjos despotu, užimdamas šias pareigas pasižymėjo užkariavimais, kuriuos nutraukė didėjanti Osmanų imperijos įtaka regione.

Valdymas 

Sostą paveldėjo mirus broliui Jonui VIII Paleologui. 1448 m. karūnuotas imperatoriumi. Bizantija dėl turkų osmanų užkariavimų apėmė tik Konstantinopolio miestą ir jo apylinkes. Energingai organizavo Konstantinopolio gynybą. Norėdamas gauti krikščioniškųjų kraštų paramą sutiko, kad Stačiatikių bažnyčia paklustų Romos popiežiui, bet, 1453 m. balandžio mėn. sultono Mehmedo II kariuomenei pradėjus Konstantinopolio šturmą, jį gynė tik keli šimtai genujiečių ir graikų. Osmanams užpuolus Konstantinopolį vadovavo jo gynybai ir žuvo mūšyje prie miesto sienų.

Šaltiniai

Literatūra 
 Steven Runciman, The Fall of Constantinople, 1453; Cambridge University Press, 1965; ISBN 0-521-09573-5
 Donald M. Nicol, The Immortal Emperor; Cambridge University Press, 1992; ISBN 0-521-46717-9
 Roger Crowley „1453: The Holy War for Constantinople and the Clash of Islam and the West“; Hyperion, 2005; ISBN 1-4013-0850-3
 Дашков С. Б., «Императоры Византии» М. 1997
 Рыжов К. В., «Все монархи мира. Древняя Греция. Древний Рим. Византия» М. 2001

</center>

Paleologai
Bizantijos imperatoriai
Connah's Quay Nomads Football Club

Connah's Quay Nomads Football Club – Velso futbolo klubas iš Kona Ki.

Istorija

2019–2020 m. sezonas 
2019–2020 m. sezone klubas tapo šalies čempionais. Tai buvo pirmas čempionų titulas.

2020–2021 m. sezonas 
„Connah's Quay“ 2020–2021 m. apgynė „Cymru Premier“ čempionų titulą.

2021–2022 m. sezonas 
2022 m. Velso čempionams Connah's Quay Nomads FC buvo skirta 18 taškų nuobauda dėl žaidėjų registracijos taisyklių pažeidimų.

Velso futbolo asociacija (FAW) apkaltino „klajoklius“ dėl dviejų žaidėjų įsigijimo. Kaltinimai susiję su buvusio Velso rinktinės Neal Eardley ir portugalų vidurio puolėjo Paul Mendes įsigijimu. Arbitrų kolegija nustatė, kad auu žaidėjai buvo užregistruoti pasibaigus profesionalų registracijos laikotarpiui ir prieš prasidedant antrajam 2021–2022 m. sezono laikotarpiui. Be to, buvo nustatyta, kad antrasis žaidėjas – Eardley – žaidė šešiose Cymru Premier rungtynėse, kai buvo netinkamas žaidėjas.

„Nomads“ per kiekvienas iš šių šešių rungtynių gavo po tris taškus.

Vienintelis nepriklausomas arbitras William Norris teigė, kad „abu kaltinimai buvo įrodyti“. Perskaičiavus taškus „klajokliai“ prarado vietą geriausiųjų grupėje, nukrito net į vienuoliktą vietą.

Klubo simbolika

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Rungtyniauja Nike firmos apranga.
 Namuose žaidžia raudona apranga.

Pasiekimai

Sezonai 

|}  Šaltinis:  (nuo 2008 m. GAP Connah's Quay FC).

Rekordai 
 Didžiausias laimėjimas lygos rungtynėse: 10:0 prieš Cemaes Bay 1998 m.
 Didžiausias pralaimėjimas lygos rungtynėse: 0:8 prieš Bangor City 1995 m.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCERWAY
 RSSSF duomenų bazė

Velso futbolo klubai
Utenos Dauniškio gimnazija

Utenos Dauniškio gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Utenoje, Vaižganto g. 48, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190182016. Veikia suaugusiųjų mokymo skyrius.

Istorija 
Utenos 4-oji vidurinė mokykla pastatyta 1971 m. Tuomet dirbo 59 mokytojai, 35 klasėse mokėsi 1211 mokinių. 1973/74 m.m. pradėta mokyti kabinetine sistema, sustiprintas matematinis mokymas, kuriuo rūpinosi akademikas Vytautas Statulevičius ir kt.

1994 m. įsteigtos realinio profilinio ekonominės pakraipos klasės, kuriose dėstoma pagal Lietuvos „Junior Archievement“ programą. Nuo 1993 m. mokykla bendradarbiauja su Norvegijos Kristiansando miesto Gimle vyresnių klasių ekonomikos mokykla. 

Mokykloje yra trys mokomieji ir administracinis korpusai, aktų salė, sporto salė, valgykla, informacinis centras. Nuo 1994 m. mokykla siekė gimnazijos statuso. 2003 m. mokykloje vyko akreditacija, Švietimo ir mokslo ministerijos darbo grupė mokyklos veiklą įvertino gerai. 2003 m. rugpjūčio 28 d. Utenos rajono savivaldybės taryba savo sprendimu Dauniškio vidurinę mokyklą pertvarkė į Dauniškio gimnaziją.

Direktoriai 
 1971–1991 m. Vytautas Mieželis
 1991–1994 m. Vidmantas Pimpė
 1994–2000 m. Jonas Tilvytis
 2000-2015 m. Donatas Juodelė
 nuo 2015 m. Asta Skeirienė

Šaltiniai

Nuorodos 
 Gimnazijos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Utenos mokyklos
Visagino Atgimimo gimnazija

Visagino Atgimimo gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Visagine, Tarybų g. 23, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190243280.

Istorija 

Mokykla įsteigta LTSR švietimo ministerijos 1987 m. liepos 10 d. įsakymu Nr. 46. Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerijos Kolegijos 1997 m. gegužės 30 d. nutarimu nuo 1997 m. rugsėjo 1 d. mokyklai suteiktas humanitarinės gimnazijos statusas. Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2000 m. birželio 5 d. įsakymu Nr. 751 nuo 2000 m. rugsėjo 1 d. suteiktas ir realinės gimnazijos statusas.

Direktoriai 

 Vanda Beinorienė.
 Veronika Voitekian.

Nuorodos 
 Svetainė

Visagino mokyklos
Lietuvos gimnazijos
Lietuvos rusų mokyklos
Caernarfon Town FC

Kernarvono „Town“ – Velso futbolo klubas iš Kernarvono.

Istorija

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta žalia apranga.

Pasiekimai

Sezonai 

|} šaltinis:

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Caernarfon
Joseph Hahn

Joseph Hahn (dar žinomas kaip Mr. Hahn, g. 1977 m. kovo 15 d. Dalase, Teksase) – grupės Linkin Park narys, dirbantis kaip DJ. Studijavo menus aukštojoje mokykloje ir turi iliustracininko diplomą.

Diskžokėjai
Carmarthen Town AFC

Karmardeno „Town“ – Velso futbolo klubas iš Karmardeno.

Istorija 
Klubas įkurtas 1948 m. Žaidžia elito divizione.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Šaltinis:

Rekordai 
 Didžiausias laimėjimas: 14-0 prieš Bryngwawr Inn, FAW Premier taurėje. 
 Didžiausias pralaimėjimas: 0-9 prieš Scully FC, Velso lyga.
 Didžiausias laimėjimas lygos rungtynėse: 9-1 prieš UWIC Inter Cardiff  2000 metais spalio 21  ir 8-0 prieš Cardiff Grange Quins  2005 metais gruodžio 10.
 Didžiausias pralaimėjimas lygos rungtynėse: 0-6 prieš Barry Town 1996 metais spalio 8  ir 1-7 Llanelli AFC 1999 metais spalio 29.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Sofascore

Carmarthen
Aberystwyth Town FC

Aberistvito „Town“ – Velso futbolo klubas iš Aberistvito.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1884 m. Pastaraisiais metais žaidžia elito divizione. 2009 ir 2014 m. iškovojo Velso futbolo taurę.

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta žalia apranga.

Pasiekimai

Sezonai 

|}Šaltinis:

Rekordai 
 Didžiausias laimėjimas: 21-1 prieš Machynlleth 1934 m. 
 Didžiausias pralaimėjimas: 1-20 prieš. Caersws F.C. 1962 m.
 Didžiausias laimėjimas lygos rungtynėse: 6-0 prieš Briton Ferry Athletic ir Llanidloes Town, abi 1993 m. 
 Didžiausias pralaimėjimas lygos rungtynėse: 1-8 prieš Barry Town 1997 m.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė

Aberystwyth
Devil Sold His Soul

Devil Sold His Soul – hardcore ir metalu pasižyminti progresyvaus roko/ambient grupė iš Anlglijos. Jie šiuo metu yra išleidę pirmąjį pilnos trukmės studijinį albumą „A Fragile Hope“, o keleri metai prieš tai koncertuodavo pristatinėdami nemažos sėkmės sulaukusį debiutinį EP „Darkness Prevails“.

Grupės nariai 
 Ed (vokalas)
 Jonny (gitara)
 Rick (gitara)
 Iain (bosinė gitara)
 Paul (semplavimas)
 Leks (būgnai)

Diskografija

Albumai 
 A Fragile Hope, 2007 m.

EP 
 Darkness Prevails, 2005 m.

Nuorodos 
 Devil Sold His Soul oficialus puslapis
 Devil Sold His Soul profilis Myspace

Anglijos metalo atlikėjai
Progresyviojo metalo atlikėjai
Vilniaus Laisvės gimnazija

Vilniaus „Laisvės“ gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Darželio g. 2, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190007682.

Istorija 

2003 m. rugsėjo 1 d. duris atvėrė keturmetė Naujosios Vilnios vidurinė mokykla 2003 m. reorganizavus Vilniaus Naujosios Vilnios vidurinę mokyklą į pagrindinę ir vidurinę, vidurinė mokykla įsikūrė buvusios J. Baltrušaičio vidurinės mokyklos patalpose adresu Darželio 2/15.
2005 mm. mokykla akredituota, 2006 m. jai suteiktas gimnazijos statusas bei „Laisvės“ gimnazijos pavadinimas. 2006 m. gegužės 3 d. vyko iškilminga „Laisvės“ gimnazijos inauguracija.

Direktoriai 
 2003-2007 m. Janis Ramonas;
 2007-2016 m. Vaidutė Šumkauskienė;
 nuo 2017 - Jūratė Lutinskaitė-Kalibatienė.

Nuorodos 
 Gimnazijos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Naujoji Vilnia
Vilniaus mokyklos
Vilniaus Minties gimnazija

Vilniaus Minties gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Erfurto g. 23, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190005717.

Istorija 
Iki 1974 m. Lazdynuose buvo dvi vidurinės mokyklos: lietuviška 34-oji ir rusiška 36-oji. Pastačius naują mokyklą pusė pedagogų sudarė naujos 40-osios mokyklos branduolį. 1994 m. rudenį jai suteiktas Minties vardas. 

1978 m. mokykloje filmavo kiną Dienotvarkę po rytui.  

1980 m. mokykloje sustiprintas matematikos mokymas, o nuo 1996-ųjų formuojamos realinio profilio gimnazijos klasės. Nuo 1985 m. mokykla dalyvauja UNESCO asocijuotų mokyklų projekte.

Himnas 
D. Imbrasaitės žodžiai
O. Vyšniausko muzika

 Tu – mūsų mokykla, tokia ir pasilik,
 Tu – mūsų mintyse per amžius ir ne tik.
 Man ranką Tu davei, kai buvo nedrąsu,
 Parodei kelią tą, kuriuo dabar einu.

 Dėkingi liksim tau už viską, ką davei.
 Nelengvas kelias tas, kuriuo mums eik liepei,
 Bet saulė danguje mums dar nusišypsos,
 Kasdien naujos sulauksim užgimstančios aušros.

 Vilioja į pasaulį mus vėjai keturi.
 Palikti be pagalbos Tu mūsų negali.
 Pakėlęs galva šiandien pasaulin išeinu.
 „Minties“ gimnazija Tau – ačiū, kad man buvai draugu.

Direktoriai 
 1974 m. Ona Uzielienė
 1984 m. Vladas Vitkus
 2006 m. Teresa Sakalauskienė
 2019 m. Vida Morkūnienė
 2020 m. Jonas Kietavičius

Žymūs mokiniai 
 Rokas Grosmanas - MC, repo muzikos atlikėjas, Tie Geresni grupės narys
 Paulius Miliauskas - MC, repo muzikos atlikėjas, Tie Geresni grupės narys
 Justė Arlauskaitė–Jazzu – dainininkė, aktorė
 Skaistė Dirgėlienė – rašytoja, kūrybininkė.
 Marius Čižauskas –TV laidų vedėjas, aktorius
 Virginijus Druskis (1969–1991 m.) – viena iš Sausio 13-osios įvykių aukų
 Aistė Regina Kliveckaitė – elektroninės muzikos atlikėja, manekenė
 Algis Ramanauskas – TV laidų vedėjas, aktorius
 Gražina Sviderskytė – televizijos žurnalistė
 Augustinas Vizbaras - fizikas, puslaidininkių technologas, UAB "Brolis semiconductors" įkūrėjas, ordino "Už nuopelnus Lietuvai" Riterio kryžiaus kavalierius
 Kristijonas Vizbaras - fizikas, puslaidininkių technologas, UAB "Brolis semiconductors" įkūrėjas, ordino "Už nuopelnus Lietuvai" Riterio kryžiaus kavalierius

Nuorodos 
 Gimnazijos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Vilniaus mokyklos
Lazdynai