joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Transparency International

Transparency International (TI) – pasaulinė nevyriausybinė organizacija, tirianti įvairaus pobūdžio (taip pat ir politinę) korupciją. Organizacija visuomenei dažniausiai pažįstama dėl jos kasmet skelbiamo korupcijos suvokimo indekso – lyginamojo pobūdžio pasaulinės korupcijos sąvado. 

TI Lietuvos skyrius (TILS), vadovaujamas Sergejaus Muravjovo, atlieka korupcijos tyrimus įvairiose socialinėse, verslo, politikos ir pan. aplinkose.

TILS finansavimas 
TILS gauna paramą iš įvairių šaltinių, įskaitant vyriausybes, fondus, privatų sektorių ir nepriklausomus asmenis. Didžiausi TI LIetuvos skyriaus rėmėjai 2006 m. buvo: Atviros Lietuvos fondas, ES/TI sekretoriatas, AB Mažeikių nafta, UAB Fermentas, MG Baltic, UAB Baltic Orthoservice, ES/Viešosios politikos centras „Providus“ (Latvija), Jungtinių Tautų vystymo programa, JAV ambasada, Baltijos-Amerikos partnerystės programa.

Kai kurie TILS tyrimų rezultatai ir išvados 
2007 m. atliktų tyrimų išvadose buvo pateikta lietuvos verslininkų nuomonė apie Lietuvos institucijų korumpuotumą: beveik 94 % apklaustųjų mano, kad korumpuota ir labai korumpuota yra valdžia, per 79 % - žiniasklaida, beveik 63 % - verslas, per 36 % - NVO ir beveik 24 % - religinės organizacijos.  

Respondentai, kurie turėjo reikalų su tyrėjų išvardintomis 16 nacionalinės reikšmės žiniasklaidos priemonių per pastaruosius 2 metus, buvo paprašyti įvertinti jų skaidrumą. Kaip neskaidriausios žiniasklaidos priemonės buvo įvardinti nacionaliniai dienrašciai „Respublika“, „Vakaro žinios“ ir „Lietuvos rytas“, o skaidriausios – „Verslo žinios“, „Valstiečių laikraštis“ ir „LTV“.

2007 m. gruodį televizijos pokalbių laidoje su Leonidu Donskiu tuometinis TILS vadovas Rytis Juozapavičius apibendrino jo 3-jų metų veiklos organizacijoje patirtį. Anot jo, tyrimai parodė, jog 70 nuošimčių Lietuvos verslininkų tiki, kad kyšininkavimas yra efektyvu; nuo 2004 m. praktiškai visiškai apleistas korupcijos kontrolės darbo baras, vyksta tiktai „popierinė“ korupcijos kontrolė; ryškesnė sėkmės kovoje su korupcija istorija būtų tik Valstybinės mokesčių inspekcijos, kurios kyšininkavimo indeksai lyginant 2002 metus, kai 19 iš 100 prisipažino, kad yra davę kyšių, su 2005 metais – tik 3 iš 100 – kyšininkavimo indeksas gerokai sumažėjo.

Taip pat skaitykite 
Korupcijos suvokimo indeksas

Nuorodos 
 Transparency International tinklapis
 Transparency International Lietuvos skyriaus tinklapis

Išnašos 

Tarptautinės nevyriausybinės organizacijos
Lietuvos nevyriausybinės organizacijos
Korupcija
2007 m. Katanijos sprogimai

2007 m. Katanijos sprogimai – teroristinis aktas, įvykdytas 8 val. vietos laiku 2007 m. rugpjūčio 14 d. Šiaurės Irake Katanijos (Kahtaniya) ir Jazeera miestuose (netoli Mosulo miesto). Autobusų stotyje ir gyvenamuosiuose miesto rajonuose buvo susprogdinti 4 sprogmenų prikrauti sunkvežimiai.

Pradžioje manyta, kad aukų apie 250, vėliau jų suskaičiuota iki 500. Pagal paskutinius įvertinimus jų buvo 796. Dėl to išpuolis laikomas antru pagal aukų skaičių per visą Irako karo istoriją.

Sprogimai buvo nukreipti prieš kurdų religinę mažumą jazidus, gyvenančius Sirijoje ir Šiaurės Irake. 

Manoma, kad atakos galėjo būti kerštas už kurdų merginos Du’a Khalil Aswad nužudymą, kuri pamilusi musulmonų vaikiną, ketino atsiversti į islamą, kad galėtų ištekėti.

Suderintame sprogime panaudoti vienas benzinvežis ir 3 sunkvežimiai, pakrauti maždaug 2 tonomis sprogalų. Kol kas dar niekas neprisiėmė atsakomybės už incidentą.

Reakcijos 
 JAV: JAV atstovai pasmerkė teroro atakas, pavadinusios tai „barbariškomis atakomis prieš nekaltus civilius“, ir skyrė užuojautas žuvusių artimiesiems.
 Irakas: Irako prezidentas Jalalas Talabanis pavadino įvykį „bailiu teroristiniu išpuoliu“. Jis taip pat kaltinimus dėl sprogimų skyrė sunitų ekstremistams. 
 Jungtinės Tautos: JTO sekretorius Ban Ki-moon apie išpuolį kalbėjo: „Niekas negali pateisinti tokio chaotiško žiaurumo prieš nekaltus civilius“. Taip pat sukritikavo Irako valdininkus, teigdamas, kad ir kokie religiniai skirtumai būtų tarp jų, valdžia privalo vienodai siekti tvarkos šalyje.
 Jungtinė Karalystė: JK užsienio bei Britanijos tautų sandraugos ministras Deividas Milbandas: „Pranešimai apie įvykius Šiaurės Irake, kurio pradinė tvarka dar neatstatyta, yra žiaurus smūgis taikiems piliečiams nuo tų, kurie siekia tik sunaikinimo“.

Katanijos sprogimai
FC Universitatea Craiova

Krajovos „Universitatea Craiova“ arba kitaip U Craiova 1948 – Rumunijos futbolo klubas iš Krajovos. Mieste veikia kitas klubas su panašiu pavasdinimu CS Universitatea Craiova, kuris buvo įkurtas 2013 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

UEFA varžybos 

|}

Lietuviai 
 Nerijus Valskis, saugas 2014–2015 m.

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY FC U Craiova 1948
 Flashscore FC U Craiova 1948
 sofaScore FC U Craiova 1948
 Transfermarkt FC U Craiova 1948
 foot.dk archyvas  FC U Craiova 1948

Universitatea Craiova
FC Ceahlăul Piatra Neamț

Piatra Niamco „Ceahlăul“ – Rumunijos futbolo klubas iš Piatra Niamco. Klubas pavadintas pagal Ceahlău kalną.

Istorija

Pasiekimai

Sezonai

UEFA varžybos 

|}

Lietuviai 

 Vaidas Slavickas, gynėjas 2014–2015 m.

Nuorodos 
 

Ceahlaul
Vilniaus Ąžuolyno progimnazija

Vilniaus „Ąžuolyno“ progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Architektų g. 68, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190006395.

Istorija 
Vilniaus 50-oji pagrindinė mokykla įkurta 1980 m. ir jau 1981 m. sausį į naują, modernią mokyklą, pastatytą vaizdingame Lazdynų šlaite, įsikėlė pirmieji mokiniai ir mokytojai. Prie mokyklos išlikusi senų ąžuolų giraitė iš kurios 1996 m. ir kilo mokyklos pavadinimas.
        
1982 m. išleista 1-oji abiturientų laida. 1983 m. mokykloje atidarytos sportinio profilio klasės. Jose išaugo daug garsių Respublikos sportininkų, iškovota šaunių pergalių. 1983 m. jaunai ir perspektyviai mokyklai suteikta teisė formuoti sustiprinto vokiečių kalbos mokymo klases. Prasidėjo pirmieji laimėjimai miesto ir respublikinėse vokiečių kalbos olimpiadose, bendradarbiavimas su užsienio mokyklomis. 1994 m. mokyklą baigė I mokinių laida su sustiprintu vokiečių kalbos mokymu. 1996 m. suformuotos pirmosios sustiprinto anglų kalbos mokymo grupės.

Nuo 2008/2009 mokslo metų „Ąžuolyno“ mokykla tapo pagrindine. Bendradarbiaudama su „Žėručio“ pradine mokykla bei „Minties“ gimnazija, ji yra vidurinioji Lazdynų mikrorajono bendrojo lavinimo mokyklų grandis. Mokykla realizuoja pradinio ugdymo programą (I–IV klasės) ir pagrindinio ugdymo programos I dalį (V–VIII klasės). Vykdomas ankstyvasis ir pagilintas anglų kalbos mokymas.

2011 m. „Ąžuolyno“ vidurinė mokykla atšventė savo 30-ties metų jubiliejų.

Nuo 2011/2012 mokslo metų mokykla vadinasi Vilniaus „Ąžuolyno“ progimnazija.

Šiuo metu mokykloje mokosi apie 1000 mokinių, dirba 65 kvalifikuoti pedagogai. Yra 15 pradinių ir 22 vyresniosios klasės.

Direktoriai 
 1980 m. Jonas Saladžius (matematikas)
 1985 m. Sigitas Saladžinskas (matematikas)
 1986 m. Vidmantas Tarabilda (matematikas)
 1988 m. Kęstutis Butkus (fizikas)
 1993 m. Audrius Tavoras (geografas)

Žymūs mokiniai 
 Vilius Nikitinas, AB „Lietuvos geležinkeliai“ teisės tarnybos viršininkas
 Gediminas Nadtočis (Natas), dainininkas
 Laurynas Kasčiūnas, Seimo narys

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos progimnazijos
Ąžuolyno
FC Gloria Buzău

Buzeu „Gloria“ – Rumunijos futbolo klubas iš Buzeu.

Istorija

Orginalusis klubas 
Klubas įkurtas 1973 m. O nuo 1978 m. žaidė aukščiausioje lygoje, bet ilgam joje neįsitvirtindavo.

Iširo 2016 m., buvo paskelbtas klubo bankrotas.

Įpėdinystės laiki 
Vėlesniais metais kūrėsi klubas, kuris save laikė senojo klubo įpėdiniais. 

FC Buzău, keletą kartų keitė pavadinimus, kol 2022 m. vasarą pasiskelbė FC Gloria Buzău.

Pasiekimai

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia raudona mėlyna apranga.

Stadionas 
Namų rungtynes klubas žaidė Savivaldybės stadione, kuris talpina 20 tūkst. žiūrovų.

Nuorodos 
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 TRANSFERMARKT

Gloria Buzau
FC Universitatea Cluj

Klužo „Universitatea“ – Rumunijos futbolo klubas iš Klužo.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1919 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

UEFA varžybos 

|}

Emblema

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta juoda apranga.

Lietuviai 
 Paulius Daukša, gynėjas 2012–2013
 Rolandas Baravykas, gynėjas 2022

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė

Universitatea Cluj
CS Mioveni

Miovenio CS – Rumunijos futbolo klubas iš Miovenio.

Istorija 
Klubas įkurtas 2000 m.

Sezonai 

|}

Pasiekimai

Emblemų kaita

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainę
 facebook paskyra
 YouTube platforma
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 Transfermarkt

Mioveni
FCV Farul Constanța

Konstancos „Farul“ – Rumunijos futbolo klubas iš Konstancos.

Istorija 
Pastaraisiais metais žaidė Liga II, tačiau po susijungimo (2021 m.) su Vitorul klubu pateko į aukščiausią lygą ir 2021/22 m. žaidė Liga I.

2021 m. birželio mėn. FC Viitorul klubo savininkas Gheorghe Hagi bei klubo vadovas Gheorghe Popescu kartu su Farul Constanța savininku Ciprian Marica pranešė apie šių dviejų klubų susijungimą; Antros lygos klubas Farul Constanța 2021–22 perėmė vietą Liga I.

Įdomu tai, kad klubo vyr. treneriu tapo buvęs FC Viitorul savininkas, legendinis rumunų futbolininkas Gheorghe Hagi, o prezidentu paskirtas Gheorghe Popescu. Klubo bendrasavininkais buvo Gheorghe Hagi, Ciprian Marica, Zoltán Iasko.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

UEFA varžybos 

|}

Išnašos

Nuorodos 
 [ Oficiali klubo svetainė] 
 SOCCERWAY
 flashscore
 SofaScore
 Transfermarkt
 YouTube platforma

Farul
FCM Bacău

Bakeu FCM – Rumunijos futbolo klubas iš Bakeu.

Istorija 

1958 m. prijungta Dinamo Cluj komanda.

Pasiekimai

Sezonai

UEFA varžybos 

|}

Nuorodos 
 http://www.fcmbacau.ro 

Bacau
CSM Râmnicu Vâlcea

Rimniku Vilčos CSM – Rumunijos futbolo klubas iš Rimniku Vilčos.

Istorija

Pasiekimai

Sezonai

UEFA varžybos

Nuorodos 
 

Ramnicu Valcea
FC Hunedoara

Hunedoaros FC – Rumunijos futbolo klubas iš Hunedoaros.

Istorija

Pasiekimai

Sezonai

UEFA varžybos

Nuorodos 
 

Hunedoara
FC Caracal

Karakalio FC – Rumunijos futbolo klubas iš Karakalio. Iki 2004 m. žaidė Krajovoje.

Istorija

Pasiekimai

Sezonai

UEFA varžybos

Nuorodos 
 

Caracal
Vilniaus Aleksandro Puškino gimnazija

Vilniaus Aleksandro Puškino gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Pašilaičiuose, Gabijos g. 8, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190003470. Pavadinta rusų poeto Aleksandro Puškino vardu. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Vilniaus 60-oji vidurinė mokykla įkurta 1988 m. rugsėjo 1 d.

2004 m. vasario 11 d. mokyklai suteiktas Aleksandro Puškino vardas. Mokykla tęsia Vilniaus Aleksandro Puškino gimnazijos, veikusios Vilniuje iki 1940 m., tradicijas. Kasmet mokykla dalyvauja tarptautiniuose Aleksandro Puškino vardo mokyklų forumuose, kurie vyksta Maskvoje, palaiko ryšius su Aleksandro Puškino vardo mokyklomis Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Rusijoje ir Europoje. Mokykloje įkurtas Aleksandro Puškino muziejus, kuris įrašytas į Lietuvos Respublikos muziejų katalogą.

Direktoriai 
 1988–2008 m. Nina Gavriušina
 nuo 2008 m. Jelena Žurovska

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Puskino
Lietuvos rusų mokyklos
Vilniaus Baltupių progimnazija

Vilniaus Baltupių progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Didlaukio g. 23, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190000894. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Mokykla įsteigta 1979 m. balandžio 20 d. ir pavadinta Vilniaus 12-ąja vidurine mokykla.
Mokinių skaičius nuolat didėjo ir 1987 m. pasiekė 1700, todėl mokytasi dvejomis pamainomis, klasėse buvo iki 40 mokinių.
Vilniaus miesto tarybos pirmininko 1993 m. lapkričio 29 d. potvarkiu Nr. 123 Vilniaus 12-ajai vidurinei mokyklai 1994 m. suteiktas Baltupių vidurinės mokyklos vardas.
Nuo 1979 iki 2002 m. buvo dėstoma lietuvių ir rusų kalbomis, vėliau – tik lietuvių.
2009 m. mokyklos pastatas renovuotas.
2011 m. reorganizuota į Vilniaus Baltupių progimnaziją.
2019 m. kardinaliai pakeistas mokyklos interjeras.

Nuo 2006 m. mokykloje veikia „Baltupių Radijas“, iki 2019 m. transliavęs 98,8, o vėliau, atnaujinus įrangą – 97,9 MHz dažniu.

Direktoriai 
 Katinas
 Viktoras Blinovas, 1984–2018-04-01   
 Linas Vasarevičius (laikinas), 2018–2020-01-06 
 Ligita Visockienė, 2020-01-06 –

Žymūs mokiniai 

 Živilė Balčiūnaitė
 Gintaras Karosas
 Vygantė Milašiūtė (aukso med.)
 Vytautas Nekrošius
 Violeta Riaubiškytė–Tarasovienė
 Aurelijus Skarbalius
 Ignas Staškevičius (aukso med.)
 Arūnas Valinskas (aukso med.)

Mokyklos daina 

 Švyti iš toli,
 Ji graži, šviesi.
 Mūsų mylima – progimnazija.
 Mūsų mylima – progimnazija.

 Baltupiai, Baltupiai
 Kviečia tave, mane.
 Į šviesią ir jaukią
 Progimnaziją.

 Mums visiems smagu,
 Tau ir man kartu.
 Mokytis gyvent – tarp gerų draugų.
 Mokytis gyvent – tarp gerų draugų.

 Baltupiai, Baltupiai
 Kviečia tave, mane.
 Į šviesią ir jaukią
 Progimnaziją.

Muzika ir žodžiai Romanos Nausėdienės

– – – - – - – – – - -

Buvusi daina:

 Baltupiai – gimtieji namai,
 Baltupiai – geriausi draugai,
 Baltupiai – jaunystės daina,
 Baltupiai skambės visada.

 Sukas laiko ratai, rieda tolyn –
 Mūsų jaunos dienos bėga pirmyn…
 Vėl skambutis aidi “Din-dilin-dilin!” –
 Sveikinam sugrįžus mokslo šalin.

 Baltupiai – gimtieji namai,
 Baltupiai – geriausi draugai,
 Baltupiai – jaunystės daina,
 Baltupiai skambės visada.

Žodžiai ir muzika mokytojos Nijolės Kutkienės

Nuorodos 
 Baltupių progimnazijos svetainė
 Mokyklos radijo svetainė

 Mokyklos daina (mp3)

Šaltiniai 

Lietuvos progimnazijos
Baltupių
FC Progresul București

Bukarešto „Progresul“ – Rumunijos futbolo klubas iš Bukarešto.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1944 m., o žlugo 2009 m.

Pasiekimai

Sezonai

UEFA varžybos 

|}

Nuorodos 

Progresul Bucuresti
FC Petrolul Ploiești

Ploeščio „Petrolul“ – Rumunijos futbolo klubas iš Ploješčio.

Istorija 

Iki 1952 m. žaidė Bukarešte:

Pasiekimai

Sezonai 

|}

UEFA varžybos

Lietuviai 
 Povilas Valinčius, vartininkas 2012–2014 m.

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė

Petrolul
CF Sportul Studențesc

Bukarešto „Sportul Studenţesc“ – Rumunijos futbolo klubas iš Bukarešto.

Istorija

Pasiekimai 

 Balkanų taurės laimėtojas (1979 m.)
 Balkanų taurės finalininkas (1976 m.)

Sezonai

UEFA varžybos

Nuorodos 
 

Sportul
Vilniaus Fabijoniškių gimnazija

Vilniaus Fabijoniškių gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, P. Žadeikos g. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190003851. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Vilniaus 64-oji vidurinė mokykla įkurta 1991 m. Fabijoniškėse. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos 1998 m. liepos 15 d. sprendimu Nr. 225 mokyklai suteiktas Vilniaus Fabijoniškių vidurinės mokyklos vardas. Nuo 2015 m. Vilniaus Fabijoniškių mokykla.

Direktoriai 
 Jonas Saladžius
 Vytas Karsokas
 Linas Janulionis

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Fabijoniškių
Fabijoniškių
Fabijoniškės
Vilniaus Jeruzalės progimnazija

Vilniaus Jeruzalės progimnazija – bendrojo ugdymo mokykla (Mokyklos g. 9, 08413 Vilnius). Progimnazijoje vykdomos pradinio ugdymo (1-4 klasės) ir pagrindinio ugdymo programos pirmosios dalies (5-8 klasės) programos, organizuojamas neformalusis ugdymas. Mokomoji kalba – lietuvių. Įstaigos kodas 190000937. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 

Apie 1923 m. Vilniaus priemiestyje Jeruzalėje įkurta pradinė mokykla, jos mūrinis pastatas baigtas statyti ir pašventintas 1937 metais. Vaikai buvo mokomi lenkų kalba, jai suteiktas lenkų vaikų poeto Stanislovo Jachovičiaus vardas. Pirmasis šios mokyklos direktorius buvo L. Liminovičius, kuris, prasidėjus Antrajam pasauliniam karui, išvyko iš Lietuvos ir nesugrįžo. 1940 m. mokyklai vadovavo direktorės A. Steponienė ir L. Radziukynaitė. Joms vadovaujant, be kitų dalykų, mokiniai pradėti mokyti ir lietuvių kalbos.

Nuo 1951 m. vaikai mokomi lietuvių ir lenkų kalbomis. Dabar vaikai mokomi lietuvių kalba. Iki 1953 m. mokykla buvo septynmetė, 1962–1984 m. aštuonmetė, vėliau priauginta iki vidurinės. 1977 m. pastatytas mokyklos priestatas. Jeruzalės mikrorajonas nuolat augo, didėjo ir mokinių skaičius: 1953 m. mokykloje mokėsi 349 mokiniai, 1956 m. – 437, 1985 m. – 769.

Vilniaus m. savivaldybės tarybos 2013 m. birželio 5 d. sprendimu Nr. 1-1274 „Dėl Vilniaus miesto savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų struktūros pertvarkos“, nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. Vilniaus Jeruzalės vidurinė mokykla pertvarkyta į Vilniaus Jeruzalės mokyklą. Mokyklos tipas – bendrojo ugdymo pagrindinė mokykla. 

Vilniaus miesto savivaldybės tarybos 2016 m. gegužės 11 d. sprendimu Nr.1-457 „Dėl Vilniaus Jeruzalės mokyklos (struktūros) pertvarkos“, Vilniaus Jeruzalės mokykla nuo 2016 m. birželio 20 d. pertvarkyta į Vilniaus Jeruzalės progimnaziją. 

2016 m.rugsėjo 1 d. progimnazijoje mokosi 649 mokiniai, dirba 57 pedagogai.

Direktoriai 
 1946 m. Ivanas Zbojevas
 1949 m. Vladimiras Šostakas, Antanas Mereškevičius, Vytautas Tumelis
 1987 m. Algimantas Janušonis
 2006 m. Linas Vasarevičius

Žymūs mokiniai 
 Rasa Lukaitytė
 Jūratė Ražkovskytė

Šaltiniai

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Jeruzalės
Lietuvos progimnazijos
Vilniaus Joachimo Lelevelio inžinerijos gimnazija

Vilniaus Joachimo Lelevelio inžinerijos gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Minties g. 3, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lenkų ir rusų kalba. Įstaigos kodas 190000175. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Mokykla įkurta 1915 m.

1939 m. mokykla pavadinta Vilniaus V valstybine berniukų gimnazija. 1949 m. mokykla pavadinta Vilniaus 5-ąja vidurine mokykla. Nuo 1953 m. čia mokosi moksleiviai, kalbantys lenkiškai ir rusiškai. 2001 m. suteiktas lenkų istoriko Joachimo Lelevelio (1786–1861) vardas. 2013 m. mokykla veikė adresu Antakalnio g. 33.

2017 m. balandį mokyklai suteiktas inžinerinės gimnazijos statusas.

Direktoriai 
 1915–1919 m. Stanislavas Cyvinskis
 1919–1920 m. Zigmantas Federovičius
 1920–1922 m. Stanislavas Cyvinskis
 1922–1924 m. Zigmantas Federovičius
 1924–1939 m. Janas Želskis
 1939–1941 m. Zigmas Kuzmickis
 1944 m. Jadvyga Turkovska
 1945 m. Vanda Lučnikova
 1945–1947 m. Ksenia Šulc
 1947 m. Kazimiera Likšanka
 1947–1952 m. Tatjana Kurylenko
 1952–1957 m. Boleslovas Purvinis
 1957–1980 m. Maria Rožčenko
 1980–2007 m. Vaclavas Baranovskis
 nuo 2007 m. Edita Zubel

Žymūs mokiniai 
Mokyklą baigė daugiau nei 5000 mokinių, iš jų 200 tapo medalininkais.

 Vladimir Korobov – tibetologas, rašytojas, filosofas;
 Beata Vilkina-Judickienė – grupės „Funky“ lyderė;
 Edvardas Cvychas - aktorius, debiutavęs vaidybiniame filme "Rūsys"

Išnašos

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Lietuvos lenkų mokyklos
Lelevelio
Lietuvos rusų mokyklos
FK Anži Mahačkala

Machačkalos „Anži“ – Rusijos futbolo klubas iš Machačkalos.

Istorija 
Klubas įkurtas 1991 m. 2013 m. iškovojo trečią vietą elito divizione.

2021–2022 m. sezone rungtyniavo Antrame divizione ir užėmė devintą vietą.

Aprangos ir jų pokyčiai 
Sportinių aprangų gamos pokyčiai
 Namuose žaidžia žalios spalvos aprangomis.

Pasiekimai

Sezonai 

|}
Šaltiniai:

Antrasis divizionas

Žaidėjai 
Atnaujinta: 2021 m. rugpjūčio 16 d.

Lietuviai 
 Viktoras Olšanskis, saugas 1998
 Tadas Papečkys, saugas 2002
 Andrius Velička, puolėjas 2002

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 Transfertmarkt (apie klubą}
 Transfermarkt (NFL-2; 1-oji grupė)
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai);
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai);

Rusijos futbolo klubai
Vilniaus Jono Basanavičiaus progimnazija

Vilniaus Jono Basanavičiaus progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, S. Konarskio g. 27, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 302523034. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Mokykla pradėjo darbą 1951 m. rugsėjo 1 d. ir vadinosi 8-ąja septynmete mokykla. 1968 m. mokykla reorganizuota į 53-ąją pradinę mokyklą, kurioje buvo mokoma lietuvių ir rusų kalbomis. 1969 m. 53-oji pradinė mokykla reorganizuota į 3-ąją lietuvišką aštuonmetę mokyklą, 1972 m. – į 27-ąją vidurinę mokyklą. 1975 m. mokykla perkelta iš S. Konarskio g. 37 į dabartinį pastatą.

1997 m. kovo 25 d. mokyklai suteikta teisė vadintis Jono Basanavičiaus (1851–1927) vardu. Iki 2001 m. mokyklą baigė 1374 abiturientai.

2010 m. rugsėjo 1 d. Vilniaus Jono Basanavičiaus vidurinė mokykla reorganizuota į gimnaziją ir pagrindinę mokyklą. Gimnazija perkelta į buvusios Vilniaus Vingio vidurinės mokyklos patalpas S. Konarskio g. 34. Senosiose patalpose liko pagrindinė mokykla. 2011 m. rugsėjo 1 d. pagrindinė mokykla tapo Jono Basanavičiaus progimnazija.

Direktoriai 
 Vladas Kulvietis, Albinas Kasiulionis, Vytautas Andrėkus, Jadvyga Kuršelienė
 1998 m. Vincentas Lamanauskas
 1999 m. Rimantas Remeika
 2004 m. Fausta Gulbinienė
 2010 m. Gražina Šoblickienė
 2017 m. Jurgita Nemanienė

Mokiniai 
 Antanas Zapolskis (g. 1962 m.), šachmatininkas
 Dainius Žalimas (g. 1973 m.), teisininkas, LR Konstitucinio teismo pirmininkas (2011–2020)
 Mirga Gražinytė-Tyla (g. 1986 m.), dirigentė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė
 Facebook svetainė

Lietuvos progimnazijos
Basanavičiaus
Vilniaus Juzefo Ignacijaus Kraševskio gimnazija

Vilniaus Juzefo Ignacijaus Kraševskio gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Naujojoje Vilnioje, Rugiagėlių g. 15, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 190007878.

Istorija 
Mokyklos pastatas pastatytas 1951 m., jame 1952-1954 m. buvo įsikūręs Pedagoginis institutas.

Veiklos pradžioje vadinosi Vilniaus 2-ąja vidurine mokykla. Po Naujosios Vilnios prijungimo prie miesto 1958 m. gavo Vilniaus 26-osios vidurinės mokyklos pavadinimą. 1967 m. pastatytas keturių aukštų priestatas, kuris šiandien yra pagrindinė mokyklos dalis. 1976 m. pastatyta sporto salė. Mokinių labui mokyklos direktorius Jan Zakrzevski seną ir naują rajoną sujungė geležiniu tiltu.

1993 m. mokykla pakeitė savo vardą, Pedagogų taryba globėju pasirinko rašytoją J. I. Kraševskį. Nuo 1993 m. rugsėjo mokykloje vienintele dėstoma kalba liko lenkų. 1994 m. minint mokyklos 50-ties metų jubiliejų mokyklai iškilmingai įteikta vėliava.

Direktoriai 
 Janas Zakševskis – 1968 m.
 Vladimiras Kozakas – 1958 m.
 Česlovas Malevskis – 1991-1995 m. 
 Helena Juchnevič – nuo 1995 m., buvusi mokyklos abiturientė.

Žymūs mokiniai 

Česlav Okinčic, Lietuvos Respublikos Nepriklausomybės akto signataras.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Krasevskio
Naujoji Vilnia
Lietuvos gimnazijos
Lietuvos lenkų mokyklos
Vilniaus Levo Karsavino mokykla

Vilniaus Levo Karsavino mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Justiniškių g. 43, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190002411. Pavadinta istoriko Levo Karsavino vardu.

Istorija 
Sparčiai augančiame Viršuliškių mikrorajone 1978-ųjų metų rugsėjo 1-ąją duris atvėrė Vilniaus 46-oji vidurinė mokykla. Mokyklos direktoriumi paskirtas Ričard Išora.

Darbą pradėjo 65 mokytojai, o mokykloje mokėsi 990 moksleivių. Po metų mokykloje jau mokėsi 1226 moksleiviai, o 1985–1989 m. – 1309 moksleiviai. Nuo 1999 m. mokinių skaičius mokykloje pradėjo mažėti. Nuo 1983 metų mokyklai vadovauja direktorė Ina Konovalova. 1996 m. Vilniaus miesto tarybos sprendimu mokyklai suteiktas filosofo ir istoriko Levo Karsavino vardas. 2000 m. mokykloje pradėtas profilinis mokymas. 2001 m. prie   Levo Karsavino vidurinės mokyklos prijungta Vilniaus Justiniškių vidurinė mokykla. 2013 m. mokykla atšventė savo 35-etį. 2005 m. spalio 18 d. mokykloje iškilmingai atidarytas L. Karsavino muziejus, kuris yra atviras Vilniaus miesto visuomenei. Mokykla jau išleido 35 abiturientų laidas. Šiandien mokykloje dirba 88 mokytojai, mokosi 940 moksleiviai.

Direktoriai 
 1983-2015 Ina Konovalova
 2015–2017 m. Vilma Mikalajūnienė
 Nuo 2017 m. Liudmila Isajeva
 Nuo 2019 m. Svetlana Butautienė

Nuorodos 
 Svetainė

Karsavino
Lietuvos rusų mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Vilniaus Gedimino technikos universiteto inžinerijos licėjus

Vilniaus Gedimino technikos universiteto (VGTU) inžinerijos licėjus – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Antakalnio g. 120, vykdanti pradinio su inžineriniu ugdymu, pagrindinio su inžineriniu ugdymu, vidurinio su inžineriniu ugdymu ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190001843.

Istorija 

1963 m. rugsėjo 1 d. duris atvėrė Vilniaus 22-oji vidurinė mokykla. 1974 m. pastatytas mokyklos priestatas su nauja sporto sale. 1993 m. mokykla šventė 30 metų jubiliejų. Ta proga mokyklai buvo suteiktas Mikalojaus Daukšos vardas, kurį išsirinko mokyklos bendruomenė. 2013 m. prijungta Dvarčionių pradinė mokykla.

2015 m. mokyklai suteiktas gimnazijos statusas ir Vilniaus inžinerijos licėjaus vardas. 2016 m. rugsėjo 1 d. licėjui suteiktas Vilniaus Gedimino technikos universiteto (VGTU) vardas.

Direktoriai 
 1963–1986 m. Elvyra Raupėnienė
 1986–1987 m. Vytautas Leišys
 1987–1990 m. Gintautas Stasiukevičius
 1990–2006 m. Jonas Kvederaitis
 nuo 2007 m. Regina Mikalauskienė

Žymūs mokiniai 
 Andrius Kubilius (g. 1956 m.), politikas, buvęs ministras pirmininkas.
 Aidas Marčėnas (g. 1960 m.), poetas, literatūros apžvalgininkas.
 Dainius Razauskas (g. 1960 m.), mitologas, religijotyrininkas.
 Vytis Vidunas (g. 1960 m.), indologas.
 Algis Čaplikas (g. 1962 m.), Seimo narys, buvęs LR aplinkos ministras.
 Povilas Girdenis (g. 1969 m.), bardas.
 Justinas Žilinskas (g. 1974 m.), teisininkas tarptautininkas.
 Algirdas Kudzys (g. 1956 m.), PhD, ambasadorius, buvęs Vilniaus politikas.
 TV, muzikos, jaunimo kultūros atstovai: Rimas Šapauskas, R. Radzevičius (Skylė).
 Rimvydas Markeliūnas (g. 1960 m.), Vilniaus licėjaus dailės mokytojas, menininkas, skulptorius.
 Lina Vanagaitė (g. 1967 m.), Izraelio genetikė, profesorė.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Antakalnis
Lietuvos licėjai
Daukšos
Lietuvos gimnazijos
Vilniaus Mstislavo Dobužinskio vidurinė mokykla

Vilniaus Mstislavo Dobužinskio vidurinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190001277, steigėjas – Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 

1954 m. rugpjūčio 21 d. įsakymu Nr. 1309 atidaryta Vilniaus miesto vidurinė mokykla Nr. 17. Vilniaus miesto tarybos pirmininko 1994 m. lapkričio 16 d. potvarkiu Nr. 122 vidurinei mokyklai Nr. 17 suteiktas Mstislavo Dobužinskio vardas. 2001 m. buvo sujungtos Vilniaus Naugarduko, Vilniaus Paupio (33-ioji vidurinė) ir Vilniaus Mstislavo Dobužinskio vidurinės mokyklos.

2012 m. rugojūčio 31 d. prijungta prie Vilniaus Lukiškių vidurinės mokyklos.

Direktoriai 
 Anatolijus Romanovičius
 Natalja Glazko

Mokiniai 
 Emilis Pileckis (g. 1990 m.), šachmatininkas

Šaltiniai 

Dobužinskio
Lietuvos rusų mokyklos
Vilniaus Naujininkų progimnazija

Vilniaus Naujininkų progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo progimnazija Vilniuje, Šaltkalvių g. 32, vykdanti pradinio, pagrindinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 9000734.

Istorija 
1973 m. rugsėjo 1 d. Naujininkų mikrorajone 900 moksleivių atvėrė naujos 39-osios vidurinės mokyklos duris.

1975/1976 m. pradėtas sustiprintas matematikos mokymas, išleista pirmoji 20 abiturientų laida.

Iki 1994 m. buvo vadinama Vilniaus 39-ąja vidurine mokykla.

1994 m. mokykloje įsteigtos sustiprinto muzikinio ugdymo klasės.

2001 m. patvirtinta kryptingo meninio (muzikinio) ugdymo programa 2-8 klasėms, įdiegtas ankstyvasis užsienio kalbų anglų ir vokiečių mokymas nuo 2-osios klasės.

2012 m. prasidėjo mokyklos renovacijos darbai ir 2013 m. buvo baigti.

2013 m. mokyklos pavadinimas buvo pakeistas į Vilniaus Naujininkų mokykla ir klasių skaičius buvo sumažintas iki 1-10 klasių.

2020 m. mokyklos pavadinimas buvo dar kartą pakeistas į Vilniaus Naujininkų Progimnazija ir klasių skaičius buvo sumažintas iki 1-8 klasių.

Direktoriai 
 I. Jankauskienė 1973 m. – 1979 m.
 J. Lukošienė 1979 m. – 1991 m.
 G. Urbonas 1991 m.  –

Žymūs mokytojai 
 Leonardas Bakaitis, pedagogas, karininkas
 Ona Mačernienė, pedagogė
 Stasė Bakaitienė, pedagogė, ekspertė, chemikė
 Vaida Porutienė, pedagogė, istorikė

Žymūs mokiniai 
 Andrius Porutis, istorikas, pedagogas, dėstytojas
 Petras Auštrevičius, diplomatas, politikas
 Osvaldas Čiukšys, diplomatas, vadybininkas
 Margarita Jankauskaitė, visuomenės veikėja

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Naujininkų
Lietuvos progimnazijos
Vilniaus Ozo gimnazija

Vilniaus Ozo gimnazija – tradicinio ir nuotolinio mokymo(si) bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Ozo g. 39, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Lietuvių kalbos, Lietuvos istorijos ir etnokultūros nuotoliniu būdu mokomi laikinai iš Lietuvos išvykę vaikai. Įstaigos kodas 190009014. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Vilniaus Ozo vidurinė mokykla įsteigta 1990 m. gegužę kaip 65-oji vidurinė mokykla, LOSC mokyklos-internato patalpose. Iki tol Šeškinės mikrorajone buvo tik dvi lietuviškos vidurinės mokyklos, todėl dauguma mokytojų buvo perkelti iš Vilniaus Šeškinės vidurinės mokyklos. 1994 m. birželio 21 d. Vilniaus 65-ajai vidurinei mokyklai Vilniaus miesto tarybos pirmininko potvarkiu Nr. 62 suteiktas „Ozo“ vidurinės mokyklos pavadinimas. 2012 m. sausį pertvarkyta į gimnaziją.

Direktoriai 
 Albinas Daubaras

Žymūs mokiniai 
 Evaldas Petrauskas, Boksininkas (olimpietis)
 Ričardas Berankis, tenisininkas
 Atlanta (atlikėja)
 Justinas Kinderis, penkiakovininkas
 Donata Rimšaitė, sportininkė (šiuolaikinė penkiakovė)
 Tomas Langvinis, TV sporto laidų vedėjas
 Romas Petrukanecas, baidarių irkluotojas
 Steponas Babrauskas, krepšininkas
 Agnė Sereikaitė, greitasis čiuožimas
 Mindaugas Mizgaitis, imtynės
 Laura Asadauskaitė, sportininkė (šiuolaikinė penkiakovė)
 Justas Džiugelis, verslininkas, visuomenės veikėjas, seimo narys

Nuorodos 
 Mokyklos tinklalapis

Lietuvos gimnazijos
Ozo
Vilniaus Salininkų gimnazija

Vilniaus Salininkų gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Vaikų g. 16, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191317118.

Istorija 
Mažoji lietuviška enciklopedija rašo, kad pradinė Salininkų mokykla įsteigta 1920 m. 1928 m. mokykla buvo tikrinama, o 1940 m. į Vilniaus apskrities pradžios mokyklų sąrašą įrašyta ir Salininkų pradinė mokykla. 1941–1942 m. nuomotos 30 m 2 patalpos pradžios mokyklai. 1944 m. spalio 30 d. pradėti nauji mokslo metai. Buvo dėstoma lenkų kalba. Mokyklos vedėja – J. Kurkulaitė. Po Antrojo pasaulinio karo, šeimininkams išvykus į Lenkiją, pastatas liko mokyklai.

Švietimo ministerijai leidus 1957 m. įsteigtos klasės lietuvių dėstomąja kalba. Nuo tol mokykla dvikalbė: lietuvių ir lenkų. 1964 m. rugsėjo 19 d. atidaryta nauja aštuonmetė mokykla. Mokykloje buvo dėstoma lietuvių ir rusų kalbomis. Tuo metu mokėsi 264 mokiniai, dirbo 20 mokytojų: J. Gaižutytė, T. Pacelis, G. Poškienė, V. Papreckienė, S. Sabaliauskienė, M. Mikulskaja, A. Martysevič, A. Damarodienė ir kiti.

1976 m. aštuonmetė mokykla tapo vidurine mokykla ir persikėlė į naują 590 vietų pastatą su aktų ir sporto salėmis, valgykla ir erdviais kabinetais. Mokykloje dirbo 34 mokytojai, mokėsi 433 mokiniai. Mokiniams pageidaujant veikė daug įvairių būrelių: astronomų, liaudies šokių, sporto, jaunųjų radiotechnikų, lengvosios muzikos pažinimo, etnografinis, akordeono ir dar daugelis kitų. Mokykla tapo kultūros centru, ją aplankydavo daug svečių: šokėjų, dainininkų, aktorių, kitų žymių veikėjų. Toliau sėkmingai darbavosi iš aštuonmetės mokyklos atėję mokytojai: V. Silickienė, R. Gailiušienė, R. Barčienė, M. Pacelienė, S. Sabaliauskienė, O. Visockienė, Z. Voleišo, I. Malijonienė, K. Deveikienė, D. Norkūnienė, A. Mačys, bibliotekos vedėja R. Arštikienė.

1984 m. mokykloje dirbo 40 mokytojų. Nuo 1988 m. Salininkų mokykla tapo trikalbė, mokyta lietuvių, rusų, lenkų kalbomis. 1993 m. mokykla gavo naują pastatą, kuriame įsikūrė pradinės klasės – mokyklos filialas. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos 2012 m. liepos 18 d. sprendimu Vilniaus Salininkų vidurinė mokykla pertvarkyta į Vilniaus Salininkų gimnaziją.

Direktoriai 
 1947 m. L. Martysevič
 1951 m. M. Gaudzevičienė
 1964 m. A. Mildažis, B. Kairytė, O. Visockienė
 1976 m. O. Truncienė
 nuo 1984 m. Juzef Trypucki

Mokiniai 
Per 25 metus išleistai 677 abiturientai. Mokyklą baigė 4 aukso ir 19 sidabro medalininkų, 11 – su pagyrimu.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Lietuvos gimnazijos
Salininkų
Vilniaus Senamiesčio vidurinė mokykla

Vilniaus Senamiesčio vidurinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus senamiestyje, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba 1947–2017 m. Įstaigos kodas 190006819.

Istorija 

Vilniaus 3-oji vidurinė mokykla veikė 1947 metų. 1977 m. persikėlė į naujas patalpas M. Daukšos g. 7. 2017 m. mokykla buvo uždaryta. Mokiniai perkelti į Vilniaus Liepkalnio pagrindinę mokyklą, o buvusios patalpos perduotos Vilniaus Vytės Nemunėlio pradinei mokyklai.

Direktoriai 
 Liudmila Isajeva

Šaltiniai

Nuorodos 
 Interneto tinklalapis 2016 m.

Senamiescio
Lietuvos rusų mokyklos
Vilniaus Simono Daukanto gimnazija

Vilniaus Simono Daukanto gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, iki 2008 m. veikusi Naugarduko g. 7, nuo 2008 m. – J. Jasinskio g. 11, vykdanti vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Iki 1997 m. Vilniaus 23-oji vidurinė mokykla.

Įstaigos kodas 301806652. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
1958 m. spalio 3 d. Vilniaus miesto Vykdomojo Komiteto sprendimu Nr. 559 reorganizuota septynmetė mokykla ir įsteigta Vilniaus 23-oji vidurinė mokykla.

1997 m. rugsėjo 24 d. Vilniaus miesto tarybos sprendimu Nr. 76 mokyklai suteiktas „Ąžuolo“ vardas. 2005 m. kovo 25 d. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos sprendimu Nr. 1-722 nuo 2005 m. rugsėjo 1 d. mokykla reorganizuota į Vilniaus „Ąžuolo“ pagrindinę mokyklą.

1993 m. Lazdynų mikrorajone buvusio vaikų darželio patalpose Vilniaus pedagoginio universiteto iniciatyva įsteigta pirmoji mieste universitetinė mokykla, kuri iš karto tapo modernių metodikų diegimo, naujų vadovėlių taikymo, dėstytojų – mokytojų bendradarbiavimo, konferencijų, seminarų, studentų praktikos centru. 1997 m. mokykla reorganizuota į vidurinę mokyklą, jai suteiktas Simono Daukanto vardas. 1999–2000 m. išleista pirmoji abiturientų laida.

Didėjant mokinių skaičiui, vaikų darželio pastatas tapo per mažas. 2001 m. mokykla įsikėlė į didesnes patalpas Naugarduko g. 7. 2007 m. prie mokyklos prijungta Vilniaus Ąžuolo pagrindinė mokykla.

2008 m. vasarą besiruošiant akreditacijai, mokyklos atsiskyrė. J. Jasinskio gatvėje liko Vilniaus Simono Daukanto vidurinė mokykla, o Naugarduko g. – Vilniaus Simono Daukanto pagrindinė mokykla. 2009 m. kovo 18 d. Vilniaus Simono Daukanto vidurinė mokykla pertvarkyta į Vilniaus Simono Daukanto gimnaziją.

Mokinių skaičius

Direktoriai 
 Dainius Numgaudis – 1993–1996 m.
 Jolanta Knyvienė – nuo 1996 m.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Daukanto
Grigiškių Šviesos gimnazija

Vilniaus savivaldybės Grigiškių „Šviesos“ gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Grigiškėse, Šviesos g. 16, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190661671.

Istorija 

1989 m. rugsėjo 1 d. Grigiškėse mokiniai ir mokytojai pirmą kartą šio miestelio istorijoje susirinko į lietuvišką vidurinę mokyklą. Didelių mokytojų, tėvelių pastangų dėka prasidėjus nepriklausomybės judėjimui, Trakų rajono tarybos sprendimu buvo įkurta Grigiškių 2-oji vidurinė mokykla. Ji įsikūrė sename, 1953 m. statybos pastate ir 1961 m. statytame priestate. Mokykloje mokytis pradėjo 792 1-12 klasių moksleiviai, kurie perėjo mokytis iš Grigiškių vidurinės mokyklos lietuviškų klasių, dirbo 68 mokytojai. 1993 m. atskirtos pradinės klasės ir įkurta pradinė mokykla. Mokykla sparčiai didėjo. 1995 m. remiantis Rytų Lietuvos fondu pradėta projektuoti, o 1996 m. statyti nauja mokykla. 1998 m. balandžio mėnesį - mokyklai suteiktas „Šviesos“ vardas, o rugsėjo mėnesį perduotas naujas priestatas, kuriame įrengta 12 kabinetų, mokytojų kambarys, informatikos kabinetas. Į naują korpusą perkelti mokytis 9-12 klasių mokiniai. 

2003 m. gruodžio mėnesį pastatytas ir pradėtas eksploatuoti modernus sporto kompleksas, kuriame įrengtos dvi sporto salės, viena iš jų – 18x34 dydžio ir 186 vietų žiūrovų tribūnos, elektroninis tablo. Šiame pastate įrengti fizikos, chemijos ir berniukų technologijų kabinetai. Senajame liko mokytis 5-8 klasių moksleiviai. Senasis korpusas neatitinka higienos ir saugumo reikalavimų, todėl statomas  modernus, atitinkantis europinius reikalavimus 698 vietų mokyklos korpusas. Nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. mokykloje įvestos mokyklinės uniformos.

Direktoriai 
Jonas Komičius
Asta Turskienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Šviesos
Lietuvos gimnazijos
Grigiškės
Vilniaus šv. Kristoforo gimnazija

Vilniaus Šv. Kristoforo gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Kazliškių g. 4, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomojo ugdymo programas. Įstaigos kodas 302420721. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Įsteigta 1976 m. kaip 9-oji vidurinė mokykla. Dėl savo griežtos drausmės tarp moksleivių buvo vadinama „IX fortu“ (sąsaja su Kaune buvusiu kalėjimu). 2001 m. pavadinta Šv. Kristoforo vidurine mokykla. 2010 m. gavo Šv. Kristoforo gimnazijos vardą.

Direktoriai 
 Gediminas Matulaitis
 1999 m. Aldona Grušnienė
 2022 m. Irma Čerškienė

Žymūs mokytojai 
 Laima Abraitytė
 Antanas Teodoras Basijokas
 Ona Kiaušaitė
 Violeta Tapinienė
 Mindaugas Nefas
 Marius Mikalajūnas
 Dainora Eigminienė

Žymūs mokiniai 
 Ilona Balsytė, teatro ir kino aktorė
 Jokūbas Bareikis, aktorius
 Oskaras Koršunovas, režisierius
 Leonardas Pobedonoscevas, aktorius, televizijos laidų vedėjas
 Valdas Tutkus, Lietuvos kariuomenės vadas, generolas leitenantas
 Diana Varnaitė, istorikė
 Martynas Kuliavas, muzikantas, prodiuseris
 Andrius Tapinas, žurnalistas, laidų vedėjas
 Juozas Vytautas Baužys, muzikantas
Tautvydas Paulius Augustinas, muzikantas

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Kristoforo
Vilniaus Jono Basanavičiaus gimnazija

Vilniaus Jono Basanavičiaus gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, S. Konarskio g. 34, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 302522904. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Vilniaus 13-oji mokykla įsteigta 1958 m. spalio 3 d. Vilniaus Vykdomojo komiteto sprendimu Nr. 559 1994 m. spalio 1 d. Vilniaus miesto tarybos sprendimu Nr. 63 mokyklai suteiktas „Vingio“ vidurinės mokyklos pavadinimas. Ši mokykla 2010 m. rugsėjo 1 d. buvo prijungta prie Vilniaus Lazdynų vidurinės mokyklos. Tą pačią dieną į buvusias Vilniaus Vingio vidurinės mokyklos patalpas buvo perkelta Vilniaus Jono Basanavičiaus gimnazija.

Mokinių skaičius

Direktoriai 
Nuo 2010 m. Fausta Gulbinienė

Nuorodos 
 Gimnazijos svetainė
 FB puslapis 

Lietuvos gimnazijos
Basanavičiaus gimnazija
Vilniaus Viršuliškių mokykla

Vilniaus Viršuliškių mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Viršuliškių g. 7, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190002379.

Istorija 

Vilniaus 45-oji vidurinė mokykla įsteigta 1977 m. balandžio 8 d. Vilniaus miesto tarybos pirmininko 1994 m. birželio 21 d. potvarkiu Nr. 62 45-ajai vidurinei mokyklai suteiktas Vilniaus Viršuliškių vidurinės mokyklos vardas. Mokykla 2013 m. pertvarkyta į pagrindinę mokyklą.

Direktoriai 

 Dalius Žižys – 1988–1994 m.
 Ramutė Mečkauskienė.
 D. Jonikienė.

Žymūs mokiniai 

 Egidijus Anisimovas, fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras
 Agnė Zuokienė, politikė
 Domantas Razauskas, dainų autorius ir atlikėjas, poetas, gitaristas, kompozitorius, mokyklos himno kūrėjas.

Nuorodos 
 Svetainė

Virsuliskiu
Lietuvos progimnazijos
FK Torpedo Moskva

Maskvos futbolo klubas „Torpedo“, o trumpai Maskvos „Torpedo“ – Rusijos futbolo klubas iš Maskvos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1924 m.

2006 metais pirmąkart po 1938 m. iškrito iš aukščiausiojo šalies diviziono.

Emblemų kaita

Pasiekimai

Sezonai 

|}
Šaltiniai:

Sudėtis 
Atnaujinta: 2020 m. rugpjūčio 30 d.FNL svetainė''

Lietuviai 
 Ignas Dedura, gynėjas 2001
 Edgaras Jankauskas, puolėjas 1997
 Saulius Klevinskas, vartininkas 2011-2014
 Tomas Mikuckis, gynėjas 2013-2015
 Tadas Labukas, puolėjas 2013-2014
 Aidas Preikšaitis, saugas 1997
 Tomas Ražanauskas, saugas 1997
 Mantas Samusiovas, gynėjas 2003–2005
 Valdas Trakys, puolėjas 2000–2001
 Antanas Ulevičius, vartininkas 1974–1975
 Rimantas Žvingilas, puolėjas 2000

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai);
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai);

Torpedo
Maskvos sportas
SS Pennarossa

Kjezanuovos „Pennarossa“ – San Marino futbolo klubas iš Kjezanuovos.

Istorija 
Klubas įkurtas 1968 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive

Pennarossa
FK Hajduk Kula

Kulos „Hajduk-Rodić“ – Serbijos futbolo klubas iš Kulos.

Istorija 
Klubas įkurtas 1925 m. Komanda išformuota 2013 m.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta apranga.

Išnašos

Nuorodos 
 

Hajduk Rodic
OFK Beograd

Belgrado OFK (srb. Belgrado jaunimo futbolo klubas) – Serbijos futbolo klubas iš Belgrado.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1911 m. Yra žaidę elito divizione.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Lietuviai
 Kęstutis Ruzgys, puolėjas 1991–1992

Nuorodos 
 

Beograd
Belgradas
FK Partizan

Belgrado „Partizan“ – Serbijos futbolo klubas iš Belgrado.

Sezonai

Serbijos pirmenybėse 

|}

Pasiekimai

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta juoda apranga.

Sudėtis 
Atnaujinta: 2020 m. rugsėjo 22 d.

Dubleriai 
„Partizan“ klubo dubleriai buvo vienintelė dublerių komanda, pasiekusi s pusfinalį (1949 m.).

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 superliga.rs 2021-2022
 Transfermarkt

Partizan
FK Čukarički

Belgrado „Čukarički“ – Serbijos futbolo klubas iš Čukaricos (Belgradas).

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1926 m.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta apranga su juodos spalvos žymenimis.

Sudėtis 
Atnaujinta: 2020 m. rugsėjo 22 d.:

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive

Čukarički
FK Mladost Lučani

Lučanų „Mladost“ – Serbijos futbolo klubas iš Lučanų.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1952 m. Pastaruoju metu kovojo Superlygoje.

Logotipas

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta žalia apranga.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse 

|}

Sudėtis 
Atnaujinta: 2020 m. rugsėjo 22 d.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE

Mladost Lucani
FK Smederevo

Smederevo FK – Serbijos futbolo klubas iš Smederevo.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1924 m.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Nuorodos 
 

Smederevo
FK Borac Čačak

Čačako „Borac“ – Serbijos futbolo klubas iš Čačako.

Istorija 
Klubas įkurtas 1926 m.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Žinomesni žaidėjai 
  Jovan Čađenović, (2017 m.)

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė

Borac Cacak
FK Banat Zrenjanin

Zrenianino „Banat“ – Serbijos futbolo klubas iš Zrenianino.

Istorija

Priešistorė 

Iki 2006 m. Banato Dvore gyvavo Zrenianino „Proleter“. 2006 m. susijungė su „Buducnost“ klubu iš Banatski Dvoro.

Klubo įkūrimas 
Klubas buvo įkurtas 2006 m. sausio 25 d., kai susijungė „Buducnost“ iš Banatski Dvor ir „Proleter“ futbolo mokykla iš Zrenjanino.

Proleter klubo komandos buvo likviduotos 2005 m. gruodžio 11 d., o 2006 m. sausio 25 d. susijungė abu dariniai. Šie procesai vyko viduryje futbolo sezono, todėl „Banato“ futbolo klubas tokiu pavadinimu pradėjo rungtyniauti tik po šešių mėnesių, kai prasidėjo naujasis sezonas. „Banatas“ perėmė tuometinės Serbijos ir Juodkalnijos Pirmos lygos dalyvės „Buducnost“ rezultatus.

2006–2007 m. startavo Serbijos Superlygoje, kurioje užėmė 9 vietą, o Serbijos taurės turnyre pateko į pusfinalį. 

2007–2008 m. finišavo priešpaskutinėje 11 vietoje. Turėjo būti perkeltas į Antrą lygą, tačiau pasitraukus Mladost Apatin klubui, „Banatas“ išliko Superlygoje.

2008–2009 m. liko paskutinėje 12-oje vietoje ir iškrito į Pirmą lygą (antra pakopa). 

2008–2009 m. sezone pateko į taurės pusfinalį, kur namuose 1:0 įveikė „Partizan“. Pirmoje lygoje liko 11 vietoje. 2010–2011 m. – 4 vietoje. 

2011–2012 m. sezone kovojo dėl išlikimo, sezoną baigė 14 vietoje. 2012–2013 m. iškrito į žemesnį divizioną.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}Šaltinis:

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia raudona juoda apranga.

Išnašos

Nuorodos 
 SOFASCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive

Banat
FK Bežanija

Belgrado „Bežanija“ – Serbijos futbolo klubas iš Belgrado.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1921 m.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė

Bezanija
FK Vojvodina Novi Sad

Novi Sado futbolo klubas „Vojvodina“ arba Novi Sado „Vojvodina“ bei FK „Vojvodina“– Serbijos futbolo klubas iš Novi Sado. Žaidžia Serbijos Superlygoje.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1914 m. Nuo 2006 m. dalyvauja Serbijos Aukščiausios lygos pirmenybėse. 

Du kartus (2014 ir 2020 m.) iškovojo šalies futbolo taurę.

2021/22 m. Konferencijų lygoje antrame atrankos etape kovojo su „Panevėžio“ futbolo klubu. Pirmosios rungtynės, kurios įvyko 2021 m. liepos 22 d. Panevėžyje baigėsi minimalia serbų ekipos pergale (1:0). Nors panevėžiečiai sukūrė dvigubai daugiau progų, tačiau jų neišnaudojo, o serbų ekipa surengė pavojingą išpuolį, kuris baigėsi tiksliu smūgiu į vartus. Atsakomosios rungtynės buvo žaidžiamos Serbijoje 2021 m. liepos 29 d. Serbijoje ir vėl minimaliu rezultatu 1:0 nugalėjo „Vojvodinos“ klubas, kuris žengė į kitą etapą, o FK Panevėžys baigė pasirodymą Europos lygose. Ekipos vyr. treneriu tuo metu dirbo Slavoljub Đorđević.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta raudona apranga.

Sudėtis 
Atnaujinta: 2020 m. rugsėjo 22 d.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 Facebook paskyra
 SOCCERWAY
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 KELME (aprangų gamintojai)

Serbijos futbolo klubai
FK Napredak Kruševac

Kruševaco „Napredak“ – Serbijos futbolo klubas iš Kruševaco.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1946 m. Pastaruoju metu kovojo Superlygoje.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta žalia apranga.

Sudėtis 
Atnaujinta: 2020 m. rugsėjo 22 d.:

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt

Napredak