joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Klaipėdos Vitės progimnazija

Klaipėdos Vitės progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190438953. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
1953 m. septynmetės mokyklos bazėje įkurta 5-oji Klaipėdos vidurinė mokykla. 1963 m. mokykla išsikelia į naujai pastatytą (dabartinį) pastatą. 1995 m. mokyklai suteiktas Vitės vidurinės mokyklos vardas. 2000/2001 m. m. reorganizuota į Vitės pagrindinę mokyklą. 2013 m. veikė adresu Švyturio g. 2. Nuo 2018 m. Vitės progimnazija.

Direktoriai 
 Elvyra Stanslovaitienė
 2018 m. Renata Venckienė

Žymūs mokiniai 
 Henrikas Vaitiekūnas (g. 1949), žurnalistas, redaktorius
 Gitanas Nausėda (g. 1964), finansininkas, LR prezidentas

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos progimnazijos
Vitės
Priekulės specialioji mokykla

Klaipėdos rajono Priekulės specialioji mokykla – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj., Priekulėje, Žalgirio g. 2, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190985449. Steigėjas Klaipėdos apskrities viršininko administracija.

Istorija

Direktoriai 

Antanas Morkeliūnas.

Klaipėdos rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos specialiosios mokyklos
Priekulė
Brožių pagrindinė mokykla

Klaipėdos rajono Brožių pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj., Brožiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 291788060. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba.

Nuorodos 
 Brožių pagrindinė mokykla (aikos.smm.lt)

Buvusios Klaipėdos rajono savivaldybės mokyklos
Dituvos pagrindinė mokykla

Klaipėdos rajono Dituvos pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Dituvoje (Klaipėdos raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191788440. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
Dituvos pradinė mokykla įkurta 1830 m. Tada mokykloje buvo trys klasės, dirbo trys mokytojai. Iki 1898 m. mokyklai vadovavo mokytojas Kurschat. Pastatas buvo medinis, vėliau perstatytas į mūrinį. 1898–1923 m. mokyklai vadovavo Vilhelm Stumber. 1925–1945 m. mokytojavo Baldūnas, Sprogytė, Semturytė.

Po karo, 1945 m. įsteigta pradinė mokykla, 1954–1957 m. perorganizuota į septynmetę mokyklą, vėliau – aštuonmetė, devynmetė, nuo 1992 m. Dituvos pagrindinė mokykla. 2004/2005 mokslo metais mokėsi 136 mokiniai, atidaryta mišri priešmokyklinio ugdymo grupė, kurią lanko vaikai nuo 4 metų.

Direktoriai 
 1898–1923 m. Vilhelm Stumber
 1925–1945 m. Hansas Žardenings
 1945 m. V. Petrikas
 1954 m. Juška
 1957 m. Prielgauskas
 1958 m. D. Žutautienė
 1971 m. A. Butkutė
 1981 m. A. Venclovas
 1993 m. R. Augaitis
 1994 m. Ina Kazlauskaitė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos pagrindinės mokyklos
Klaipėdos rajono savivaldybės mokyklos
Dumblynė (Rokiškis)

Dumblynė – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, prie Sartų ežero. Dalis sodybų įsikūrę Sartų ežere esančioje saloje ir neturi susisiekimo su sausuma.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Dumblynėje 1894 m. lapkričio 17 d. gimė Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas Justinas Kibirkštis.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Dvirėžiai

Dvirėžiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 4 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, į rytus nuo Gačionių ežero.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Giriūnai

Giriūnai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų. Į šiaurę nuo kaimo dunkso Kulių miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Grumbinai (Rokiškis)

Grumbinai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 4 km į pietvakarius nuo Jūžintų. Į rytus nuo kaimo telkšo Vazajo ežeras, o šiaurėje prasideda Šetekšnos upė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Jauros (Rokiškis)

Jauros – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 6 km į šiaurę nuo Jūžintų. Šalia kaimo eina Jūžintų-Rokiškio kelias.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Joneliškės (Rokiškis)

Joneliškės – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 1 km į rytus nuo Jūžintų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Joneliškėse 1927 m. kovo 20 d. gimė Lietuvos imtynininkas, sunkiosios atletikos treneris, Tarptautinės kategorijos sunkiosios atletikos teisėjas, pedagogas Vytautas Leitonas.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Jurgiškiai (Rokiškis)

Jurgiškiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 1,5 km į pietryčius nuo Jūžintų, šalia Jūžinto ežero.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalbutiškės (Rokiškis)

Kalbutiškės – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 5 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, šalia Sartų ežero vakarinio pakraščio. Iš šiaurės supa Dusetų miškas, o vakaruose prieina Minkūnų durpynas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalučiškės

Kalučiškės – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 5,5 km į pietvakarius nuo Jūžintų, Vazajo ežero šiaurinėje pakrantėje. 

Kaime yra senosios kapinės, jose paminklų nebėra, likę keli akmenys, kurių vienas primena paminklą.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Karveliškis (Rokiškis)

Karveliškis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Rokiškio, prie Kraštų miško.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Keručiai (Rokiškis)

Keručiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 1 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, prie Jūžinto ežero.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Koveliai

Koveliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 4 km į pietus nuo Rokiškio. Į vakarus nuo kaimo dunkso Raisto miškas, kuriame telkšo Lūšnos ežeras (Nemunėlio ištakos).

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Neliūbiškis

Neliūbiškis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų. Į rytus nuo kaimo dunkso Neliūbiškio miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Petrešiūnai

Petrešiūnai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Kriaunų, prie Jūžintų–Kriaunų kelio. Stūkso Petrešiūnų piliakalnis, yra senos kapinaitės, paminklas Šv. Jonui.

Geografija

Šalia kaimo telkšo Margėnų žuvininkystės tvenkiniai, vakaruose dunkso Skujinės miškas.

Gyventojai

Galerija

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Puriuškiai

Puriuškiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 8 km į šiaurę nuo Jūžintų. Šalia kaimo teka Audros upė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Radišiai

Radišiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7,5 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų, prie Aukštakalnių žuvininkystės tvenkinių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rokiškėlės

Rokiškėlės – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Laibgalių, prie kelio į Kriaunas. Jame Rokiškėlių (Zaboravos) dvaras. Šalia kaimo telkšo Rokiškėlių ežeras, teka Audros upelis. Seniūnaitijos centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sriubiškėliai

Sriubiškėliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 2 km į pietus nuo Jūžintų, prie kelio Jūžintai–Užpaliai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šipai

Šipai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 6 km į rytus nuo Kamajų, tarp Kulių ir Kubiliškės miškų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Tervydžiai

Tervydžiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų, prie Kulių miško pakraščio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Tomakaimis

Tomakaimis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 3 km į pietryčius nuo Jūžintų. Į pietus nuo kaimo dunkso Jūžintų šilas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Zabieška

Zabieška – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 8,5 km į rytus nuo Jūžintų, Dusetų miške, prie Sartų ežero ir jo atšakos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Zalūbiškis

Zalūbiškis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 4 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, prie Gipinio ežero. Apylinkėse plyti Minkūnų durpynas. Praeina Minkūnų–Anapolio kelias, atsišakoja kelias į Čivylius.

Prie kaimo yra senkapis, paminklų jame nėra, yra sovietmečiu pastatytas žyminis akmuo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Meldučiai (Rokiškis)

Meldučiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 4 km į pietryčius nuo Laibgalių. Aplink kaimą dunkso Kurkliečių ir Pakalnių miškai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ragava (Rokiškis)

Ragava – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 9,5 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, prie Sartų ežero atšakos – Audrakampio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sriubiškiai (Jūžintai)

Sriubiškiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 2 km į pietvakarius nuo Jūžintų. 

Kaime yra sodyba, kurioje yra įrengta Vilniaus Bernardinų bažnyčios vienuolijos vasaros stovyklavietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Trakas (Rokiškis)

Trakas – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų. Per kaimą teka Skardžiaus upelis, šalia driekiasi Gačionių miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Žvirbliškės (Jūžintai)

Žvirbliškės – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 7,5 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, Dusetų miško viduryje, prie Vasynos upelio. Augo saugoma Ministro liepa.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Mičiūnai (Jūžintai)

Mičiūnai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 6 km į šiaurę nuo Jūžintų. Į šiaurę nuo kaimo telkšo Aukštakalnių žuvininkystės tvenkinys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudeliai

Rudeliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Laibgalių. Vakaruose dunkso Rokiškėlių miškas, teka Audros upelis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Mieleikiai (Rokiškis)

Mieleikiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Jūžintų seniūnijoje, 4 km į vakarus nuo Jūžintų, prie kelio į Kamajus. Pro kaimą teka Jaros intakas Vargupys, pietuose dunkso Samanių miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Minkūnai

Apie kaimą Pandėlio seniūnijoje žr. Minkūnai (Pandėlys).

Minkūnai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, prie Minkūnų durpyno. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą eina Jūžintų–Dusetų kelias, atsišakoja keliai į Anapolį, Aušrėnus. Aplink telkšo Gipinio, Gipinėlio, Vaginėlio ežerai, teka Minkūnės upelis.

Gyventojai

Pavadinimo kilmė 
Manoma, jog kaimo vardas yra kilęs iš bajoro asmenvardžio trumpinio.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Baušiškiai

Baušiškiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kamajų, į rytus nuo Aukštakalnių. Kaimo pietrytinėje dalyje stūkso Baušiškių piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Paskarbė

Paskarbė – viensėdis Ukmergės rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietus nuo Veprių. 

Ant aukšto Šventosios slėnio įsikūrusiame viensėdyje yra dvi sodybos. Aplinką puošia vietinių meistrų sukurtas memorialinis kryžius žuvusiems už Lietuvos laisvę bei piemenuko skulptūra šalia sankryžos su keliu į Samantonis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ukmergės rajono savivaldybės gyvenvietės
Ketvergių pagrindinė mokykla

Klaipėdos rajono Ketvergių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj. Ketvergiuose, Klaipėdos g. 6, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191790669. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba.

Istorija

Direktoriai 
Gendrutis Burbulis.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Klaipėdos rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Salantų specialioji mokykla

Kretingos rajono Salantų specialioji mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo internatinė mokykla Kretingos raj. Salantuose, Dariaus ir Girėno g. 20, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190985591. Steigėjas Klaipėdos apskrities viršininko administracija.

Istorija 
Naujas mokyklos pastatas iškilo buvusio Salantų dvaro teritorijoje (pradėtas statyti 1965 m.).

2010 m. mokykla uždaryta.

Direktoriai 

Stasys Galdikas.

Nuorodos 
 Mokyklos puslapis.

Salantai
Lietuvos specialiosios mokyklos
Buvusios Kretingos rajono savivaldybės mokyklos
Karusės mūšis

Karusės mūšis (kartais vadinamas Karusės ledo mūšiu) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės mūšis su Livonijos ordino ir Danijos jungtine kariuomene ant užšalusios Baltijos jūros ledo, įvykęs 1270 vasario 16 d. ties Karuse, (Vakarų Estija).

Mūšio prielaidos 
Tuo metu dar vyko Didysis prūsų sukilimas (1260–1274 m.) prieš Vokiečių ordiną, o Lietuva pradėjo kovą su Voluine (tęsėsi 1269–1275 m.), todėl žemaičiai galėjo vykdyti žygius į šiaurę. Pasinaudodamas proga, kaip manoma, Lietuvos didysis kunigaikštis Traidenis užpuolė Livonijos ordiną ir užšalusios Baltijos jūros ledu pasiekė Sarema salą.  Grįždami su grobiu prie Muhu sąsiaurio jie susidūrė su jungtine Livonijos ordino ir danų kariuomenės įgula iš Talino.

Livonijos ordinas, jau atsigavęs po 1260 m. Durbės mūšio buvo gerai pasiruošęs - surinkęs didelę armiją jis rengėsi pulti Žemgalą.

Mūšio eiga 
Kalavijuočiai ir danai puolė pirmi.
Lietuviai sustatė roges pusračiu ir pasinaudoję jomis kaip barikada, ietimis išbadė į rogių tarpus įsipainiojusius riterių žirgus, o tada ir pranašumo netekusius priešo riterius. Eiliuotosios Livonijos kronikos (XIII a. pab.) duomenimis, žuvo 52 riteriai, Livonijos ordino krašto magistras Otonas Luterbergas (), danų vadas Eilartas ir beveik 600 lengvai ginkluotų karių. Buvo sužeistas Lealio vyskupas.

Mūšio reikšmė 
Tai buvo penktasis didžiausias Livonijos pralaimėjimas 13-ame amžiuje. Livonijos ordino vadovybė Vokiečių ordino didžiojo magistro paprašė atsiųsti pagalbos ir naują krašto magistrą. 

Naujasis magistras Andreas Vestfalis (Andreas von Westfalen) nusprendė pakelti Livonijos prestižą, 1270 m., sužinojęs apie kitą lietuvių ruošiamą žygį, jis iškeliavo užkirsti kelio. Tačiau lietuviai netikėtai atakavo jo stovyklą ir užmušė patį Andreas ir dar 20 jo riterių.

Šaltiniai 

LDK mūšiai
Livonijos ordino mūšiai
Mūšiai Estijos teritorijoje
Piliakalnio pagrindinė mokykla

Kretingos rajono Piliakalnio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kretingos raj. Lendimuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190281562. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba.

Istorija

Direktoriai 

Stanislava Grudzinskienė;
2006 m. Sonata Petravičienė.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Kretingos rajono savivaldybės mokyklos
Salamiesčio pagrindinė mokykla

Kupiškio rajono Salamiesčio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškio raj. Salamiestyje, Mokyklos g. 1, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190051860. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba.

Istorija

Direktoriai 
Dalius Žvybas.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Salamiestis
Kupiškio rajono savivaldybės mokyklos
Alizavos pagrindinė mokykla

Kupiškio rajono Alizavos pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškio rajone, Alizavoje, Berželių g. 12, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190046347. Steigėjas – Kupiškio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
Mokykla įsteigta 1910 m. lapkričio 1 d. 1950 m. tapo septynmete, o 1957–1958 m. reorganizuota į vidurinę. 1952–1954 m. Alizavos pakraštyje pastatytas naujas medinis pastatas, šalia jo 1964 m. pastatytas mūrinis dviaukštis priestatas. 1954 m. įkurtas bendrabutis, 1964 m. – 4 butų namas mokytojams. 1985 m. pristatyta sporto salė.

Nuo 2000 m. tapo pagrindine mokykla.

Direktoriai 
 Paulina Glemžaitė (1948–1951 m.);
 Adolfas Pateckas (1951–1952 m.);
 Kazys Melaika (1952–1959 m.);
 Jonas Valeška (1959–1960 m.);
 Aldona Jurevičiūtė (1960–1962 m.);
 Stanislovas Rugaitis (1962–1974 m.);
 Janina Tamošiūnienė (1975–1986 m.);
 Gintaras Paškauskas (nuo 1986 m.).

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Alizava
Kupiškio rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Palėvenėlės pagrindinė mokykla

Kupiškio rajono Palėvenėlės pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Palėvenėlėje (Kupiškio raj.), vykdanti pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190051675. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
Pradėjo veikti nuo 1992 m. rugsėjo 1 d. Įkurta rekonstravus buvusio vaikų darželio patalpas. Likviduota 2012 m.

2014 m. uždarytas Alizavos pagrindinės mokyklos Palėvenėlės pradinio ugdymo skyrius.

Direktoriai 
 Danguolė Šedienė

Šaltiniai 

Buvusios Kupiškio rajono savivaldybės mokyklos
Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės mokykla

Lazdijų rajono Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kapčiamiestyje (Lazdijų raj.), Taikos g. 11, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290633160. Steigėjas Lazdijų rajono savivaldybės taryba. Dabar tai yra Veisiejų Sigito Gedos gimnazijos skyrius.

Mokyklos globėja – 1831 m. sukilimo dalyvė Emilija Pliaterytė.

Istorija 

1908–1945 m. mokykla buvo pradinė, 1945–1949 m. progimnazija, 1949–2000 m. vidurinė. 2020 m. mokykla prijungta prie Veisiejų Sigito Gedos gimnazijos.

Direktoriai 
 Zigmas Kukučionis

Nuorodos 

 Mokyklos svetainė

Kapčiamiestis
Lazdijų rajono savivaldybės mokyklų skyriai
Rudaminos pagrindinė mokykla

Lazdijų rajono Rudaminos pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lazdijų raj. Rudaminoje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190610029. Steigėjas Lazdijų rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

2007 metais mokykla likviduota. Moksleiviai mokosi aplinkinėse mokyklose.

Direktoriai 
 Jelena Talandienė.

Rudamina (Lazdijai)
Buvusios Lazdijų rajono savivaldybės mokyklos
Užlieknės pagrindinė mokykla

Mažeikių rajono Užlieknės pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Užlieknėje (Mažeikių raj.), Šiaurės g. 2, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190176458. Steigėjas Mažeikių rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
1919 m. ūkininko Antano Virkučio gyvenamajame name įkurta Užlieknės pradžios mokykla. 1965 m. mokykla persikėlė į naują mūrinį pastatą. Nuo 1987 m. devynmetė, nuo 1993 m. pagrindinė.

Direktoriai 
 1963 m. Ona Virkutienė
 1984 m. Bronius Kryžius
 1986 m. Alvydas Lenkauskas
 1989 m. Stefanija Končiuvienė
 nuo 2001 m. Emilija Kersnauskienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos pagrindinės mokyklos
Mažeikių rajono savivaldybės mokyklos
Koibagaras

Koibagaras – ežeras Kazachijoje, Kustanajaus srityje, Turgajaus plynaukštėje. Ežero plotas – 127 km². Koibagaras yra apie 199 m aukščiau jūros lygio. Ežero krantai yra žemi.

Maždaug 30 km į vakarus telkšo Kušmuruno ežeras.

Nuorodos 
 Wikimapia
 Didžioji sovietinė enciklopedija  
 Koibagaro žemėlapis

Kostanajaus srities ežerai
Linux (branduolys)

Linux branduolys – Unix šeimos OS branduolys. Jį pradėjo kurti Linus Torvalds 1991 m. Šiandien jo kūrime dalyvauja tūkstančiai programuotojų iš viso pasaulio.

1994 m. kovo 14 d. buvo išleista Linux 1.0.0 branduolio versija su 176 250 kodo eilučių. 1995 m. kovą išleista Linux 1.2.0 versija (310 950 kodo eilučių).

Linux 2 versija, išleista 1996 m. birželio 9 d., skirstoma į keletą kitų versijų:
 1999 m. sausio 25 d. – išleista Linux 2.2.0 (1 800 847 kodo eilučių).
 1999 m. gruodžio 18 d. – išleisti IBM mainframe pataisymai 2.2.13 branduolio versijai.
 2001 m. sausio 4 d. – išleista Linux 2.4.0 (3 377 902 kodo eilučių).
 2003 m. gruodžio 17 d. – išleista Linux 2.6.0 (5 929 913 kodo eilučių).
 2008 m. spalio 9 d. – išleista Linux 2.6.27 (9,709 868 kodo eilučių).
 2009 m. kovo 23 d. – išleista Linux 2.6.29 23 (11 010 647 kodo eilučių).

Nuorodos 

 Oficiali Linux branduolių svetainė ir archyvas

Išnašos 

Operacinės sistemos
Laisvoji programinė įranga
Elektrėnų Ąžuolyno progimnazija

Elektrėnų „Ąžuolyno“ progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Elektrėnuose, Rungos g. 24, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190659072. Steigėjas Elektrėnų savivaldybės taryba.

Istorija 

Elektrėnų 1-oji vidurinė mokykla įsteigta 1961 m. vasario 2 d. 2007 m. Elektrėnų „Ąžuolyno“ vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2016 m. tapo progimnazija.

Pavadinimų kaita

Direktoriai 
 Aldona Skučienė

Žymūs mokytojai 
 Audrius Jurgelevičus, Lietuvos ir Elektrėnų savivaldybės profsąjungų, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Audronė Stepankevičiūtė, VšĮ Vievio kultūros centro direktorė, kamerinio choro „Con moto“ vadovė
 Vilija Narvydienė, mokytoja, poetė.
 Vytautas Mizeras, rašytojas, buvęs Elektrėnų „Ąžuolyno“ vidurinės (pagrindinės) mokyklos direktorius, Literatūrinio muziejaus įkūrėjas.

Žymūs mokiniai 
 Aidas Adomaitis, žuvininkystės departamento prie Žemės ūkio ministerijos direktoriaus pavaduotojas, buvęs direktorius;
 Aivaras Veiknys, poetas, žurnalistas;
 Arūnas Augustinaitis, profesorius, socialinių mokslų daktaras, Lietuvos komunikacijos ir vadybos teoretikas;
 Dainius Zubrus, ledo ritulininkas;
 Darius Kasparaitis, ledo ritulininkas;
 Rimvydas Stankevičius, poetas, prozininkas, eseistas, žurnalistas.

Nuorodos 

 Mokyklos svetainė

Lietuvos progimnazijos
Elektrėnų savivaldybės mokyklos
Elektrėnai
Skudutiškio pagrindinė mokykla

Molėtų rajono Skudutiškio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Molėtų raj. Skudutiškyje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191229839. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Pirmoji daraktorinė mokykla Skudutiškyje veikė Alfonso Bružo name 1911–1912 m. 1922 m. įkurta pradinė mokykla privačiame Vacio Žalalio name, 1951 m. ji išaugo į septynmetę, o 1961 m. – į aštuonmetę. 1990 m. tapo pagrindine mokykla.

1993 m. mokykla persikėlė į naują erdvų dviaukštį pastatą su sporto sale, tačiau sparčiai mažėjant moksleivių skaičiui pradinėse klasėse mokyklą numatyta reorganizuoti į pradinę mokyklą. 2003–2004 m. dirbo 11 pedagogų, mokykloje mokėsi 68 moksleiviai, buvo 9 klasės, 6 klasių komplektai.

Direktoriai 

Zita Žvinienė.

Skudutiškis
Buvusios Molėtų rajono savivaldybės mokyklos
Juodkrantės Liudviko Rėzos jūrų kadetų mokykla

Juodkrantės Liudviko Rėzos jūrų kadetų mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Neringoje, Juodkrantėje, L. Rėzos g. 8, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir specialaus papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190893958. Steigėjas Neringos savivaldybės taryba. Pavadinta tautosakininko profesoriaus Liudviko Rėzos vardu.

Vaikai buvo mokomi pagal Didžiosios Britanijos gimnazijos „British Royal Hospital School“ metodiką. Be bendrojo lavinimo kadetai mokėsi ir jūrinių disciplinų, jūrlapių, bendrojo laivų pažinimo, laivavedybos, buriavimo pagrindų. Ugdyti kadetus padėjo Klaipėdos universitetas, Jūreivystės kolegija ir Lietuvos karinės jūrų pajėgos. Moksleiviai gyveno Juodkrantės karinių oro pajėgų bazėje. Mokyklą rėmė Almos Adamkienės labdaros ir paramos fondas.

2014 m., nuo naujų mokslo metų pradžios įstaiga uždaryta, nes nesugebėta pastatyti moksleivių bendrabučio. Mokyklą nuspręsta prijungti prie Nidos vidurinės mokyklos. Po šios reorganizacijos čia liko mokytis tik 1-4 klasių mokiniai.

Istorija 

Mokyklos steigimo iniciatorius Lietuvos karinių jūrų pajėgų (KJP) kapelionas Romualdas Ramašauskas. Įsteigta 2006 m. spalio 26 d. pradėjo darbą lapkričio 3 d. Juodkrantės Liudviko Rėzos pagrindinės mokyklos bazėje, siekiant vaikus lavinti jūrine dvasia. Pirmaisiais mokslo metais mokyklą lankė 23 kadetai. 2007 m. surinktos trys kadetų klasės.

Juodkrantės mokykla įsteigta 1743 m., pirmoji Kuršių nerijoje.  1741 m. pastatytas naujas mokyklos pastatas. 1794 m. mokykloje mokėsi 9 berniukai ir 3 mergaitės. Dabartinis mokyklos pastatas statytas 1907 m. 1923–1939 m. ir nuo 1945 m. mokykloje mokyta lietuvių kalba.

Reikšmingos datos:

 1743 m. lapkričio mėn. superintendentas parašė raštą dėl mokyklų statybų Juodkrantėje ir Nidoje.
 1823 m. į Juodkrantės mokyklą atvyko pirmoji mokytoja, baigusi mokytojų seminariją. Iki tol vaikus mokė liuteronų kunigas.
 1857 m. Juodkrantėje buvo 36 mokiniai, kurie mokėsi pas pastorių, nes mokyklos pastatas buvo sudegęs.
 1902-1903 m. pastatyta nauja vienklasė mokykla, kurioje mokėsi 60 mokinių, dirbo vienas mokytojas.
 1937 m. mokykla buvo vis dar vienklasė, mokėsi 42 mokiniai.
 1947 m. rugsėjo 1 d. mokykla vadinosi „Klaipėdos 12-ąja pradine mokykla“. 
 1962 m. sausio 2 d. mokykla tapo „Neringos m. 2-ąja aštuonmete mokykla“.
 1966 m. prie senosios mokyklos buvo pristatytas baltų plytų priestatas su sporto sale.
 1968 m. mokykloje mokėsi 158 mokiniai.
 1994 m. mokyklai suteiktas Liudviko Rėzos vardas.
 1996–2000 m. vyko mokyklos rekonstrukcija.
 2006 m. mokykla tapo jūrų kadetų mokykla.
 2014 m. mokykla reorganizuota; įsteigtas Neringos gimnazijos Juodkrantės pradinio ir ikimokyklinio ugdymo skyrius.

Istoriniame mokyklos pastate įsikūręs Liudviko Rėzos kultūros centras. Mokykla veikė šalia esančiame balto mūro trijų aukštų pastate.

Direktoriai 
 Audronė Elena Grigalionienė

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 Jūrų Kadetų Mokyklos koncepcija
 Mokyklos svetainė (neveikianti) 
 Informacija apie mokyklą (aikos.smm.lt,  nuoroda neveikianti)

Juodkrantė
Neringos savivaldybės mokyklų skyriai
Kolumbas (Ohajas)

Kolambusas () – didžiausias miestas Ohajo valstijoje, JAV. Miestas buvo pavadintas Kristupo Kolumbo garbei. Kolumbas buvo įkurtas 1812 metais, valstijos sostine tapo 1816 metais.

Gyventojai

Sportas 
 Kolumbo „Blue Jackets“ (ledo ritulys)
 Kolumbo Crew SC (futbolas)

Ohajo miestai
Klaustukas

Klaustukas (?) – tiesioginio klausimo skyrybos ženklas.

Klaustukas lietuvių kalboje dedamas sakinio gale – po klausiamojo sakinio, po sujungiamojo sakinio, kai bent vienas dėmuo yra klausiamasis, po prijungiamojo sakinio, kai pagrindinis dėmuo turi klausimo reikšmę. Po tiesioginės kalbos klausiamojo sakinio dedamas klaustukas ir brūkšnys.

Kitose kalbose klaustukas, kaip ir šauktukas, paprastai yra dedamas sakinio ar frazės gale, nors tokia vartosena turi keletą išimčių. Pavyzdžiui, ispanų kalboje simbolis yra ¿ dedamas klausiamojo sakinio pradžioje, o simbolis „?“ – pabaigoje. Kai kuriose su ispanų kalba susijusiose kalbose vartojamas klausimo pradžios simbolis „¿“.

Kartais klaustukas vartojamas su šauktuku (pvz., Kas?!), tada reikia tarti garsiai ir klausiamai. Būna, kad klaustukas naudojamas 2 arba 3 kartus iš eilės (pvz., Kas??? arba Kas??).

Kodai 
Be šauktuko, egzistuoja kodas šauktuko ir klaustuko junginiui (). Jis buvo pasiūlytas 1962 m. Martin K. Speckter.  ir reiškia labai emocinį, retorinį arba didelę abejonę, nepritarimą reiškiantį klausimą:

  – Tu ką, vadini tai skrybėle?!
  – Bene jau miršti?!
  – Na čia dabar dar kas?!

Buvo pasiūlymų naudoti atvirkščią klaustuką (⸮) ironijai bei sarkazmui žymėti. Daugelis kalbų neturi specialaus ženklo ironijai žymėti.

Lietuvių kalboje tokie ženklai oficialiai nėra naudojami.

Išnašos 

Skyrybos ženklai
Degėsių pagrindinė mokykla

Pakruojo rajono Degėsių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Degėsiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190065276. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

Direktoriai 
 Romualdas Biknius
 Asta Kačarauskienė 
 Alina Jokimčienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Buvusios Pakruojo rajono savivaldybės mokyklos
Šukionių Jono Noreikos pagrindinė mokykla

Pakruojo rajono Šukionių Jono Noreikos pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Šukioniuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190066182. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

Pavadinta Šiaulių apskrities viršininko, partizanų vado „Generolo Vėtros“ Jono Noreikos vardu.

Istorija

Direktoriai 
Mindaugas Bulaitis.

Žymūs mokiniai 
Justinas Jasiukaitis, politinis bei visuomenės veikėjas.

Nuorodos 
 Svetainė .

Pakruojo rajono savivaldybės mokyklos
Grikpėdžių Broniaus Nainio pagrindinė mokykla

Pakruojo rajono Grikpėdžių Broniaus Nainio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Grikpėdžiuose, veikusi 1920–2011 m., vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190065461. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

Pavadinta Pasaulio lietuvių bendruomenės pirmininko Broniaus Nainio vardu.

Istorija 
Gretimame Liesų kaime pirmoji mokykla apylinkių vaikams buvo atidaryta 1920 m., ją lankė trijų – Kriukų, Žeimelio ir Pašvitinio valsčių vaikai. 1984 m. kolūkis Grikpėdžiuose pastatė naują mokyklą. 2000 m. Grikpėdžių mokykla pavadinta išeivijos šviesuolio, Lietuvos antinacinio ir antitarybinio pasipriešinimo dalyvio, JAV lietuvių visuomenės veikėjo, buvusio Pasaulio lietuvių bendruomenės valdybos pirmininko, Pakruojo rajono garbės piliečio Broniaus Nainio vardu. Mokykla pastatyta ant B. Nainio tėvų namų žemės. B. Nainys nuo 1995 m. globojo Grikpėdžių mokyklą. Šalia mokyklos jis pastatė paminklą 1941–1945 m. žuvusiems kaimo žmonėms – savo broliui ir kaimynams. Moksleiviams buvo numegzti šalikai su mokyklos pavadinimu. B. Nainys mokyklai dovanojo naujas lentas, fotoaparatą, kompiuterių. Prie šių kompiuterių net pagyvenusios kaimo moterys išmoko kompiuterinio raštingumo pagrindų. Kalėdų ir kitų švenčių proga iš B. Nainio kiekvienas mokyklos vaikas gaudavo dovanėlę. Kasmet organizuojamam rašinių konkursui B. Nainys ir jo dukrų šeimos skirdavo po 2000 litų. Šie pinigai būdavo išdalyjami mokyklos mokinukams, kurie noriai rašydavo rašinius lietuvių ir anglų kalbomis.

Direktoriai 
 Rima Leimontienė;
 2006 m. Alina Jokimčienė.

Šaltiniai 

Buvusios Pakruojo rajono savivaldybės mokyklos
Pamūšio pagrindinė mokykla

Pakruojo rajono Pamūšio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Pamūšyje, veikusi 1907–2010 m., vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190065995. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Panaikinus spaudos draudimą 1907 m. Pamūšyje įsikūrė dvarininko Alsufjevo išlaikoma pirmoji mokykla. Ją lankė daugiausia valstiečių vaikai. Mokoma buvo rusų kalba, nes ir mokytojas buvo rusų tautybės. Pirmoje Pamūšio mokykloje mokėsi apie 20 mokinių. 1909–1910 m. Alsufjevas pastatė specialią mokyklą. Joje dirbo mokytojas Latomas. Jis mokė lietuviškai, bet, kaip ir ankstesnis mokytojas, taikė fizines bausmes. Po mokytojo Latomo mokytojauti pradėjo mokytoja Rožė Vainiūtė. 1933 m. mokykla iš Sutkūnų perkelta į buvusią Alsufjevo pienininę. Pastatą Švietimo skyrius iš dvarininko nupirko. 1933 m. mokykloje pradėjo dirbti mokytoja Mauročienė, vėliau Pikelytė.

Rusams užėmus Lietuvą mokykla liko toje pačioje vietoje. 1940 m. rudenį Pamūšio pradinę mokyklą pradėjo lankyti beveik visi jaunesniojo amžiaus vaikai, nes jiems mokslas buvo privalomas. Tą rudenį mokyklą pradėjo lankyti daug neturtingų valstiečių vaikų. Po mokytojos Pikelytės pradėjo dirbti mokytoja Armoškienė. Ji stengėsi ne tik išmokyti vaikus, bet ir visapusiškai juos auklėti. Pamūšio mokyklos 1-oji septintokų laida mokyklą baigė 1952 m. 1962 m. mokyklą baigė pirmoji aštuntokų laida.

Pamūšio mokyklos patalpose nuo 1958 m. veikė vakarinė sezoninė mokykla ir neakivaizdinė mokykla, kurioje konsultavosi nemažai jaunuolių ir pagyvenusių žmonių. 1963 m. mokslą baigė pirmosios aštuntokų neakivaizdininkų ir sezoninės mokyklos laidos. 1962 m. mokykla sudegė, pradėtas statyti priestatas. 1963 m. mokiniai mokėsi jau naujoje mokykloje. Pamūšio aštuonmetės mokyklos mokytojų kolektyvas stengėsi ne tik išmokyti vaikus, bet ir visapusiškai juos auklėti. Mokykloje veikė ateistų, literatų, kraštotyrininkų, jaunųjų gamtininkų, fizikų, turistų, sporto, chemikų būreliai. 

1985 m. Pamūšio mokykla reorganizuota į devynmetę, 1992 m. į pagrindinę, 2008 m. į Pašvitinio pagrindinės mokyklos filialą, pradinę mokyklą, 2010 m. likviduota.

Direktoriai 
 1952 m. Eduardas Gelumbeckas;
 1953 m. Jasiūnas;
 1957 m. A. Matulis;
 1962 m. I. Nainienė;
 1967 m. K. Miliūnas;
 1969 m. P. Jurgelienė;
 1990 m. Lidija Remeikienė.

Šaltiniai 

Buvusios Pakruojo rajono savivaldybės mokyklos
Panevėžio kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų pagrindinė mokykla

Panevėžio kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų pagrindinė mokykla – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo internatinė mokykla Panevėžyje, Parko g. 19, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba kurtiesiems ir neprigirdintiesiems. Įstaigos kodas 191816651. Steigėjas Panevėžio apskrities viršininko administracija.

Istorija 

Katalikiškoji kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų mokykla įkurta 1993 m. Steigėjas – Panevėžio miesto taryba ir Švenčiausios Trejybės bažnyčia. Įkūrėjas vienuolis marijonas kunigas dr. Petras Kavaliauskas. 1998 m. liepos 1 d. mokykla Panevėžio miesto tarybos sprendimu reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Steigėjas – Panevėžio miesto savivaldybės taryba. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu 2004 m. sausio 1 d. mokyklos steigėjo funkcijos perduotos Panevėžio apskrities viršininkui. 2006 m. rugsėjo 1 d. mokykloje įsteigta priešmokyklinio ugdymo grupė penkiamečiams.

Direktoriai 
1993 m. Petras Kavaliauskas;
1998 m. Danutė Kriščiūnienė.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė.

Panevėžio miesto savivaldybės mokyklos
Lietuvos kurčiųjų mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Panevėžio Beržų progimnazija

Panevėžio  Beržų progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžyje, Beržų g. 37, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190422397. Steigėjas Panevėžio miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
1973 m. rugsėjo 1 d. Žemaičių mikrorajone, Beržų g. Nr. 37, duris atvėrė Panevėžio 10-oji vidurinė mokykla. Jai vadovauti pradėjo direktorius B. Ciemnolonskis. 1978/1979 m. m. mokėsi daugiausiai mokinių - 1748. Mokykla buvo viena didžiausių mieste ir dirbo dviem pamainom. Jai vadovavo direktorius A. Donskis. 1989 m. sausio mėn. 10-ajai vidurinei mokyklai pradeda vadovauti dabartinis mokyklos direktorius S. Ambrazaitis. Jam vadovaujant 1992–1996 m. 10-oji vidurinė mokykla buvo kapitališkai suremontuota ir atnaujinta.

Direktoriai 
 Stanislovas Ambrazaitis

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos progimnazijos
Skaistakalnio
Berčiūnų pagrindinė mokykla

Panevėžio rajono Berčiūnų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Berčiūnuose (Panevėžio raj.), Rožių g. 1, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190399151. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Mokykla uždaryta 2020 m. rugpjūčio 31 d.

Direktoriai 
 Leonas Miliukas

Šaltiniai 

Buvusios Panevėžio rajono savivaldybės mokyklos
Kelcai

Kelcai () – miestas-apskritis pietinėje Lenkijos dalyje, nuo 1999 m. miestas yra Švento Kryžiaus vaivadijos sostinė, o 1919–1939 m. ir 1945–1998 m. Kelcų vaivadijos sostinė.

Miestas planas 
Miestas žemėlapyje

Istorija 
Pirmieji gyventojai čia atsikėlė V a. pr. m. e. Maždaug iki VI a. ar VII a. Silnicos upės krantuose gyveno keltai. Juos iš šios teritorijos išstūmė slavai, kurie medžiodami gretimuose miškuose užimdavo vis didesnes teritorijas. Iki XI a. Švento Kryžiaus kalnuose nebuvo nuolat gyvenama, kol atvyko pastovesni medžiotojai prekiaujantys kailiais, mėsa, grūdais ir kitais reikalingais produktais.

XII a. pradžioje naujas atvykėlis vyskupas iš Krokuvos pastatė bažnyčią ir dvarą. 1229 m. Vincentas Kadlubekas pradėjo statyti parapijos mokyklą. 1295 m. Kelcams suteiktos miesto teisės. XIII a. per mongolų invaziją miestas buvo sugriautas, tačiau greitai vėl atstatytas.

Kelcų apylinkės turtingos rūdomis tokiomis kaip varis, geležis, švinas, o taip taip ir klintimis. Dėl to XV a. miestas tapo svarbiu metalurgijos centru. Tuo metu mieste buvo keletas stiklo gamyklų ir ginklų parduotuvių. 1527 m. vyskupas Piotras Tomickis nuliejo varpą bažnyčiai, o tarp 1637 ir 1642 m. šalia turgaus aikštės buvo pastatyti renesanso stiliaus rūmai. Per Švedų tvaną miestas buvo nusiaubtas ir sudegintas švedų. Išliko tik rūmai ir bažnyčia, tačiau miestas vadovaujant vyskupui Andriui Zaluskiui buvo atstatytas.

1761 m. mieste gyveno daugiau kaip 4 000 gyventojų. Per trečiąjį Abiejų Tautų Respublikos padalinimą miestas atiteko Austrijai. Napoleono Bonaparto žygio per Europą metu atiteko Prancūzijai. Žlugus Napoleonui, Krokuva laikinai tapo nepriklausomu miestu – respublika (Krokuvos respublika), o Kelcai – vaivadijos centru. Miestas pradėjo greitai augti su naujomis šachtomis, karjerais ir gamyklomis.

1816 m. Kelcuose įkurtas pirmasis Lenkijoje technikos universitetas. 1831 m. ir 1863 m. Lenkijoje įvyko sukilimai prieš rusų valdžią. Po antrojo buvo uždrausta lenkų kalba. Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui Kelcuose buvo suformuoti pirmieji, atskiri nuo Rusijos Lenkų legionai. Pasibaigus karui Lenkija po 123 metų pertraukos atgavo nepriklausomybę, o Kelcai tapo Kelcų vaivadijos centru.

1939 m. Antrojo pasaulinio karo metu Lenkija užimta Vokietijos. Kelcai tapo svarbiu pasipriešinimo centru. Čia veikė keletas aktyvių pasipriešinimo grupių, o Švento Kryžiaus kalnai tapo aktyvaus partizaninio judėjimo vieta. Antrojo pasaulinio karo metu žuvo nemažai Kelcų gyventojų, kurių dauguma buvo žydai. Šiuo metu Kelcai yra sparčiai besivystantis miestas ir svarbus regiono centras.

Sportas 
 MKS Korona Kielce (futbolo klubas);
 Suzuki Arena

Šaltiniai 

Lenkijos miestai
Uliūnų pagrindinė mokykla

Panevėžio rajono Uliūnų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Uliūnuose (Panevėžio raj.), Žalioji g. 32, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 290401450. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Mokykla įsteigta 1922 m. Iki 1947 m. ji buvo pradinė mokykla, 1947–1949 m. progimnazija, nuo 1949 m. septynmetė mokykla. 1965 m. prie buvusios klebonijos pastatytas priestatas. 1982 m. mokykla tapo devynmetė, nuo 1999 m. pagrindinė mokykla. 2002 m. pastatytas priestatas, įrengti vidaus tualetai, katilinė, antrame aukšte viena klasė rekonstruota, viena naujai įrengta. 2010 m. rugsėjo mėn. mokykla uždaryta, mokiniai
vežami į Ramygalos gimnaziją.

Direktoriai 
 1946 m. pradinės mokyklos vedėjas Kazimieras Adašiūnas
 1952 m. Bronius Stipinas
 1958 m. Genovaitė Peleckienė
 1967 m. Natalija Pelaitė
 1970 m. Janina Šiaučiūnienė
 1982 m. Zina Pečkienė
 1993 m. Palma Klovienė
 Aušra Raišienė

Buvusios Panevėžio rajono savivaldybės mokyklos
Pasvalio Lėvens pagrindinė mokykla

Pasvalio Lėvens pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pasvalyje, Kalno g. 34, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290615290. Steigėjas Pasvalio rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
 Pasvalio Lėvens pagrindinės mokyklos Kiemelių pradinio ugdymo skyrius
 Pasvalio Lėvens pagrindinės mokyklos Ustukių pagrindinio ugdymo skyrius
 Pasvalio Lėvens pagrindinės mokyklos Valakėlių skyrius
 Pasvalio Lėvens pagrindinės mokyklos Žilpamūšio pradinio ugdymo skyrius

Istorija 
Mokykla atidaryta 1987 m. Joje mokėsi 861 moksleivis, dirbo 55 pedagogai. 1988 m. išleista 1-oji 63 abiturientų laida. 1997 m. mokyklos dešimtmečio proga įkurtas mokyklos muziejus.

1991–2002 m. mokykloje veikė suaugusiųjų klasės, 2002 m. įsikūrė Jaunimo ir suaugusiųjų mokymo centras. Nuo 2000 m. rugsėjo 1 d. mokykla vadinama Lėvens vidurine mokykla. 2002 m. mokykla išleido paskutinę – 15-ąją abiturientų laidą. 2003 m. mokykla tapo Lėvens pagrindine mokykla.

Direktoriai 
 1987 m. Arvydas Kontenis
 1993 m. Danis Vaišnoras
 2011 m. Aida Abukevičienė
 2012 m. Lina Rauckienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos pagrindinės mokyklos
Pasvalio rajono savivaldybės mokyklos
Pasvalys
Ustukių pagrindinė mokykla

Pasvalio rajono Ustukių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ustukiuose (Pasvalio raj.), Parko g. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190618442. Steigėjas Pasvalio rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2012 m. Pasvalio Lėvens pagrindinės mokyklos Ustukių pagrindinio ugdymo skyrius.

Istorija 
1925 m. įsteigta Ustukių pradžios mokykla. Veikė keturi skyriai, kuriuose mokėsi apie 70 mokinių. 1928 m. mokykla atkelta arčiau vieškelio į Stankevičiaus sodybą Ustukių kaime. 1927–1928 m. mokėsi 44 mokiniai. 1930 m. atidarytas antras Ustukių pradžios mokyklos komplektas Dumplio name Pervalkų kaime, kur veikė trys klasės. 1931 m. iš dvarininko Marijono Chodokausko nupirktas Vytartų dvaro centras. Čia įsikūrė Vytartų pradžios mokykla, joje veikė 4 skyriai.

1954 m. Vytartų pradinė mokykla perorganizuota į septynmetę. 1956 m. išleista pirmoji mokyklą baigusių mokinių laida. 1962 m. rugsėjo 1 d. Vytartų septynmetėje atidaryta aštuntoji klasė, mokykla pavadinta aštuonmete, mokėsi 132 mokiniai.

1967 m. vasario mėn. prie „Pavasario“ kultūros namų pradėtas statyti naujas mokyklos pastatas. 1967 m. lapkričio 21 d. atiduota naudojimui naujoji Ustukių aštuonmetė mokykla. 1986–1987 m. m. mokykla tapo devynmete, nuo 1999 m. – dešimtmete. 2006 m. gruodžio 18 d. atidaryta sporto salė. Mokyklą baigė 44 laidos. Nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. mokykla turėjo Žilpamūšio pradinio ugdymo skyrių. 2012 m. rugsėjo 1 d. Ustukių pagrindinė mokykla prijungta prie Pasvalio Lėvens pagrindinės mokyklos.

Direktoriai 
 Vincas Velžys
 S. Valašinas, B. Valašinienė, A. Balčėtienė, S. Mikoliūnaitė, B. Kairys, S. Šimkienė, G. Gelažauskas, V. Gaigalienė
 nuo 2004 m. Lina Rauckienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Pasvalio rajono savivaldybės mokyklų skyriai
Valakėlių pagrindinė mokykla

Pasvalio rajono Valakėlių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Valakėliuose (Pasvalio raj.), Ateities g. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190618257. Steigėjas Pasvalio rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2012 m. Pasvalio Lėvens pagrindinės mokyklos Valakėlių skyrius.

Istorija 
1924 m. įsteigta Levaniškio pradžios mokykla. Mokyklos pastatas priklausė dvarininkui Karpiui. Prie mokyklos buvo 5 ha žemės, kurią mokytojai naudojo asmeninėms reikmėms. 1930 m. mokykloje atidarytas antras komplektas. 1949 m. Levaniškio pradinė mokykla išaugo į septynmetę. 1952 m. Skėrių kaime pastatyta nauja mokykla. Nors mokykla išsikėlė iš Levaniškio, tačiau mokyklos pavadinimas paliko senas.

1964 m. Valakėlių gyvenvietėje pastatyta nauja mūrinė mokykla. 1999 m. mokykla tapo dešimtmetė. Nuo 1999 m. mokykloje pradėjo mokytis mokiniai, turinys fizinių ir judėjimo sutrikimų. 2001 m. įsteigtos dvi lavimosios klasės vaikams, turintiems žymią kompleksinę negalią. Jos įsikūrusios Pasvalio užimtumo centre „Viltis“. 2012 m. rugsėjo 1 d. Valakėlių pagrindinė mokykla prijungta prie Pasvalio Lėvens pagrindinės mokyklos.

Direktoriai 
 Olga Ilzėnaitė
 R. Butaitytė
 1952–1981 m. Valerija Morkūnienė
 1981–1982 m. Aldona Patūpienė
 1982–1983 m. Eugenija Janulytė-Rimšienė
 1983–1991 m. Valerija Tručiliauskienė
 1992–2000 m. Danutė Burčikienė
 2000–2011 m. Rimantas Indrišionis
 nuo 2011 m. Dijana Jurkūnienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė
 Mokyklos svetainė 

Pasvalio rajono savivaldybės mokyklų skyriai
Pušaloto progimnazija

Pasvalio rajono Pušaloto progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pušalote (Pasvalio raj.), Žemaitės g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190615528. Steigėjas Pasvalio rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Joniškėlio Gabrielės Petkevičaitės-Bitės gimnazijos Pušaloto progimnazijos skyrius.

Filialas: Pušaloto pagrindinės mokyklos Mikoliškio pradinio ugdymo skyrius (iki 2012 m.).

Istorija 
1917 m. rašytoje Pušaloto mokyklos kronikoje yra pyžmėta, kad prieš karą (1914–1918) Pušaloto miestelyje buvusios 2 mokyklos: žydų ir lietuvių dviklasė su 4 skyriais. 1926 m. į Pušaloto miestelį atvežtas didelis medinis namas, kuriame įsikūrė pradžios mokykla. 1939–1941 m. Pušaloto pagrindinė mokykla, 1944–1949 m. progimnazija, 1949–1954 m. septynmetė mokykla. 1954–1955 m. m. Pušaloto mokykla tapo priaugančia vidurine mokykla, 1958 m. birželio mėn. išleido pirmąją abiturientų laidą. Pušaloto vidurinė mokykla veikė iki 2001 m. rudens, išleido 44 abiturientų laidas. 2001 m. reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2012 m. rugsėjo 1 d. Pušaloto pagrindinė mokykla reorganizuota į Joniškėlio Gabrielės Petkevičaitės-Bitės gimnazijos Pušaloto progimnazijos skyrių.

Direktoriai 
 St. Drumblionis
 V. Račkauskas
 V. Andžius
 1955 m. Teodoras Tichonovas
 1957 m. Anicetas Morkūnas
 1958 m. Česlovas Porvaneckas
 1979 m. Adolfas Talačka
 1981 m. Zita Artejeva
 nuo 1982 m. Darijus Ramanauskas

Žymūs mokiniai 
 Dominykas Jonas Blynas, bankininkas, žurnalistas
 Petras Garnys, televizijos žurnalistas, redaktorius
 Algimantas Vitolis Trušys, dailininkas, tapytojas

Išnašos

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Pušalotas
Pasvalio rajono savivaldybės mokyklų skyriai
Bartininkai

Bartininkais (arba Bartninkais) vadinama:

 feodalinių laikų bitininkai, drevininkai;
 Lietuvos kaimai:
 Jurbarko rajone (Bartninkai);
 Kazlų Rūdos savivaldybėje;
 Šilutės rajone:
 Bartininkai I,
 Bartininkai II;
 Vilkaviškio rajone (Bartninkai).
Pivoriūnai

Pivoriūnai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Dubingių seniūnijoje, 8 km į vakarus nuo Dubingių, prie Vilniaus-Molėtų plento, jo rytinėje pusėje.

Istorija 
1643 m. minimas Dubingių kunigaikštystės inventoriuje. 1686 m. priklausė Dubingių kunigaikštystės Dubingių valsčiui. Tada kaime buvo septyni namai. Kaime gyveno kalvis Kristupas Buivydas, laisvas žmogus. Taip pat gyveno Kazimieras Pivoras (Kazimierz Piwowar). Nuo pastarojo asmenvardžio Pivorius, „žmogus, darantis alų“, atsirado kaimo vardas, kuris, tiesa, yra atsiradęs iš patroniminės šio asmenvardžio formos Pivoriūnas, t. y. „Pivoriaus sūnus“. 1744 m. Pivorų kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės