Spalio 25

Spalio 25 yra 298-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 299-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 67 dienos.

Informacija

Šventės 
 Lietuva – Lietuvos Konstitucijos diena.

Vardadieniai 
Darija – Darijus – Inga – Ingeborga – Krizantas – Krizas – Švitrė – Švitrigaila – Vaigedė

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1992 – referendume priimta šiuo metu galiojanti Lietuvos Respublikos konstitucija;
 2009 – Lietuviškas Vikižodynas pasiekė 300 000 straipsnių ribą.

Gimimo dienos 
 1724 m. – Bernardas Andersonas, giesmių vertėjas (m. 1771 m.).
 1884 m. – Liuda Purėnienė – Vienožinskaitė, teisininkė, spaudos darbuotoja, politinė veikėja (m. 1972 m.).
 1908 m. – Povilas Šilas, Lietuvos teisininkas, politinis veikėjas, rezistentas (m. 1993 m.).
 1922 m.:
 Jonas Valaitis, gydytojas, JAV lietuvių visuomenės ir politinis veikėjas. Jono Valaičio – pedagogo sūnus.
 Jurgis Gaižauskas, kompozitorius, smuikininkas, dirigentas, kultūros ir meno veikėjas (m. 2009 m.).
 1923 m. – Algirdas Volungevičius, nusipelnęs pedagogas, kraštotyrininkas, Leipalingio kraštotyros muziejaus įkūrėjas ir vadovas.
 1924 m. – Vytautas Lastas, Lietuvos geografas, socialinių mokslų daktaras.
 1925 m.:
 Genovaitė Juodpalytė, Lietuvos bibliotekininkė.
 Jūratė Jankevičiūtė, Lietuvos patologė anatomė, medicinos mokslų daktarė (m. 1976 m.).
 1927 m. – Povilas Kostrauskas, Lietuvos inžinierius elektrotechnikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras (m. 2005 m.).
 1928 m. – Antanas Kraujelis, kovotojas už Lietuvos laisvę, paskutinis Aukštaitijos partizanas (m. 1965 m.).
 1933 m. – Juozas Stepankevičius, inžinierius kelininkas, muziejininkas.
 1936 m. – Antanas Tervydis, Lietuvos ir Trakų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1937 m. – Valerijus Čekmonas, Lietuvos kalbininkas, slavistas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras (m. 2004 m.).
 1938 m.:
 Algimantas Mikelėnas, Lietuvos zootechnikas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras, visuomenės veikėjas.
 Felicijonas Konstantinas Fedaravičius, Lietuvos žurnalistas ir poetas.
 1941 m.:
 Adelė Žemaitaitienė, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Romualda Hofertienė, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signatarė.
 1944 m. – Vytautas Liudvikas Šeštokas, Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1946 m. – Ramūnas Tilvikas, choro ir orkestro dirigentas, pedagogas.
 1947 m. – Ona Karkauskaitė, lietuvių estrados atlikėja dainavusi ansamblyje „Estradinės melodijos“, ilgą laiką dirbusi ir gyvenusi Šiauliuose.
 1948 m.:
 Aleksas Ramanauskas, gydytojas, Lietuvos ir Biržų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vytautas Kolesnikovas, tapytojas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras (m. 2021 m.).
 1951 m. – Tatjana Bobrova, žurnalistė, Lietuvos ir Visagino politinė bei visuomenės veikėja.
 1952 m.:
 Gintaras Gesevičius, Lietuvos grafikas, tapytojas.
 Vytautas Šileikis, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 1953 m. – Rimantas Didžiokas, inžinierius, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 1954 m. – Vitolis Januševičius, Lietuvos ir Radviliškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1955 m.:
 Aldona Armonienė-Jurevičiūtė, muzikos mokytoja ir choro dirigentė.
 Valdas Bubelevičius, Lietuvos skulptorius, pedagogas.
 1957 m. – Juozas Cicėnas, vadybininkas, Lietuvos ir Alytaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 1960 m.:
 Gintautas Kniukšta, agronomas, teisininkas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rima Baškienė, inžinierė, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1962 m. – Gintaras Vidžiūnas, Lietuvos ir Utenos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1966 m. – Vitalijus Galuškinas, Lietuvos ir Kretingos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1968 m. – Jolanta Kisielytė, choro dirigentė, dainininkė (sopranas).
 1982 m. – Aurimas Kieža, Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis Šiaulių „Šiaulių“ komandoje.

Mirtys 
 1796 m. – Jonas Nagurskis, Žemaitijos ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos politinis, karinis ir visuomenės veikėjas (g. 1755 m.).
 1925 m. – Liudvika Didžiulienė-Nitaitė, lietuvių rašytoja, visuomenės veikėja (g. 1856 m.).
 1934 m. – Juozas Purickis, diplomatas, žurnalistas, publicistas, visuomenės veikėjas (g. 1883 m.).
 1940 m. – Linas Janulionis, Lietuvos karo gydytojas, sanitarijos pulkininkas (g. 1888 m.).
 1941 m. – Jonas Luobikis, knygnešys, daraktorius, visuomenės ir politinis veikėjas (g. 1864 m.).
 1948 m. – Klemensas Popeliučka, Lietuvos karinis veikėjas, brigados generolas (g. 1892 m.).
 1951 m. – Pranciškus Petras Būčys, Lietuvos Rytų apeigų vyskupas, teologas, marijonas, Lietuvos katalikų mokslų akademijos akademikas, teologijos daktaras (g. 1872 m.).
 1963 m. – Liudvikas Butkevičius, Lietuvos kariuomenės karininkas, pasipriešinimo okupaciniams režimams veikėjas, pulkininkas (g. 1881 m.).
 1998 m.:
 Alfredas Tytmonas, filosofas (g. 1937 m.).
 Algis Žiūraitis, lietuvių dirigentas, Maskvos Didžiojo teatro dirigentas (g. 1928 m.).
 2003 m. – Algirdas Titus Antanaitis, Lietuvos literatūros tyrinėtojas, poetas, publicistas (g. 1927 m.).
 2009 m.:
 Vytautas Makaraitis, Lietuvos architektas (g. 1950 m.).
 Zita Lazdauskienė, pedagogė, Lietuvos ir Šilalės rajono politinė bei visuomenės veikėja (g. 1952 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1929 – Juodasis penktadienis. 1929–1933 m. pasaulinės krizės pradžia. Akcijų vertė krito 90 %, masiškai bankrutavo smulkieji indėlininkai, o tai iš karto atsiliepė pramonei;
 1955 – Amerikos firma „Tappan Company“ pirmą kartą pristatė mikrobangų krosnelę;
 1985 – Michailas Gorbačiovas tampa Sovietų Sąjungos vadovu.

Gimimo dienos 
 1825 m. – Johanas Štrausas Jaunesnysis, austrų kompozitorius ir dirigentas (m. 1899 m.).
 1838 m. – Žoržas Bizė, prancūzų kompozitorius romantikas ir pianistas. Žinomiausias kūrinys – opera „Karmen“ (m. 1875 m.).
 1881 m. – Pablas Pikasas, ispanų tapytojas, vienas žymiausių XX a. menininkų, labiausiai žinomas kaip kubizmo kūrėjas (m. 1973 m.).
 1904 m. – Eduardas Kalninis, latvių tapytojas marinistas (m. 1988 m.).
 1926 m. – Haris Gulbis, latvių rašytojas, dramaturgas, pedagogas.
 1939 m. – Robertas Kogojus, Belgijos dainininkas (m. 2022 m.).
 1950 m. – Chris Norman, Anglijos pop roko dainininkas. Dainavo populiariojoje grupėje „Smokie“, dabar dainuoja vienas.
 1957 m. – Anatolijus Stepanovičius Hrycenka, buvęs Ukrainos gynybos ministras nuo 2005 iki 2007 m.
 1970 m. – Adam Charles Goldberg, amerikiečių aktorius.
 1976 m. – Ahmed Dokhi Al Dosari, futbolininkas, Saudo Arabijos rinktinės ir Al Ittihad klubo gynėjas.
 1981 m. – Šonas Raitas-Filipsas, anglų futbolininkas, Anglijos rinktinės ir Manchester City klubo saugas.
 1984 m. – Katy Perry, JAV dainininkė ir dainų kūrėja;
 1989 m. – Jonas Vengalis, Lietuva profesionalus mėgėjas.

Mirtys 
 1400 m. – Džefris Čoseris, žymiausias anglų viduramžių rašytojas, filosofas, diplomatas (g. 1343 m.).
 1861 m. – Frydrichas Karlas fon Savinji, vokiečių teisėtyrininkas, teisės filosofas, juristas (Karūnos sindikas). Davė pradžią Istorinės teisės mokyklai. Savigny laikomas ir vienu iš modernios tarptautinės privatinės teisės pagrindėjų (g. 1779 m.).
 1911 m. – Édouard François André, prancūzų dendrologas ir vienas iškiliausių XIX a. pabaigos kraštovaizdžio architektų, išgarsėjęs savo sukurtais parkais Montekarle ir Montevidėjuje (g. 1840 m.).
 1939 m. – Frankas Levinsonas-Lesingas, rusų geologas, petrografas (g. 1861 m.).
 1973 m. – Abebe Bikila, Etiopijos lengvaatletis. Vienas geriausių ilgų nuotolių bėgikų pasaulyje; pirmasis olimpinių žaidynių istorijoje 2 kartus (1960, 1964 m.) laimėjęs maratono bėgimo aukso medalį (g. 1932 m.).
 1977 m. – Karlis Miesniekas, latvių tapytojas (g. 1887 m.).
 1980 m.:
 Victor Galindez, Argentinos boksininkas (autoavarija) (g. 1948 m.).
 Virgil Keel Fox, amerikiečių vargonininkas (g. 1912 m.).
 2008 m. – Muslimas Magomajevas, azerbaidžaniečių dainininkas (baritonas) (g. 1942 m.).

Šaltiniai 

Spalis