Kuršėnai

Kuršėnai – miestas Žemaitijoje, Šiaulių rajono savivaldybėje, 25 km į vakarus nuo Šiaulių. Tai didžiausias Lietuvos miestas, nesantis savivaldybės centru. Kuršėnų miesto seniūnija, yra kaimiškosios seniūnijos centras. Mieste stovi Kuršėnų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia (nuo 1933 m.), yra parkas, veikia Šiaulių rajono savivaldybės viešoji biblioteka, Kalendorių muziejus, kultūros centras, vaikų globos namai, paštas. L. Ivinskio aikštėje – paminklas Laurynui Ivinskiui (1960 m., skulptorius Petras Aleksandravičius, architektas S. Ramūnis). Yra mechanikos gamykla, statybinių medžiagų kombinatas, pieninė. Kuršėnai nuo seno garsėja puodininkystės amatu; juose yra Bronės ir Broniaus Radeckų keramikos muziejus.

Etimologija 

Aišku, kad miesto vardas yra susijęs su kuršiais, tačiau nežinia, ar jis kilęs tiesiogiai nuo kuršių genties vardo, ar nuo pavardės Kuršas, Kuršys, Kuršis ar netgi Kuršėnas  (taigi, galimai asmenvardinis vietovardis). Tai galėjo būti ir latvių gyvenvietė.

Liaudies etimologija mena, kad kadaise pievos buvo užpiltos lietaus ir sugadinusios šieną, o atlėkę žmonės šaukė „Kur šienas?! Kur šienas?!“ Taip žmonės galėję rėkti ir dėl to, kad kartą Venta nuplovusi sugrėbtą šieną. Taip pat pasakojama, kad šiose apylinkėse gyvenęs lietuvių milžinas Kuršis, nuo kurio vardo ir apylinkės imtos vadinti.

Geografija 

Miestas įsikūręs abipus Ventos (vingiuoja miestu iš pietryčių į šiaurės vakarus), prie kelio . Didžiausios miesto dalys (priemiesčiai) – Daugėliai ir Pavenčiai. Pietiniu miesto pakraščiu eina Liepojos-Romnų geležinkelis ir geležinkelis Šiauliai-Kretinga, yra dvi geležinkelio stotys (Pavenčių geležinkelio stotis – į Klaipėdą, Kuršėnų geležinkelio stotis Drąsučiuose – į Mažeikius). Rytiniame miesto pakraštyje telkšo Kuršėnų karjerų tvenkiniai. Yra molio telkinys.

Istorija 

Miestas ir apylinkės įeina į senovės žemaičių genties gyvenamos teritorijos ribas. Kuršėnai pirmą kartą minimi XII a. (istorikas S. Zajančiovskis). Nuo XIV a. čia buvo LDK dvaras. 1523 m. pastatyta medinė bažnyčia. 1561–1563 m. Kuršėnai jau žinomi ir kaip miestelis. 1564 m. karalius Žygimantas Augustas atidavė dvarą Despot-Zenavičiams, vėliau jis atiteko Pacams, dar vėliau Gruževskiams, kurie jį valdė iki pat II pasaulinio karo.

1824 m. pastatyta mūrinė bažnyčia, kuri per I pasaulinį karą buvo sugriauta. Kuršėnai ypač sparčiai ėmė vystytis XIX a. pabaigoje, pro miestą nutiesus Liepojos-Romnų geležinkelį. Kuršėnuose 1919 m. liepos 26 d. pasirodė pirmasis Lietuvoje bermontininkų būrys. 1939 m. įkurta biblioteka. 1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu.

Mieste veikė Pavenčių cukraus fabrikas, Daugėlių statybinių medžiagų kombinatas, „Jiesios“ keramikos gamyklos cechas. 1994 m. spalio 24 d. Prezidento dekretu patvirtintas Kuršėnų herbas. 2014 metais prie miesto prijungta Ringuvėnų gyvenvietė.

|}

Švietimo ir ugdymo įstaigos 
 Kuršėnų Lauryno Ivinskio gimnazija
 Pavenčių vidurinė mokykla
 Daugėlių pagrindinė mokykla
 Kuršėnų Stasio Anglickio pagrindinė mokykla
 Kuršėnų politechnikos mokykla

Sportas

Futbolas 
 FK „Venta“ Kuršėnai
 FK „Venta-Grafų Baldai“ Kuršėnai

Krepšinis 
 SK „Kristalas“ („Granulta-Grafų baldai“)

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Žymūs žmonės 
 Stasys Raštikis (1896–1985), Lietuvos kariuomenės vadas, gynybos ministras.
 Jan Grankowski (1898–1988), Lenkijos lengvaatletis.
 Vitalijus Tolkevičius (1901–1944), papulkininkis, 16 liet. divizijos 249 šaulių pulko vado pavaduotojas.
 Kazys Laucius (1906–1942), teisininkas, fotografas, publicistas, skautų veikėjas.
 Balys Lukošius (1908–1987), aktorius.
 Kazimiera Kymantaitė (1909–1999), aktorė, pirmoji šalies moteris profesionali režisierė.
 Vytautas Kulakauskas (1920–2000), pedagogas, krepšininkas, treneris.
 Vacys Reimeris (1921–2017), poetas, Kuršėnų miesto garbės pilietis.
 Antanas Gabrėnas (1922–1984), teatro ir kino aktorius, kultūros ir visuomenės veikėjas.
 Donald Kagan (1932–2021), JAV istorikas.
 Genovaitė Jacėnaitė (g. 1933 m.), dailininkė keramikė.
 Stasys Lipskis (g. 1941 m.), žurnalistas, literatūros kritikas, publicistas.
 Vytautas Kirkutis (g. 1956 m.), rašytojas, žurnalistas, literatūrologas.
 Eimutis Juzeliūnas (g. 1958 m.), elektrochemikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 Algirdas Viesulas (g. 1958 m.), choro dirigentas.
 Rimantas Mikaitis (g. 1959 m), Lietuvos ir Kauno miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, buvęs Kauno miesto meras.
 Jonas Pinskus (g. 1959 m.), irkluotojas, Lietuvos ir Vilniaus miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Stefanija Statkuvienė (g. 1962 m.), lengvaatletė.
 Rimas Mikalauskas (g. 1967 m.), evangelikų reformatų kunigas.
 Deividas Česnauskis (g. 1981 m.), futbolo žaidėjas.
 Edgaras Česnauskis (g. 1984 m.), futbolo žaidėjas.
 Rima Baškienė (g. 1960 m.), seimo narė, inžinierė, visuomenės veikėja.

Miestų partnerystė 
  Almhultas, Švedija

Literatūra 
 Kuršėnų enciklopedija (sud. Vytautas Kirkutis, Stasys Lipskis). – Vilnius: Žuvėdra, 2005. – 312 p.: iliustr. – ISBN 9986-500-99-0
 Kuršėnų miesto žydų istorija (sud. Rolandas Tamošaitis, Jonas Kiriliauskas). – Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2007. – 106 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-38-769-5

Šaltiniai

Nuorodos 
 Miesto svetainė
 Apie Kuršėnus
 Keramikos muziejus