Lietuvos moterų šachmatų čempionatas

Lietuvos moterų šachmatų čempionatas –  Lietuvos moterų šachmatų varžybos (čempionatas), kuriose išaiškinama tų metų Lietuvos šachmatų čempionė ir kitos prizininkės (vicečempionė ir bronzininkė), taip pat ir Lietuvos moterų šachmatų rinktinės sudėtis artėjančiose tarptautinėse varžybose:  moterų šachmatų olimpiadoje,  Europos moterų komandinių šachmatų čempionate ar kitose varžybose.

Lietuvos moterų šachmatų čempionatą kasmet rengia Lietuvos šachmatų federacija. 2012-2015 metais jis vyko Vilniuje.

Moterų šachmatų čempionatas

Istorija

Pirmasis čempionatas 
Nors šachmatų draugija  Kaune įsikūrė 1921 m., tačiau ilgą laiką šį žaidimą žaidė tik vyrai. Tik 1938 metų Lietuvos šachmatų čempionate pirmą kartą dalyvavo moterys: E. Raclauskienė, Blekaitytė, Matiukaitė, Balčiūnienė, Sikorskienė, Rutkauskaitė, Galinienė. 1938 metų gruodžio 15 dieną Kaune paaiškėjo pirmoji Lietuvos moterų šachmatų čempionė: ja tapo E. Raclauskienė.

Elena Raclauskienė 1939 m. dalyvavo Buenos Airėse vykusiame moterų pasaulio šachmatų čempionate, kur užėmė 18 vietą (3½ taško iš 19 galimų).

Pokarinis laikotarpis 
 II pasaulinio karo metais moterų  šachmatų čempionatai nevyko. Pirmasis pokario čempionatas įvyko 1949 metais.  Jį laimėjo E. Lukauskienė (buv. Raclauskienė).

Vedimo tvarka 

Iki 1995 m. čempionatuose dalyvaudavo 10-14 dalyvių. Buvo žaidžiama, naudojant  ratų sistemą (išskyrus 1967 m.). 1995 m. pabandyta naudoti  šveicariškąją sistemą, kuri nuo 1997 m. (išskyrus 2008–2009) pastoviai yra naudojama.

Ilgus metus moterų čempionatas buvo suaugusiųjų varžybos, kuriose dalyvaudavo keletas iš jaunių ir jaunimo čempionatų perspektyvių šachmatininkių. Čempionate pradėjus naudoti šveicariškąją sistemą, jame žaidė visų amžiaus grupių atstovės.
Pirmajame čempionate žaidė tik  Kauno šachmatininkės. Nuo 1949 m. dalyvių ratas prasiplėtė: pasipildė šachmatininkėmis ir iš kitų  Lietuvos vietų.

Vieta 
Iki 1974 m. čempionatai vykdavo  Vilniuje (išskyrus 1956 m., kai čempionatas vyko Kaune). 

Nuo 1974 m. situacija pasikeitė – čempionatai vyko ir kituose miestuose:  Kaune,  Šiauliuose,  Panevėžyje,  Vilkaviškyje,  Nemenčinėje,  Marijampolėje.

Čempionatai su kviestinėmis šachmatininkėmis 
Nors ir anksčiau buvo čempionatų su kviestinėmis iš kitų  sovietinių respublikų šachmatininkėmis (1957 m.), bet nuo 1976 m. čempionato iki 1989 m., beveik visi čempionatai su kai kuriomis išimtimis (1981, 1983, 1985, 1986 m.) vyko dalyvaujant šachmatininkėms iš kitų respublikų. Kviestinės šachmatininkės Lietuvos čempionate dalyvaudavo be konkurencijos: jos Lietuvos čempionato medalių negaudavo. Lietuvos šachmatininkių pasirodymo apskaita vyko atskirai. Taip Lietuvos šachmatų federacija bandė jaunoms perspektyvioms šachmatininkėms sudaryti sąlygas parungtyniauti su stipriomis varžovėmis.
Dar ir po Nepriklausomybės iškovojimo 1991 ir 1992 metų čempionatuose dalyvavo  Latvijos šachmatininkės iš kurių I. Ernestė 1992 m. čempionate užėmė 1-ąją vietą, surinkusi 8 taškus iš 9.

Čempionatų prizininkės 
1-oji lentelė. Lietuvos moterų šachmatų čempionatų prizininkės.

Geriausios čempionatų žaidėjos 
2-oji lentelė. Geriausiai  Lietuvos  šachmatų  čempionate pasirodžiusios šachmatininkės.

Pastaba. Šachmatininkės išrikiuotos pagal aukso medalius: jei lygu – pagal sidabro, o jei vėl lygu – pagal bronzos medalius, jei ir dar lygu – pagal 4 vietą ir t. t.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Lietuvos šachmatų federacijos svetainė

Lietuvos šachmatų čempionatai
Lietuvos moterų šachmatai
Lietuvos sporto sąrašai