joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rod Stewart

Roderikas Deividas Stiuartas (angl. Roderick David Stewart, trumpiau – Rod Stewart; g.1945 m. sausio 10 d. Londone, Didžiojoje Britanijoje) – anglų dainininkas, grupių „The Jeff Beck Group“ ir „The Faces“ narys prieš pradėdamas solinę karjerą.

Biografija 
Rodas Stiuartas šeimoje buvo jauniausias iš penkių vaikų. Jis gimė Haigeite (angl. Highgate), Šiaurės Londone. Tėvai ten turėjo nuosavą spaudos kioską. Jo tėvas, Robertas Džosefas Stiuartas ir jo du broliai bei dvi seserys gimė Škotijoje. Rodas ir jo motina, Elsie, vieninteliai šeimos nariai, gimę Anglijoje.

Diskografija

Albumai 
 1969 An Old Raincoat Won't Ever Let You Down
 1970 Gasoline Alley
 1971 Every Picture Tells a Story
 1974 Smiler
 1975 Atlantic Crossing
 1976 A Night on the Town
 1977 Foot Loose & Fancy Free
 1978 Blondes Have More Fun
 1980 Foolish Behaviour
 1981 Tonight I'm Yours
 1983 Body Wishes
 1984 Camouflage
 1986 Every Beat of My Heart
 1988 Out of Order
 1991 Vagabond Heart
 1995 A Spanner in the Works
 1998 When We Were the New Boys
 2001 Human
 2002 It Had to Be You: The Great American Songbook
 2003 As Time Goes By: The Great American Songbook 2
 2004 Stardust: The Great American Songbook 3
 2005 Thanks for the Memory: The Great American Songbook, Volume IV
 2006 Still the Same... Great Rock Classics of Our Time
 2009 Soulbook
 2010 Fly Me to the Moon... The Great American Songbook Volume V
 2012 Merry Christmas, Baby
 2013 Time

Singlai 
 1971 "Maggie May" / "Reason To Believe"
 1972 "You Wear It Well" (UK)
 1975 "Sailing" (UK)
 1976 "Tonight's The Night (Gonna Be Alright)" (U. S.)
 1977 "I Don't Want to Talk About It" / "The First Cut Is the Deepest" (UK)
 1978 "Da Ya Think I'm Sexy?" (UK, U. S.)
 1983 "Baby Jane" (UK)
 1993 "All for Love" (Kartu su Brajanu Adamsu ir Stingu)

Nuorodos 

 Oficiali Rod Stewart svetainė 

Stewart
Stewart
Stewart
Raimundas Samulevičius

Raimundas Samulevičius (1937 m. rugsėjo 25 d. Kaune – 1981 m. vasario 2 d. Vilniuje) – Lietuvos dramaturgas, prozininkas. Dailininko Antano Samuolio sūnėnas, tautodailininkės Stasės Samulevičienės sūnus.

Biografija 
Gimė Kaune, tačiau vaikystę praleido pas senelę – vienkiemyje prie miško Praulių kaime Jonavos rajone. Lankė Jonavos geležinkelio stoties pradinę mokyklą, vėliau – Jonavos vidurinę mokyklą. Pirmą kartą apsakymas išspausdintas 1954 m. rajono laikraštyje „Pergalės vėliava“, kurį redagavo buvęs klasės auklėtojas R. Pečiulis.

Įstojo į Veterinarijos akademiją, bet jos nebaigė. 1955–1962 m. dirbo bitininku Jonavos raj. kolūkyje. 1962 m. pavasarį dalyvavavo Dubultuose vykusiame dramaturgų seminare. Seminaro vadovo V. Pimenovo kalbinamas išvažiavo į Maskvą, į Maksimo Gorkio literatūros institutą, kurį baigė 1973 m.

1981 m. vasario 2 d. nušautas Vilniuje, saugumiečio Ričardo Vaigausko bute. Palaidotas Petrašiūnų kapinėse.

Paskelbė pjesių („Pasiklydęs tarp žvaigždžių“, 1966; „Jeigu pasibels“, 1967; „Aidas“, 1969; „Paukšti, ateik čia!“, 1975 ir kt.), novelių, apysakų (rink. „Ugniakuras pagiry“, 1981).

Atminimo įamžinimas 

 1994 m. atidaryta ekspozicija Samulevičių memorialinėje sodyboje (Jonavos raj.).
 1997 m. rugsėjo 3 d. Jonavos 6-oji vidurinė mokykla pavadinta R. Samulevičiaus vardu.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Biografija
 Buvo gabus ir perspektyvus dramaturgas // XXI amžius, 2006 m. vasario 1 d., Nr. 9 (1409)
Petras Palilionis. „Baltosios obels papėdėje“. Išlikę savimi. Esė, pašnekesiai. – Kaunas: Varpas, 1997.
Petras Palilionis. Baltoji obelis. Mažoji poema, dedikuota dailininko Antano Samuolio, dramaturgo Raimundo Samulevičiaus ir tautodailininkės Stasės Samulevičienės atminimui. . – Kaunas: Naujasis lankas, 2008.

Lietuvos dramaturgai
Lietuvos bitininkai
Golvėjaus grafystė

Golvėjaus grafystė (, ) – grafystė vakarinėje Airijos salos dalyje, Konachto provincijoje. Pavadinimas nuo grafystės sostinės (taip pat didžiausio) miesto – Golvėjaus. Tai antra pagal dydį Airijos grafystė. Joje daug airių kalba šnekančių žmonių.

Teritorijoje yra Konemaros teritorija, išsiskirianti savo gamta, dviem kalnų grandinėmis (Dvylikos kalnų grandinė ir Maumturko kalnai) ir nacionaliniu Konemaros parku. Taip pat yra Koribo ežeras – didžiausias ežeras Airijos Respublikoje. Teka Koribo upė. Pakrantėje yra didelė Golvėjaus įlanka, vienintelis Airijos fjordas – Kilario krantinė. Golvėjaus grafystė administruoja turistų pamėgtas Arano salas.

Istoriškai Golvėjaus grafystė apgyvendinta jau apie 7000 metų.

Teritorijoje daug miestelių ir kaimų, tokių kaip Linaunas ir kiti.

Golvėjuje pastatyta daug vienuolynų.

Airijos grafystės
Donegolo grafystė

Donegolo grafystė (; ) – šiaurės vakarinė Airijos grafystė Alsterio regione. Pavadinta nuo Donegolo miesto, nors grafystės centras – Lifordas, o didžiausias miestas – Leterkenis.

Grafystėje vyrauja žemi kalnai, daugybė ežerų (didžiausias – Svilio ežeras). Aukščiausia vieta 751 m. Garsios Slyvio lygos uolos – antros pagal aukštį Europoje. Grafystėje ir šiauriausias Airijos salos taškas Malino kyšulys (). Prateka Ernas, įtekantis į Donegolo įlanką. Įkurtas Glenvego nacionalinis parkas.

Tai viena iš labiausiai izoliuotų ir angliškų Airijos Respublikos grafysčių.

Airijos grafystės
Leitrimo grafystė

Leitrimo grafystė (, ) – grafystė Airijos šiaurėje, Konachte. Įkurta apie 1565 metus. Per 1840–1845 m. bulvių marą išmirė apie 155 tūkstančių airių. Dabartiniais laikais tai mažiausiai gyventojų turinti ir rečiausiai apgyvendinta grafystė. Leitrimas turi siaurą pakrantės ruoželį su Donegalo įlanka (Atlanto vandenynas). Jame teka Šanonas yra Aleno ežeras.

Airijos grafystės
Slaigo grafystė

Slaigo grafystė (, ) – Airijos grafystė Konachte. Sligeach reiškia „vieta gausi kriauklių“. Grafystės centras Slaigas. Teritorijoje yra Benbalbinas, Gilo ežeras. Tarp įžymybių taip pat yra Karoumoras (angl. Carrowmore) – senovinės megalitinės kapinės. Krantą skalauja Donegalo įlanka.

Slaigo grafystėje vaikystę praleido garsus airių rašytojas, Nobelio premijos laureatas – Viljamas Batleris Jeitsas (William Butler Yeats).

Airijos grafystės
Roskomono grafystė

Roskomono grafystė (, ) – centrinė Airijos grafystė, Konachte. Sostinė Roskomonas. Roskomono grafystė labai susieta su Airijos mitologija. Manoma, kad čia gimė karalienė Maeve. Pažymėtini du ežerai: Ri ežeras ir Aleno ežeras.

Airijos grafystės
Mėjo grafystė

Mėjo grafystė ( – „kukmedžių lyguma“; ) – grafystė šiaurės Airijoje, Konachtas. Kaslbaras ir Balina yra labiausiai apgyvendinti grafystės miestai.

Aukščiausias taškas – Milris (814 m). Prateka žuvinga Mojaus upė. Yra Masko ežeras. Savo gamta garsus Balikrojaus nacionalinis parkas. Pakrantė siekia vienintelį Airijos fjordą – Kilarnio Krantinę. Airijos didžiausia sala – Akailo sala priklauso būtent Mėjo grafystei.

Airijos grafystės
Klero grafystė

Klero grafystė (; ) – grafystė vakarų Airijoje, Mansterio provincijoje. Sostinės miestas – Enisas. Prateka ilgiausia Airijos upė – Šanonas, yra Dergo ežeras. Garsūs gamtiniai objektai – Mohero uolos (Bureno dalis), pakrantę skalauja Golvėjaus įlanka.

Airijos grafystės
Tipererio grafystė

Tipererio grafystė (; ) – grafystė pietų Airijoje, Mansterio provincijoje. Grafystė įkurta XIII amžiuje. Suskirstyta į Šiaurės ir Pietų dalis. Tipereris garsus arklių veisimu, dominuoja žemės ūkis. 

Airijos grafystės
Varnas

Varnas gali reikšti:
 Kranklys – paukštis
 Varna (luomas)
 Varnas (simbolis)
 Varnas (žvaigždynas)

Pavardės 

 Adomas Varnas – dailininkas tapytojas, grafikas
 Egidijus Varnas – futbolininkas
 Gintaras Varnas – aktorius
 Jonas Varnas (1876) – politinis bei visuomenės veikėjas
 Jonas Varnas (1936) – dailininkas karikatūristas, grafikas
 Robertas Varnas – choro dirigentas, pedagogas
 Saulius Varnas – teatro aktorius, režisierius

Pavardės
Pratkūnai

Pratkūnai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, Pratkūnų aukštumoje (Aukštaičių aukštumos dalis), šalia kelio Salakas–Švedriškė. Vakaruose įkurtas Pratkūnų geomorfologinis draustinis, stūkso Mėmiakalnis (Pratkūnų kalnas).

Gyventojai

Išnašos 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Lapeliškiai

Lapeliškiai – kaimas Zarasų rajono savivaldybės rytinėje dalyje, greta kelio Zarasai–Turmantas. Gamtos paminklas – mitologinis Lapeliškių akmuo.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Lupenka

Lupenka – kaimas Zarasų rajono savivaldybės rytinėje dalyje, šalia kelio . Yra Lupenkos pagrindinė mokykla. Išlikusios kapinaitės (jose yra Nežinomo Karžygio kapas, spėjama, žuvusio 1920 m.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Limeriko grafystė

Limeriko grafystė (, reiškia plokščia vietovė, angl. County Limerick) – centrinė Airijos grafystė, Mansteryje. Sostinės miestas Limerikas. Svarbiausias uostas – Foinas. Kiti paminėtini miesteliai – Krumas, Kilfainanas. Pagrindiniai keliavimo būdai – autobusu ir traukiniu. Grafystė garsėja savo regbio pasiekimais.

Keltų apgyvendinta jau daugiau nei 5000 metų, prie Guro ežero iškasama archeologinių radinių. Krikščionybė skleidžiama Airijoje nuo V amžiaus, todėl pastatyta daug vienuolynų ir bažinyčių.

Grafystės populiacija paveikta bulvių maro ir migracijos.

Nors airiškas pavadinimas sako, kad tai lygumų kraštas, jame yra ir aukščiausių Airijos salos Galti kalnų dalis. Kiti Mulagareirko kalnai yra perpus žemesni. Be šių kalnų Limeriko kraštovaizdį nusako, tai, kad jame yra dalis Auksinio slėnio. Prateka ilgiausia Airijos upė Šanonas.

Airijos grafystės
Kerio grafystė

Kerio grafystė (, ) – pietvakarinė Airijos grafsytė, Mansteryje. Sostinė – Tralis. Kerio grafystė yra viena iš labiausiai lankomų Airijos vietų. Čia yra garsus savo gamta Kilarnio nacionalinis parkas. Vakariausią Airijos salos ir grafystės tašką – Dinglo pusiasalį (kaip ir visą Kerio pakrantę) skalauja Atlanto vandenynas. Iš kito pusiasalio – Iveraho prasideda turistų mėgiamas Kerio žiedas, pilnas gamtinių ir kultūrinių įdomybių. Pro Kerį prateka Blekvoteris, šiaurinėje dalyje – Šanonas, tyvuliuoja turistų pamėgtas Kilarnio ežeras. Kerio grafystė – kalnuota, joje du kalnai yra aukščiausių Airijos kalnų trejete, tai Macgillycuddy's Reeks kalnyne esantis, Karauntuhilas ir Brendono kalnas. Netoli Iveraho pusiasalio yra į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą įtrauktos Skeligo salos.

Kerio grafystė yra mažiausiai paliesta anglizacijos, todėl čia galima rasti ir kalbančių ar net dainuojančių airių kalba.

Airijos grafystės
Korko grafystė

Korko grafystė (, ) – pietvakarinė Airijos grafystė, Mansteryje. Grafystės sostinė yra Korkas (antras pagal gyventojų skaičių Airijos Respublikoje), kitas žinomas miestas – Kobas, paskutinė stotelė Titanikui prieš plaukiant į Atlanto vandenyną. Grafystėje teka Blekvoteris. Šioje grafystėje dar yra vietų kur kalbama airių kalba. Į Airijos BVP 2002 metais Korko grafystė įnešė 22,3 milijardus eurų.

Airijos grafystės
Voterfordo grafystė

Voterfordo grafystė (, ) – pietinė Airijos grafystė, Mansteryje. Sostinė – Voterfordas. Pro Voterfordo grafystę teka Blekvoteris. Pakrantę skalauja Keltų jūra. Klimatas šilčiausias Airijoje.

Airijos grafystės
Kilkenio grafystė

Kilkenio grafystė (, ) – grafystė pietinėje Airijoje, Lensteryje. Pavadintas nuo grafystės sostinės Kilkenio. Grafystė įkurta XIII amžiuje. Prateka vadinamosios „Trys seserys“ – Barou, Noras, Suiras. Yra garsi visoje Airijoje žolės riedulio komanda.

Airijos grafystės
Valentija

Valentija (, ) – sala pietvakarių Airijoje, Kerio grafystėje, šalia Iverago pusiasalio. Su Airijos sala jungiasi Portmadžio tiltu. Valentijos salos ilgis 11 km, plotis 3 km. ~650 gyventojų. Didžiausia gyvenvietė – Naitstaunas. Valentijoje 1857 m. buvo įkurtas pirmojo transatlantinio telegrafo kabelio rytinis terminalas.

Airijos salos
Andrius Baranauskas

Andrius Kazys Baranauskas (g. 1947 m. vasario 4 d. Liūlinėje, Švenčionių rajonas) – Lietuvos komjaunimo, partinis, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1953–1964 m. mokėsi Švenčionėlių vidurinėje mokykloje. 1964–1965 m. Grybų ir Vaiškūnų pradinių mokyklų mokytojas. 1965–1966 m. LLKJS Švenčionių rajono komiteto darbuotojas. 1966–1970 m. studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos Miškų ūkio fakultete, inžinierius miškininkas. 1971 m. sausio mėn. gavęs diplomą paskirtas Miškų ūkio fakulteto Miškotvarkos katedros jaunesniuoju moksliniu bendradarbiu. 1971–1972 m. tarnavo sovietinėje armijoje. 1972–1974 m. LLKJS Švenčionių rajono komiteto II, vėliau I sekretorius. 1974 m. sukūrė šeimą ir persikėlė gyventi į Uteną. 1974–1981 m. LKP Utenos rajono komiteto Pramonės-transporto skyriaus vedėjas, sekretorius. 1981–1989 m. LKP Raseinių rajono komiteto I sekretorius.  1984–1986 m. mokėsi Visuomeninių mokslų akademijoje prie SSKP CK, tęsė studijas ir 1989 m. baigė aspirantūrą.

1990–1998 m. UAB „Sandrava“ ir „Litmos“ direktorius. 1998–2003 m. Raseinių medienos perdirbimo įmonės UAB „Litlotas“ direktorius. 2003–2004 m. Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos atstovas Vyriausybėje ir Seime. 2004–2008 m. LR Seimo narys. 

2003 m. Darbo partijos, nuo 2006 m. Pilietinės demokratijos partijos narys.

Žmona Stefanija, sūnūs Andrius ir Donatas.

Šaltiniai 

Seimo nariai
Lietuvos miškų inžinieriai
Sleinis

Sleinis () – upė pietryčių Airijoje, Viklou, Karlou ir Veksfordo grafystėse. Prasideda Viklou kalnuose. Teka į pietryčius, įteka į Šv. Jurgio sąsiaurio Veksfordo įlanką ties Veksfordu. Suformuoja plačią estuariją. Prie Sleinio įsikūrę Stratfordo, Baltinglaso, Tulou, Bankoldo, Iniskorčio ir Veksfordo miestai.

Airijos upės
Rimantas Bašys

Rimantas Bašys (1951 m. vasario 7 d. Rudiškiuose, Joniškio rajonas) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1968 m. baigė Šiaulių J. Janonio vidurinę mokyklą, 1968–1970 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Radioelektronikos fakultete, 1970–1972 m. tarnavo tarybinėje armijoje Kamčiatkoje (Rusija), 1972–1976 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Šiaulių fakulteto vakariniame skyriuje ir įgijo radiotechnikos inžinieriaus specialybę.

1972–1974 m. Šiaulių oro uosto bazės darbininkas. 1974–1978 m. Šiaulių televizorių gamyklos inžinierius, 1978–1982 m. gamyklos garantinio remonto dirbtuvių viršininkas, 1982–1988 m. gamyklos techninio prekybinio centro viršininkas, 1988–1994 m. gamyklos techninio prekybinio centro viršininkas – direktoriaus pavaduotojas. 1995–2004 m. uždarosios akcinės bendrovės „Gegė“ generalinis direktorius. 2004–2008 m. Seimo narys. UAB „Šiaulių Garbaris“ direktorius.

Darbo partijos narys. Nuo 2011 m. Biržų rajono savivaldybės tarybos narys. 

Šiaulių miesto veteranų sporto klubo prezidentas, Šiaulių miesto Lieporių bendruomenės tarybos narys. Šiaulių Rotary klubo „Saulė“ tarybos narys.

Žmona Birutė, dukros Kristina, Jovita, Rimantė.

Šaltiniai 

Biržų politikai
Seimo nariai
Rima Baškienė

Rima Baškienė (1960 m. spalio 25 d. Kentriuose, Kelmės raj.) – inžinierė, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija 

Nuo 1974 m. gyvena Kuršėnuose. 1978 m. baigė tuometinę Kuršėnų pirmąjąją vidurinę mokyklą, dabar – Stasio Anglickio pagrindinė mokykla, 1978–1983 m. studijavo Kauno politechnikos institute ir įgijo inžinierės technologės specialybę.

1983–1994 m. Plungės linų audinių fabrike inžinierė technologė. 1984 m. Šiaulių rajono vykdomojo komiteto ekonomistė. 1984–1996 m. Žemės ūkio darbuotojų profsąjungos Šiaulių rajono komiteto instruktorė. 1997–2000 m. ir 2004 m. birželio–lapkričio mėn. Seimo nario Ramūno Karbauskio padėjėja.

2000–2004 m. Šiaulių rajono savivaldybės tarybos narė, Šiaulių rajono savivaldybės mero pavaduotoja. Nuo 2004 m. Seimo narė. 2016–2020 m. Seimo pirmininko pirmoji pavaduotoja.

1996–2021 m. Lietuvos valstiečių partijos, vėliau – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos narė, LVP sekretorė, LVŽS pirmininko pavaduotoja.

Šiaulių rajono moterų organizacijos „Atgaiva“ narė.

Vyras Raimondas Baškys. Sūnūs Laurynas ir Rokas.

Nuorodos 

 Lietuvos Respublikos Seimo narė Rima Baškienė
 2012 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai
 Oficialus Rimos Baškienės tinklalapis
 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

Išnašos 

Seimo nariai
Šiaulių politikai
LR Seimo pirmininko pavaduotojai
Saulius Bucevičius

Saulius Bucevičius (g. 1967 m. spalio 10 d. Pavandenėje, Kelmės raj.) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1975–1979 m. mokėsi Naujosios Akmenės 2-ojoje vidurinėje mokykloje, 1979–1981 m. – Naujosios Akmenės 3-ojoje vidurinėje mokykloje. 1981–1982 m. mokėsi ir sportavo (baidarių irklavimas) Trakų internatinėje sporto mokykloje. 1986 m. baigė Naujosios Akmenės 3-iąją vidurinę mokyklą.

1986–1988 m. tarnavo tarybinėje armijoje. 1988–1989 m. Naujosios Akmenės individualios įmonės „Birutė“ padavėjas, 1989–1995 m. visuomeninio maitinimo įmonės kavinės „Luokavėlė“ barmenas. 1995 m. įsteigė S. Bucevičiaus individualią įmonę „Hemiris“, 1998 m. įmonė reorganizuota į uždarąją akcinę bendrovę, iki 2004 m. jos direktorius. 2000 m. įkūrė įmonę Baltarusijoje, Molodečno mieste.

2004–2016 m. Seimo narys. 2016–2017 m. UAB „ABL“ direktorius. 2017–2019 m. UAB „Tel­šių au­to­bu­sų par­kas“ di­rek­to­riu­s.

Nuo 2019 m. Akmenės rajono savivaldybės tarybos narys. Nuo 2021 m. Seimo narių Vigilijaus Juknos ir Artūro Skardžiaus padėjėjas ir patarėjas.

2003–2016 m. Darbo partijos narys, Akmenės rajono skyriaus pirmininkas. Nuo 2016 m. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys.

Išsituokęs, turi dukrą Enriką, sūnų Pijų.

Nuorodos 
 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai

Išnašos 

Bucevicius Saulius
Bucevicius Saulius
Valentinas Bukauskas

Valentinas Bukauskas (g. 1962 m. lapkričio 25 d. Sukančiuose, Telšių rajonas) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, LR Seimo narys.

Biografija 
1981 m. baigė Telšių rajono Tryškių vidurinę mokyklą. 1981–1983 m. tarnavo TSRS kariuomenėje. 1988 m. baigė Šiaulių K. Didžiulio politechnikumą ir įgijo techniko – elektriko specialybę. 2005 m. Vakarų Lietuvos verslo kolegijoje baigė ekonomiką (išlyginamosios studijos).

1983–1989 m. Klaipėdos elektros tinklų elektrikas. 1989–1997 m. individualios įmonės „Telšių aeroklubas“ direktorius. 1997–2003 m. uždarosios akcinės bendrovės „Džiugas“ direktorius. 2003–2004 m. uždarosios akcinės bendrovės „Šiaulių skalbykla“ direktorius.

2000–2004 m., 2007 m. ir 2011 m. (mandato atsisakė) Telšių rajono savivaldybės tarybos narys.  2000–2003 m. Telšių rajono savivaldybės valdybos narys, Verslo, ekonomikos ir finansų komiteto pirmininkas.

Nuo 2004 m. Seimo narys. 2004–2006 m. ir 2012–2016 m. Darbo partijos seniūno pirmasis pavaduotojas, 2006 m. balandžio – lapkričio mėn. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkas, vėliau pirmininko pavaduotojas.

1998 m. Naujosios Sąjungos narys, 2002 m. Lietuvos liberalų sąjungos narys, nuo 2004 m. Darbo partijos narys, šios partijos Telšių rajono skyriaus pirmininkas.

Nuo 2000 m. Telšių miesto Ateities vidurinės mokyklos tarybos narys, Telšių aeroklubo tarybos narys, tarptautinio Lions klubo narys.

Žmona Alina, sūnūs Simas ir Paulius.

Šaltiniai 

Seimo nariai
Telšių politikai
Lietuvos ekonomistai
Ofalio grafystė

Ofalio grafystė (, ) – pietinė Airijos grafystė, Lensteryje. Įkurta 1556 metais, atskėlus nuo Uifalnio karalystės (Uí Failghe). Pietinėje dalyje yra Slieve Bloom kalnai. Šiaurvakarine dalimi prateka Šanonas. Likusios žemės pelkės, pažymėtina Aleno pelkė (). Stovi garsi Biro pilis.

Airijos grafystės
Vestmido grafystė

Vestmido grafystė (; ) – centrinė Airijos grafystė, Lensteryje. Priklausė Mido provincijai. Vėliau atskirta 1543 metais Mido ir Vestmido aktu. Sostinė ir didžiausias miestas – Malingaras. Vakarinėje dalyje yra Ri ežeras, kiti garsūs ežerai: Dervarago ežeras, Enelio ežeras, Lene ežeras ir kiti.

Airijos grafystės
Longfordo grafystė

Longfordo grafystė (, ) – centrinė Airijos grafystė, Lensteryje. Pavadinimas nuo sostinės Longfordo. Viena iš mažiausių Airijos grafysčių. Kaip tokia įkurta 1586 metais. Daugiausiai verčiamasi žemdirbyste ir gyvulininkyste. Joje teka Šanonas, Ernas. Yra dalis Ri ežero, Gouno ežeras. Aukščiausias taškas Karno kalva.

Grafystėje daugybė vienuolynų ir jų liekanų.

Airijos grafystės
Kavano grafystė

Kavano grafystė (, ) – Airijos grafystė, Alsteryje. Sostinė – Kavanas, nuo čia ir pavadinimas.

Airijos grafystės
Monachano grafystė

Monachano grafystė ( – „žemų kalvų žemė“, ) – Airijos grafystė, besiribojanti su Šiaurės Airija. Tai viena iš Alsterio provincijos grafysčių, kurios priklauso Airijos respublikai. Sostinė ir didžiausias miestas – Monachanas.

Airijos grafystės
Lauto grafystė

Lauto grafystė (; ) – rytinė Airijos grafystė, Lensteryje. Yra mažiausia grafystė, vardas nuo Lauto kaimelio. Sostinė – Dandolkas, kitas tankiai apgyvendintas miestas Droeda. Dėl kaimynystės su Šiaurės Airija labai anglizuota.

Airijos grafystės
Mido grafystė

Mido grafystė (; ) – rytinė Airijos grafystė, Lensteryje. Sostinė – Navanas. Grafystė garsi laidojimo kompleksu: Bru na Boinu, netoli Boino upės, kuris įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. 

Grafystėje vyrauja žemės ūkis, auginamos bulvės, grūdai, galvyjai. Pastaruoju metu plečias aptarnavimo sfera.

Airijos grafystės
Kildero grafystė

Kildero grafystė ( – „ąžuolo bažnyčia“; ) – vakarinė Airijos grafystė, įkurta 1297 m., Lensteryje, o jos tikslios ribos nustatytos 1832 metais. Sostinė – Neisas, didžiausias miestas – Niubridžas. 

Airijos grafystės
Karlou grafystė

Karlou grafystė (, ) – pietrytinė Airijos grafystė, Lensteryje. Sostinė Karlou, pastatyta ant Barou kranto, turi apie 18 tūkstančių gyventojų. Pro grafyste prateka Sleinis.

Airijos grafystės
Gruodžiai (Molėtai)

Gruodžiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7,5 km į rytus nuo Balninkų. Kaimas stovi abiejose kelio  pusėse, šalia Gruodžių ežero. Kaime taip pat yra senos kapinės.

Istorija 
1652 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. Kartais (1656 m.) kaimas vadinamas Gruodėnais (Gradziany). Pokario metais veikė Vytauto apygardos partizanai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Veksfordo grafystė

Veksfordo grafystė (, ) – pietrytinė Airijos grafystė, Lensteryje. Sostinė – Veksfordas, iš čia ir pavadinimas. Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis, pastatyta keturiolika vėjo jėgainių. Grafystė garsėja savo paplūdimiais, viename iš jų buvo nufilmuotas filmas „Gelbstint eilinį Rajaną“. Veksfordo grafystėje yra dalis Viklou kalnų, tai vieni aukščiausių Airijos salos kalnų. Juose teka Sleinis.

Airijos grafystės
Viklou grafystė

Viklou grafystė (, ) – rytinė Airijos grafystė, įkurta 1606 metais, Lensteryje. Sostinė – Viklou, nors didžiausias miestas Brėjus turi beveik trigubai daugiau gyventojų. Viklou regionas pravardžiuojamas „Airijos sodais“ dėl savo išskirtinos gamtos, tai labai pamėgta turistų vieta. Driekiasi aukšti Viklou kalnai. Prateka tokios upės, kaip: Lifėjus, Darglas, Avoka, Sleinis. Nuo kalnų leidžiasi aukščiausias Airijoje – Pauerskourto krioklys.

Airijos grafystės
Dublino grafystė

Dublino grafystė (, ) – grafystė rytinėje Airijos salos dalyje; Airijos Respublikos sostinės Dublino regionas. Tai vienas seniausiai įkurtų regionų. Dublino grafystėje gyvena didžioji dalis Airijos gyventojų (28 %), susibūrę didžiausi pramonės regionai, stipriausios sporto komandos. Nuo 1994 metų nebe grafystė, o regionas. Dublino regioną sudaro:

1) Dublino miestas
2) Dan Leras-Ratdaunas
3) Fingalas
4) Pietų Dublinas

Dublino regione stūkso dalis Viklou kalnų, iš jų išteka Lifėjus.

Airijos grafystės
Virginijus Domarkas

Virginijus Domarkas (g. 1960 m. birželio 4 d. Šlapšilėje, Klaipėdos rajonas) – pedagogas, Lietuvos ir Kretingos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1967–1970 m. mokėsi Kretingos rajono Baublių pradinėje mokykloje, 1970–1975 m. Raguviškių aštuonmetėje mokykloje, 1978 m. baigė Kretingos 1-ąją vidurinę mokyklą. 1978–1982 m. studijavo Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute, įgijo prancūzų kalbos mokytojo specialybę.

1982–1986 m. Baublių pagrindinės mokyklos mokytojas, direktoriaus pavaduotojas. 1986–1989 m. Kretingos rajono „Jaunosios gvardijos“ kolūkio pirmininko pavaduotojas. 1989–2000 m. Kretingos Simono Daukanto vidurinės mokyklos direktorius.

1990–1994 m. Kretingos rajono tarybos deputatas, 2000–2003 m., 2003–2004 m. ir 2019-2021 m. Kretingos rajono savivaldybės tarybos narys. 2000–2004 m. Kretingos rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

2004–2008 m. LR Seimo narys, 2006–2008 m. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkas.  2005 m. Kauno technologijos universitete baigė magistro studijas. 2008–2012 m. UAB „Limeta“ generalinis direktorius. 2012-2019 m. Kretingos rajono savivaldybės administracijos direktorius.

Nuo 1995 m. Lietuvos liberalų sąjungos narys, nuo 2002 m. Liberalų demokratų partijos narys, nuo 2004 m. Darbo partijos narys, šios partijos Kretingos skyriaus pirmininkas, nuo 2006 m. Valstiečių liaudininkų sąjungos narys, Kretingos skyriaus pirmininkas.  Nuo 2012 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, 2013–2015 m. partijos Kretingos rajono skyriaus pirmininko pavaduotojas, nuo 2015 m. skyriaus pirmininkas. 

Žmona Zita, vaikai Vygintas, Ineta.

Šaltiniai 

Seimo nariai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Kretingos politikai
Audrius Endzinas

Audrius Endzinas (1962 m. gegužės 28 d. Šilutėje) – inžinierius, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1980 m. baigė Šilutės 1-ąją vidurinę mokyklą, 1981 m. - Šilutės 12-ąją technikos mokyklą, 1986 m. - Lietuvos žemės ūkio akademiją ir įgijo inžinieriaus elektriko specialybę.

1986–1992 m. Šilutės rajono „Ašvos“ tarybinio ūkio elektrikas. 1992–2004 m. individualios A. Endzino įmonės savininkas, 2004 m. įmonė reorganizuota į uždarąją akcinę bendrovę „Energetikos objektų statyba“. 2004-2009 m. uždarosios akcinės bendrovės „Meksimela“ direktorius. 2004–2012 m. Seimo narys, išrinktas Šilutės – Pagėgių rinkimų apygardoje Nr. 32.

2013-2014 m. UAB „Energetikos objektų statyba“ direktoriaus pavaduotojas strateginei įmonės plėtrai, o nuo 2014 m. - direktorius.

2002–2004 m. ir nuo 2019 m. Šilutės rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1998 m. Lietuvos centro sąjungos narys, 2003–2005 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, šios sąjungos Šilutės skyriaus pirmininko pavaduotojas. Nuo 2006 m. Lietuvos liberalų sąjūdžio narys.

Žmona Gražina, dukros Audra ir Rugilė.

Nuorodos 
 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

Išnašos 

Seimo nariai
Šilutės politikai
Vytautas Galvonas

Vytautas Galvonas (1958 m. balandžio 8 d. Anykščiuose – 2015 m. birželio 26 d. Alytuje) – inžinierius, Lietuvos ir Anykščių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1965–1976 m. mokėsi Anykščių 2-ojoje vidurinėje mokykloje. 1976–1981 m. studijavo Vilniaus universiteto (VU) Fizikos fakultete, įgijo radiofiziko specialybę.

1981 m. Vilniaus 35-osios vidurinės mokyklos fizikos ir darbų mokytojas. 1981–1989 m. VU Skaičiavimo centro inžinierius elektronikas. 1984–1992 m. Vilniaus autoremonto gamyklos Automatinių gamybos sistemų elektroninių skaičiavimo mašinų skyriaus viršininkas. 1989–1992 m. VU Skaičiavimo centro Sportinio eksperimento automatizavimo skyriaus projekto vadovas. 1992–1993 m. UAB „Esmi“ parduotuvės „Astra“ direktorius. 1993 m. AB „Ogmios centras“ prekybos direktorius, 1993–1997 m. UAB „Ogmios Astra“ generalinis direktorius. 1997–2003 m. UAB „Šiaurės miestelis“ direktorius.

Žmona Laima Rita (g. 1961), dukra Miglė Marija (g. 1994), sūnus Julius Vytautas (g. 1998). Sesuo – klimatologė Audronė Galvonaitė (g. 1949).

Tragiškai žuvo Alytaus aerodrome nukritus lėktuvui.  Palaidotas Vilniaus Kairėnų kapinėse.

Politinė ir visuomeninė veikla 
Nuo 2002 m. Liberalų demokratų partijos, nuo 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas narys, nuo 2015 m. balandžio mėn. – šios partijos Anykščių rajono skyriaus pirmininkas.

2003–2004 m. prezidento Rolando Pakso patarėjas informacinių technologijų ir telekomunikacijų klausimais. 2003 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys (mandato atsisakė). 2004–2008 m. LR Seimo narys, išrinktas Anykščių-Kupiškio rinkimų apygardoje Nr. 49.  2008–2012 m. LR Seimo narys.  2011 m. išrinktas Anykščių rajono savivaldybės tarybos nariu (mandato atsisakė).  Dalyvavo 2012 m. LR Seimo rinkimuose kaip partijos „Tvarka ir teisingumas“ remiamas kandidatas šios partijos sąraše ir vienmandatėje Anykščių-Kupiškio rinkimų apygardoje, bet nebuvo išrinktas. 2013 m. sausio mėn. tapo finansų viceministru, tačiau politinę karjerą aptemdė kilęs skandalas, kai 2014 m. vasarą iškilo žinia, kad įsivėlė į įtartinus sandorius su viena lažybų bendrove.  2014–2015 m. Lietuvos akrobatinio skraidymo federacijos prezidentas.

Sporto pasiekimai 
1981–1986 m. Lietuvos akrobatinio skraidymo rinktinės narys. 1985 m. įvykdė SSRS aukštojo pilotažo sporto meistro normą. 1998 ir 2001 m. akrobatinio skraidymo sportiniais lėktuvais varžybų „Žmogus-paukštis“ nugalėtojas. 2002 m. Europos akrobatinio skraidymo 13-ojo čempionato organizacinio komiteto narys ir šio čempionato direktorius. 2004 m. A kategorijos akrobatinio skraidymo Lietuvos čempionas.

Ilgų nuotolių bėgikas mėgėjas. IV Pasaulio parlamentarų maratono ir pusės maratono čempionate Krokuvoje (Lenkija, 2006 m.) tapo pusės maratono pasaulio čempionu. V Pasaulio parlamentarų pusės maratono bėgimo čempionate Krokuvoje (2008 m.) asmeninėje įskaitoje laimėjo 2-ąją vietą, komandinėje įskaitoje buvo tarp nugalėtojų.

Šaltiniai 

Lietuvos finansų viceministrai
Seimo nariai
Lietuvos aviatoriai
Lietuvos akrobatinio skraidymo sportininkai
Anykščių politikai
Vilniaus politikai
Baumiliškės

Baumiliškės – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybės centrinėje dalyje. Yra Baumiliškių pagrindinė mokykla.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Aidas Gedvilas

Aidas Gedvilas (g. 1966 m. birželio 9 d. Šiauliuose) – verslininkas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1985 m. baigė Šiaulių K. Didžiulio politechnikumą, įgijo automobilių remonto ir aptarnavimo specialybę. 1985–1987 m. tarnavo TSRS kariuomenėje. 1987–1992 m. mokėsi Kauno politechnikos instituto Šiaulių vakariniame fakultete mašinų gamybos inžinieriaus specialybės.

1987 m. „Šiaulių autoserviso“ priėmėjas, 1988 m. techninės kontrolės vyr. inžinierius, 1990 m. vyr. mechanikas, 1991 m. inžinierius-tiekėjas. 1995 m. įkūrė UAB „Aidma“, jos savininkas ir direktorius. 1997 m. įkūrė UAB „Digikomas“, jos savininkas ir direktorius. 2004–2005 m. Seimo narys, 2005 m. LR susisiekimo viceministras.

2003 m. Darbo partijos ir prezidiumo narys, Šiaulių skyriaus pirmininkas. 2000–2003 m. Šiaulių miesto tarybos narys Naujosios Sąjungos (socialliberalų) sąraše nuo Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos, savivaldybės valdybos narys. Nuo 2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos prezidiumo narys, Šiaulių skyriaus tarybos narys, Naftininkų asociacijos tarybos narys, Šiaulių raj. verslininkų asociacijos narys.

2020 m. spalio 11 d. Seimo rinkimuose Gedvilas nelaimėjo vienmandatinėje Šeškinės–Šnipiškių apygardoje, tačiau pateko į LR Seimą pagal sąrašą: Darbo partijai gavus 9 mandatus daugiamandatėje apygardoje, Gedvilas buvo dešimtas porinkiminiame sąraše, tačiau šeštasis sąrašo numeris pateko per savo vienmandatinę apygardą, užleisdamas vietą Gedvilui.

Kontraversijos 
COVID-19 pandemijos metu Gedvilas, būdamas LR Seimo nariu, ne kartą viešai skleidė klaidinančią informaciją apie vakcinas, dėl ko buvo dažnai viešai kritikuojamas.

2021 m. birželio mėn. Gedvilas viešai paskelbė, kad Lietuvoje skiepijami kūdikiai ir mažamečiai vaikai, tuo pačiu kreipdamasis į Generalinę prokuratūrą, prašydamas ištirti tariamą incidentą. Už šios, tikrovės neatitinkančios informacijos skleidimą Gedvilas buvo griežtai sukritikuotas LR sveikatos apsaugos ministerijos ir Lietuvos statistikos departamento. 2021 m. rugpjūčio mėn. Gedvilas neteisingai interpretavo mokslinius duomenis ir skleidė klaidinančią informaciją apie COVID-19 vakcinų efektyvumą, esą skiepyto žmogaus tikimybė mirti nuo COVID-19 yra 8 kartus didesnė nei neskiepyto. 2021 m. spalio mėn. Gedvilas vėl viešai skleidė tikrovės neatitinkančią ir pasitikėjimą vakcinomis ardančią informaciją apie COVID vakcinų šalutinius poveikius, esą nuo COVID vakcinų Lietuvoje mirė keturi tūkstančiai žmonių.

2021 m. rugpjūčio 10 dieną Gedvilas sakė kalbą nesankcionuotame mitinge prie LR Seimo, kuris vėliau riaušėmis.  Prieš tai savo socialinėje paskyroje Facebook Gedvilas kvietė savo sekėjus dalyvauti.

Asmeninis gyvenimas 
Žmona Jolanta, vaikai Mona Liza, Kristijonas.

Šaltiniai 

Seimo nariai
Šiaulių politikai
Vydas Gedvilas

Vydas Gedvilas (g. 1959 m. gegužės 17 d. Užgiriuose, Kelmės rajonas) – Lietuvos krepšinio treneris, politinis bei visuomenės veikėjas, buvęs LR Seimo pirmininkas.

Biografija 
1966–1970 m. mokėsi Jonaičių (Telšių raj.) pradinėje mokykloje, 1970–1977 m. Luokės vidurinėje mokykloje. 1981 m. su pagyrimu baigė Lietuvos valstybinį kūno kultūros institutą (LVKKI) ir įgijo fizinio auklėjimo dėstytojo specialybę. 1981–2002 m. LVKKI Krepšinio ir tinklinio katedros dėstytojas. 1985–1988 m. studijavo LVKKI aspirantūroje. 1999 m. biomedicinos mokslų daktaras.  2002–2004 m. Lietuvos kūno kultūros akademijos (LKKA) bendrųjų reikalų prorektorius. 

Nuo 2004 m. Darbo partijos narys. 2004–2008 m. ir 2008-2012 m. LR Seimo narys, 2004–2005 m. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkas, 2005–2008 m. Europos reikalų komiteto pirmininkas, 2005–2008 m. Seimo pirmininko pavaduotojas.  2011–2012 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys.  Nuo 2012 m. LR Seimo narys.  2012–2013 m. LR Seimo pirmininkas, nuo 2013 m. spalio mėn. vicepirmininkas. 

Moka rusų ir vokiečių kalbas. Pirmoji žmona biologijos mokytoja metodininkė Elena Gedvilienė, dukra Akvilė, sūnus Martynas. 2013 m. gegužės 17 d. sukūrė antrąją šeimą su Jolanta Grizickaite, MRU dėstytoja.

Sportinė veikla 
1988–1993 m. LVKKI vyrų krepšinio komandos „Atletas“ treneris asistentas. Komanda tris kartus tapo Lietuvos čempione. 1993–2004 m. LKKA moterų krepšinio komandos „Viktorija“ vyriausiasis treneris. Komanda tapo Lietuvos ir Baltijos moterų krepšinio čempione, dalyvavo Europos taurės varžybose, pateko į stipriausių Europos komandų šešioliktuką.

1996–2002 m. Lietuvos moterų krepšinio rinktinės vyriausiasis treneris. Per šį laikotarpį Lietuvos moterų krepšinio rinktinė pirmą kartą Lietuvos krepšinio istorijoje tapo Europos čempione, vieną kartą Europos čempionate užėmė ketvirtą ir vieną kartą šeštą vietą, dalyvavo dviejuose Pasaulio čempionatuose, kur užėmė šeštą ir vienuoliktą vietas. 1999 m. su Lietuvos studenčių rinktine Ispanijoje studentų pasaulio universiadoje iškovota penkta vieta.

Lietuvos krepšinio trenerių asociacijos garbės prezidentas, Lietuvos krepšinio federacijos vykdomojo komiteto narys. Mokslinių straipsnių, metodinių priemonių studentams autorius, daugelio tarptautinių ir Lietuvos mokslinių konferencijų dalyvis.
1997 m. suteiktas Lietuvos nusipelniusio trenerio vardas ir aukščiausia trenerio eksperto kategorija. 

2021 m. išrinktas Lietuvos krepšinio federacijos prezidentu.

Bibliografija 
 Fizinių ypatybių lavinimo teorija ir metodika / Albertas Skurvydas, Vydas Gedvilas. – Kaunas: LKKA, 2001. – 51 p.
 Išmokime žaisti krepšinį / Vydas Gedvilas, Antanas Čižauskas. – Kaunas: LKKA, 2003. – 66 p.: iliustr. – ISBN 9986-569-88-5

Įvertinimas 
 1997 m. DLK Gedimino 3 laipsnio ordinas

Šaltiniai 

|-

LR Seimo pirmininkai
LR Seimo pirmininko pavaduotojai
Lietuvos prorektoriai
Lietuvos krepšinio treneriai
Lietuvos moterų krepšinio rinktinės treneriai
Lietuvos krepšinio veikėjai
Kauno politikai
Loreta Graužinienė

Loreta Šniokaitė-Graužinienė (g. 1963 m. sausio 10 d. Rokiškyje) – Lietuvos politinė veikėja, Darbo partijos pirmininkė (2013–2015 m.), Seimo pirmininkė.

Biografija 
1977 m. tėvai persikėlė gyventi į Lentvarį, 1979 m. į Žiežmarius.

1970–1976 m. Loreta Šniokaitė mokėsi Rokiškio Edvardo Tičkaus vidurinėje mokykloje, 1976–1979 m. – Lentvario vidurinėje mokykloje, 1979–1981 m. – Žiežmarių vidurinėje mokykloje.

1982–1983 m. Durpynų statybos valdybos, 1983–1984 m. Ukmergės rajono „Žiburio“ kolūkio, 1984–1986 m. Ukmergės žemės ūkio technikos susivienijimo buhalterė. 1982–1992 m. studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos Ekonomikos fakultete ir įgijo buhalterinės apskaitos ekonomisto specialybę. 1986–1992 m. Ukmergės komunalinių įmonių kombinato ekonomistė.

1992–1994 m. ŽŪB „Pamušis“ ir UAB „Muša“ vyr. finansininkė. 1994–2004 m. Ukmergės aukštesniosios žemės ūkio mokyklos dėstytoja. 1996–2004 m. L. Graužinienės individualios įmonės savininkė ir auditorė. 1998–2004 m. UAB „Balanso auditas“ auditorė. 

2004–2008 m., 2008–2012 m. ir nuo 2012 m. LR Seimo narė.  2004–2006 m. Darbo partijos frakcijos Seime seniūnė. 2007 m. išrinkta Ukmergės rajono savivaldybės tarybos nare. 2009 m. kandidatavo LR prezidento rinkimuose.  Nuo 2012 m. Darbo partijos frakcijos Seime narė, nuo 2013 m. Darbo partijos pirmininkė. Nuo 2013 m. spalio 3 d. LR Seimo pirmininkė. 

2015 m. kovo 17 d. L. Graužinienė pasitraukė iš Darbo partijos pirmininkės pareigų.

2016 m. spalio 10 d. L. Graužinienė pranešė pasitrauksianti iš Darbo partijos.

Šeima 

Vyras Julius Graužinis (g. 1942 m.). Sūnūs Eimantas (g. 1987 m.) ir Julius (g. 2002 m.).

Šaltiniai 

|-

|-

LR Seimo pirmininkai
Ukmergės politikai
Lietuvos auditoriai
Spenglininkai

Spenglininkai – kaimas Trakų rajono savivaldybės pietuose, šiaurės rytinėje Spenglos ežero pakrantėje.

Gyventojai

Išnašos 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Jonas Jagminas

Jonas Jagminas (g. 1949 m. birželio 20 d. Tytuvėnuose, Kelmės apskritis) – Lietuvos agronomas, partinis, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1956–1960 m. mokėsi Tytuvėnų pradinėje mokykloje, 1960–1964 m. Tytuvėnų vidurinėje mokykloje. 1964–1969 m. Tytuvėnų durpių įmonės darbininkas, šaltkalvis remontininkas. Raseinių profesinėje technikos mokykloje Nr. 10 baigęs traktorininkų kursus, dirbo traktorininku Kelmės melioracijos statybos valdyboje, Tytuvėnų miškų ūkyje. 1967 m. baigė Tytuvėnų darbo jaunimo vidurinę vakarinę mokyklą. 1969–1972 m. Tytuvėnų tarybinio ūkio technikumo tiekimo skyriaus specialistas, saugumo technikos inžinierius. 1972 m. baigė Smalininkų žemės ūkio mechanizacijos technikumo neakivaizdinį skyrių, įgijo techniko mechaniko specialybę.

1972–1973 m. Raseinių rajono kolūkio „Lenino keliu“ vyriausiasis inžinierius mechanikas. 1973–1975 m. Lietuvos hidrotechnikos ir melioracijos mokslinio tyrimo instituto eksperimentinio ūkio Keleriškių skyriaus (Kėdainių rajonas) valdytojas. 1975 m. Lietuvos žemės ūkio akademijoje mokėsi vadovaujančiųjų darbuotojų kursuose. 1975–1976 m. Kėdainių rajono kolūkio „Tarybinis rytas“ valdybos pirmininkas. 1976–1980 m. didžiausio Lietuvoje Kėdainių rajono „Varpos“ kolūkio pirmininkas.

1979 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Agronomijos fakulteto neakivaizdinį skyrių ir įgijo mokslinio agronomo specialybę. 1980–1987 m. Rietavo tarybinio ūkio technikumo direktorius. 1982 m. pradėjo studijuoti Lietuvos žemdirbystės mokslinių tyrimų instituto Dotnuvoje aspirantūros neakivaizdiniame skyriuje. 1987–1989 m. LKP Šilalės rajono komiteto I sekretorius. 1989–1990 m. LSSR Ministrų tarybos pirmininko pavaduotojas, Agropramoninio komiteto pirmininkas. 1990 m. Baltarusijos žemdirbystės mokslo tyrimų instituto taryboje apgynė žemės ūkio mokslų kandidato disertaciją. 

1990–1992 m. Kietaviškių šiltnamių kombinato generalinis direktorius. 1992–1994 m. Baltijos agrobiržos viceprezidentas. 1994–1998 m. AB „Vilmeta“ generalinis direktorius. 1998–1999 m. UAB „Jondara“ prezidentas. 1999–2004 m. VĮ „Lietuvos naftos produktų agentūra“ generalinis direktorius. 2004–2012 m. LR Seimo narys, išrinktas Plungės-Rietavo rinkimų apygardoje Nr. 35.  Vienas turtingiausių Seimo narių. 

1973–1980 m. Kėdainių rajono tarybos liaudies deputatas. 1988–1990 m. LSSR AT deputatas. Iki 1990 m. SSKP narys. Vienas iš Sąjūdžio įkūrėjų Šilalės rajone, 1988 m. Šilalės rajono Sąjūdžio tarybos narys. 2004–2006 m. Darbo partijos, 2006–2011 m. LSDP narys. 2004–2006 m. Darbo partijos pirmininko pavaduotojas. Vilniaus „Rotary“ klubo narys, 2004–2005 m. šio klubo prezidentas.

Žmona Audronė Slavinskaitė, sūnus Darius, dukra Evelina.

Bibliografija 
 Grumtynės su likimu: gyvenimas, darbai, mokslininko žvilgsnis į kaimo rytdieną. – Vilnius: UAB „Valstiečių laikraštis“, 2004. – 135 p.: iliustr. – ISBN 9986-847-80-X

Šaltiniai 

Lietuvos TSR ministrai
Seimo nariai
Lietuvos melioratoriai
Lietuvos agronomai
Vytautas Kamblevičius

Vytautas Kamblevičius (g. 1950 m. lapkričio 3 d. Plasapninkuose, Alytaus rajonas) – agronomas, Lietuvos ir Prienų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1957–1968 m. mokėsi Alytaus rajono Butrimonių vidurinėje mokykloje. 1968–1973 m. studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos (LŽŪA) Agronomijos fakultete, įgijo mokslinio agronomo specialybę.

1973 m. Alytaus rajono „Komjaunimo keliu“ kolūkio vyr. agronomas. 1973–1974 m. tarnavo sovietinėje armijoje. 1974–1978 m. Prienų rajono Vyšniūnų kolūkio vyr. agronomas. 1978–1980 m. LŽŪA Mokomojo bandymų ūkio vyr. agronomas, 1980–1986 m. šio ūkio direktoriaus pavaduotojas, 1986–1987 m. direktorius. 1980–1984 m. studijavo LŽŪA aspirantūroje, žemės ūkio mokslų kandidatas. 

1980–1990 m. Kauno rajono liaudies deputatų tarybos deputatas. 1985 m. suteiktas autorinis išradėjo vardas. 1987–1990 m. Kauno rajono liaudies deputatų tarybos Vykdomojo komiteto pirmininko pirmasis pavaduotojas – Agropramoninio susivienijimo pirmininkas.

1990–1992 m. Kauno rajono valdytojo pirmasis pavaduotojas – Žemės ūkio valdybos viršininkas. 1992–1994 m. įmonės „Refleks Balticpol Interprise LTD“ Kauno skyriaus direktorius. 1994–1997 m. LR žemės ūkio ministerijos sekretorius. 1997–2004 m. ir 2009–2012 m. UAB „Giluva“ direktorius.

2005–2008 m. ir 2012-2020 m. LR Seimo narys.  2009–2012 m. Europos parlamento nario Rolando Pakso padėjėjas.

2011–2012 m. Prienų rajono savivaldybės tarybos narys.

1976–1990 m. SSKP, 1994–1997 m. Lietuvos valstiečių partijos narys, šios partijos pirmininko pavaduotojas. 2004–2008 m. Darbo partijos, 2008–2019 m. partijos Tvarka ir teisingumas narys. Nuo 2019 m. Lietuvos socialdemokratų darbo partijos narys, atsakingasis sekretorius.

Žmona Dalia, sūnus Aivaras, dukra Egidija.

Šaltiniai

Nuorodos 
 http://www.kamblevicius.lt/ 

Seimo nariai
Lietuvos žemės ūkio teoretikai
Lietuvos agronomai
Prienų politikai
Bronius Markauskas

Bronius Markauskas (g. 1960 m. lapkričio 5 d. Trušeliuose, Klaipėdos raj.) – inžinierius, Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1985 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius elektrikas.

1985–1990 m. Kauno AB „Aksa“ vyr. energetikas. 1990–2016 m. ūkininkavo Trušeliuose, Klaipėdos rajone. 2003 m. jo pienininkystės ūkiui išduotas Europos Sąjungos sertifikatas. 2006–2011 m. Lietuvos Respublikos žemės ūkio rūmų pirmininkas.

2016–2019 m. Seimo narys. Nuo 2019 m. Klaipėdos rajono meras.

2016–2018 m. žemės ūkio ministras Sauliaus Skvernelio vadovaujamoje Vyriausybėje.

2000–2016 m. ir nuo 2019 m. Klaipėdos rajono savivaldybės tarybos narys. 2003–2007 m. Kaimo reikalų komiteto pirmininkas.

Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos narys, 2005 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys.

1999 m. Lietuvos pieno gamintojų asociacijos tarybos pirmininkas, Žemės ūkio rūmų prezidiumo narys, pieno tarybos prie Žemės ūkio ministerijos pirmininko pavaduotojas.
 
Žmona Žydrė, vaikai Skaistė, Joana, Justina, Astijus.

Šaltiniai 

|-

Klaipėdos politikai
Lietuvos žemės ūkio ministrai
Seimo nariai
Klaipėdos rajono merai
Dan Lerė-Ratdaunas

Dan Lerė-Ratdaunas (, ) – administracinė grafystė Airijoje, istorinės Dublino grafystės sudėtyje. Apima Dan Lerės ir keletą aplinkinių miestų. Tai mažiausia administracinė Airijos grafystė.

Airijos grafystės
Fingalas

Fingalas (, ) – administracinė grafystė Airijoje, istorinės Dublino grafystės sudėtyje. Grafystės statusą gavo 1994 m. Apima Svordso miestą ir kitus Dublino šiaurinius priemiesčius.

Airijos grafystės
Pietų Dublinas

Pietų Dublinas (, ) – administracinė grafystė Airijoje, istorinėje Dublino grafystėje, į pietvakarius nuo Dublino. Sudaryta 1993 m. Apima Talagto ir aplinkinius miestus.

Geografija 

Pietų Dublino plotas yra 222,74 km², grafystė prasideda 15 km į pietvakarius nuo sostinės. Ji yra supama Dublino kalnų iš pietų ir tęsiasi nuo Lifėjaus upės prie Lukano pro Palmerstauną, Klondalkiną, į pietus pro Niukastlą, Ratkulą ir į vakarus pro Sagartą. Pietų Dublinas ribojasi su kitais Dublino grafystės teritoriniais dariniais - Fingalu ir Dun Laoghaire-Ratdaunu, taip pat Dublino miestu bei Kildero ir Viklou grafystėmis.

Pietų Dublino miesteliai ir gyvenvietės 

Didžioji Pietų Dublino dalis yra Dublino miesto priemiesčiai, tačiau dalis gyvenviečių, pvz., Niukastlas, Ratkulas ir Sagartas yra per toli, kad galėtų būti laikomi priemiesčiais.

Pietų Dublino taryba planavimo ir valdymo tikslais gyvenvietes skirsto į tris lygius: miestelis, apskrities centras, vietinis centras.

Airijos grafystės
Marija Aušrinė Pavilionienė

Marija Aušrinė Pavilionienė (g. 1944 m. balandžio 6 d. Kaune) – Lietuvos filologė, profesorė, habilituota daktarė, politinė bei visuomenės veikėja, žmogaus teisių aktyvistė.

Biografija 

Gimė aktorių Vlado Fedoto-Sipavičiaus ir Jadvygos Ramanauskaitės šeimoje. 1962 m. baigė Vilniaus 23-iąją vidurinę mokyklą, 1967 m. baigė Vilniaus valstybinio universiteto Filologijos fakultete anglų kalbos ir literatūros studijas, jas tęsė aspirantūroje, gilinosi į amerikiečių literatūros problemas. 1977 m. Kijevo universitete apgynė filologijos mokslų daktarės disertaciją. 1999 m. apgynė habilituotos daktarės disertaciją.

1973–2004 m. Vilniaus universiteto anglų kalbos dėstytoja, Visuotinės literatūros katedros vyresnioji dėstytoja, docentė, 1995–2001 m. šios katedros vedėja. 2001 m. Vilniaus universiteto Literatūros istorijos ir teorijos katedros profesorė.

1991–1996 m. Lietuvos universitetų moterų asociacijos prezidentė, visuomeninio judėjimo „Šviesos lyga“ ir pilietinio judėjimo „Už teisingumą ir demokratinę Lietuvą“ tarybų narė.

2004–2008 m. Liberalų demokratų partijos narė, 2008–2017 m. – Lietuvos socialdemokratų partijos narė. Išrinkta į 2004–2008 m. Seimą pagal Rolando Pakso koalicijos „Už tvarką ir teisingumą“ sąrašą. Nuo 2009 m. liepos 7 d. – 2008–2012 m. Seimo narė (Po Europos Parlamento rinkimų Seime atsiradus laisvai vietai, VRK pripažinta Seimo nare – ji pirmoji mandato negavusi kandidatė Lietuvos socialdemokratų partijos sąraše). 2016 m. Seimo rinkimuose į Seimą nepateko, 2017 m. išstojo iš partijos.

1999–2002 m. žurnalo „Feminizmas, visuomenė, kultūra“ steigėja ir atsakinga redaktorė. 1994–2000 m. vadovavo Vilniaus universiteto Moterų studijų centrui.

2012 m. gegužę prarado virš 21 tūkst. litų, telefonu padiktavusi savo banko slaptažodžius sukčiams. Sukčiai buvo suimti ir 2017 m. nuteisti.

Vyras Rolandas Pavilionis, sūnūs Šarūnas ir Žygimantas.

Mokslinė veikla 

Gilinosi į lyčių lygybės ir žmogaus teisių problematiką stažuotėse Vašingtono, Viskonsino-Madisono (JAV) ir Lundo (Švedija) universitetuose.

Bibliografija 
 XX amžiaus visuotinė literatūra. Kaunas: Šviesa, 1992.;
 XX a. Vakarų literatūra. I, II d. Vilnius: Vilniaus universitetas, 1994–1995.;
 Feminizmas ir literatūra. Vilnius: Vilniaus universitetas, 1996. (ISBN: 9986192226, 9789986192220)
 Smurtas prieš moteris ir vaikus Lietuvoje. Marija Aušrinė Pavilionienė; Vida Kanopienė Vilnius : Vilniaus universiteto Moterų studijų centras, 1997. (ISBN: 9986442354 9789986442356)
 Lyčių drama. Vilnius: Vilniaus universitetas, 1998. (ISBN-10: 9986193214); (ISBN-13: 9789986193210)
 Romantizmas Vakarų literatūroje. Vilnius: Vilniaus universitetas, 2000. (ISBN: 9986193915)
 Gyvenimo ir teatro vaidinimai: XX amžiaus Vakarų drama. Vilnius: Charibdė, 2004. (ISBN: 9789986745754)
 Lytiškumas: socialiniai, kultūriniai ir sveikatos aspektai. Marija Aušrinė Pavilionienė, Esmeralda Kuliesyte. Vilnius: Senoja, 2009. (ISBN: 9986959411, 9789986959410)
 Viltys ir nusivylimai. Vilnius: Petro ofsetas, 2011. (ISBN: 9786094201325)
 Vizijos ir tikrovė. Vilnius: Gairės, 2016. (ISBN: 9789955759997)

Išnašos 

Seimo nariai
Lietuvos filologai
Žmogaus teisių gynėjai