Utenos Saulės gimnazija

Utenos „Saulės“ gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Utenoje, K. Ladygos g. 18, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190181633. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

1907 m. balandžio 15 d. dekano kun. Antano Švatelio, kun. Jono Švagždžio, kun. Pr. Turausko iniciatyva įkuriamas Lietuvos švietimo „Saulės“ draugijos Utenos skyrius, kurio pastangomis 1916 m. sausio mėnesį įsteigta lietuviška „Saulės“ draugijos pradinė mokykla Utenoje ir apie 10 lietuviškų mokyklų kaime. 1918 m. sausio 10 d. „Saulės“ progimnazija pradėjo darbą. 1926 m. progimnazijai suteiktas gimnazijos statusas. Leista atidaryti septintąją klasę. 1927–1928 mokslo metais mokykla išleido pirmąją abiturientų laidą, ją baigė 21 mokinys. 1929 m. lapkričio 25 d. LR švietimo ministro įsakymu „Saulės“ gimnazija pertvarkyta į valstybinę. Iki 1939 m. gimnazija turėjo virš 400 mokinių.

1940 m. birželį Lietuvą okupuoja sovietų armija. Paleidžiamas tėvų komitetas, atsisakoma privalomų mokyklos uniformų, atleidžiami iš darbo tikybos mokytojai ir kunigai, likviduojama mokytojų sąjunga, jos vietoje įkuriama Meno ir švietimo darbuotojų sąjunga. Nustojo veikusios skautų, ateitininkų, kitos vaikų ir jaunimo organizacijos, mokiniai, priklausę Šaulių organizacijai areštuojami ir tardomi. Gimnazijos vadovybei duotas įsakymas įkurti pionierių ir komjaunimo organizacijas. 1940–1941 mokslo metais gimnazijoje mokėsi 742 mokiniai, daugiausia žemesnėse klasėse, o vyresnėms įsteigta suaugusiųjų mokykla, kuri veikė prie gimnazijos vakarais.

Prasidėjęs sovietų karas su vokiečiais pakeitė padėtį savaip. 1941–1942 mokslo metais gimnazijoje mokėsi 1200, 1943–1944 m. m. net 1400 mokinių. Klasės buvo didelės, po 45 mokinius klasėje. Artėjant frontui, vokiečių kariuomenė užėmė gimnazijos pastatus, mokiniai buvo išskirstyti po įvairias vietas. Mokėsi Šaulių namuose, vaistinėje, klebonijoje, name prie Krašuonos tilto, o raštinė su archyvu buvo perkelta į direktoriaus butą Daukanto gatvėje, kuris sudegė su visu archyvu.

Po karo veikė atskiros berniukų ir mergaičių gimnazijos, 1949 m. jos perorganizuotos į mišrias 1-ąją ir 2-ąją vidurines mokyklas. 1-oji vidurinė mokykla veikė buvusioje Katalikiškos dvasios „Saulės“ vidurinės mokyklos patalpose, dviejuose mediniuose namuose prie mokyklos, vadintuose „špokinyčiomis“ ir dabartinėje 3-oje vidurinėje mokykloje. Mokykloje mokėsi 1010 mokinių. Joje buvo keturiolika pradinių klasių ir devyniolika 5-11 klasių. Vyresnėse klasėse mokėsi daugiau berniukų. Dirbo 22 pedagogai. 1951–1952 m. m. mokykloje buvo 18 penktų-vienuoliktų ir 14 pradinių klasių, mokėsi apie 975 mokiniai.

1960 m. rudenį prasidėjo mokyklos statyba, o 1962 m. rugsėjo 1-osios šventė vyksta jau naujoje mokykloje. Mokykla tipinė, 920 vietų. Pastatas mūrinis, 3 aukštų su sporto ir aktų salėmis. Įrengtas mokyklos stadionas. Laiptai apsodinti žaluma. 1963–1964 mokslo metais mokėsi 838 mokiniai. Vidurinę mokyklą baigė 41 abiturientas. Direktoriaus iniciatyva įrengta mokyklos valgykla, dirbtuvės. Leidžiami sienlaikraščiai „Pirmieji žingsniai“, „Tarybinis moksleivis“ ir humoristinis „Šypsena“. Įdiegiamas privalomas gamybinis mokymas. 1964 m. į mokyklos patalpas įkeltas Vilniaus politechnikumo filialas bei Vakarinė mokykla ir internatas, kuris užėmė senąsias mokyklos patalpas. 1970 m. mokyklai suteiktas sovietinio veikėjo Teofilio Tilvyčio (1904–1969) vardas. Pereinama į kabinetinę darbo sistemą. Veikė 12 kabinetų. Vidurinę mokyklą baigė 41 mokinys. Iš viso mokykloje mokėsi 1508 mokiniai.

1988 m. prasidėjus tautiniam sąjūdžiui Lietuvoje, pedagogų tarybos sprendimu atsisakyta Teofilio Tilvyčio vardo, rajono valdyba nutarė atstatyti 1-os vidurinės mokyklos vardą. 1992–1993 m. m. mokykloje veikė 41 mokomasis kabinetas, mokėsi 594 mokiniai, 326 mergaitės ir 268 berniukai. Mokyklą baigė 40 abiturientų. 1997 m. sprendžiamas klausimas sujungti I ir katalikiškos dvasios „Saulės“ vidurines mokyklas ir iš abiejų įkurti „Saulės“ gimnaziją. 1999 m. birželio 11 d. LR švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. 760 Utenos 1-ajai vidurinei mokyklai suteiktas humanitarinio profilio gimnazijos statusas, susijungiant su „Saulės“ vidurine mokykla. 2001 m. gautas gimnazijos realinio profilio statusas. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba.

Direktoriai 
 1918 m. Pranciškus Gineitis
 1919 m. V. Augulis

„Saulės“ progimnazija:
 1920 m. kun. Vladas Viktoras Butvila

„Saulės“ gimnazija:
 1926 m. Antanas Kripaitis, dr. A. Puodžiukynas, kun. Petras Rauda

Valstybinė gimnazija
 1929 m. Bronius Liesis, Jonas Aleksa
 1940 m. J. Jasinevičius
 1942 m. Pranas Gipiškis
 1944 m. Antanas Kojelis
 1947 m. P. Kukiešis

Berniukų gimnazija:
 1948 m. Antanas Marčiulynas
 1949 m. Antanas Genius

I vidurinė mokykla
 1950 m. Juozas Žiurlys
 1951 m. Rapolas Šaltenis
 1952 m. Domas Viščinis
 1960 m. Vytautas Puodžiukas
 1991 m. Valentinas Eismantas

„Saulės“ gimnazija
 2002 m. Valentinas Bubulis
 2015 m. Nijolė Zabukienė

Garsūs mokytojai 
 Jonas Steponavičius – 1933–1941 m.
 Jurgis Lebedys – 1937–1940 m.
 Juozas Ciparis – 1944–1945 m.
 Petras Lapienė

Garsūs mokiniai 
 Pulgis Andriušis – rašytojas
 Vytautas Antanas Dambrava – diplomatas, žurnalistas
 Kazimieras Gaivenis – kalbininkas
 Vytautas Kanapeckas – pedagogas, žurnalistas
 Leonas Katinas – tapytojas
 Jadvyga Katinaitė-Matuliauskienė – dailėtyrininkė
 Bronius Kviklys – kraštotyrininkas, enciklopedinio leidinio „Mūsų Lietuva“ autorius
 Mykolas Labuckas – dailininkas scenografas
 Valentinas Mazuronis – architektas, politikas
 Alfonsas Nyka-Niliūnas – poetas, vertėjas, literatūros kritikas
 Regina Paliukaitytė – aktorė, pedagogė
 Adolfas Šapoka – istorikas, pedagogas
 Eugenija Šimkūnaitė – Lietuvos žiniuonė
 Teofilis Tilvytis – liaudies poetas
 Jonas Valančiūnas – krepšininkas
 Aldona Vederaitė – kino ir teatro aktorė

Literatūra 
 Utenos „Saulės“ gimnazija / Regina Bliznikienė. – Utena: Utenos spaustuvė, 2003. – 251 p.: iliustr. – ISBN 9955-513-59-4

Nuorodos 
 Gimnazijos svetainė

Lietuvos gimnazijos
Utenos mokyklos