Molėtų rajono savivaldybė

Molėtų rajono savivaldybė – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos rytuose. Administracinis centras – Molėtai.

Molėtų rajone vyrauja smulkus ir vidutinis verslas, veikia 350 įvairių įmonių, mažai pramonės, todėl pagrindinė rajono vystymosi kryptis yra rekreacija.

Geografija 

Molėtų rajono savivaldybės teritorija yra Aukštaičių aukštumoje. Didžiausias aukštis – 228 m, prie Kojeliškių kaimo. Sausio vidutinė temperatūra apie -4,5 °C, liepos 17,0 °C. Per metus iškrinta 650 mm kritulių.

Kraštas vaizdingas, tarp didesnių kalvų ir mažų kalvelių tyvuliuoja apie 300 ežerų (Molėtų rajono ežerai, didžiausi – Stirniai, Baltieji ir Juodieji Lakajai, Galuonai, Kertuojai, Siesartis, Aiseto ir Asvejos dalys), ošia žali pušynai, į kuriuos vasarą susirenka daug turistų. Pro rajoną teka Virinta, Siesartis (Šventosios kairieji intakai).

Dirvožemiai daugiausia balkšvažemiai, rudžemiai, yra durpžemių. Miškai užima 28,6 proc. savivaldybės teritorijos; didžiausi – Poviliškio miškai, Rudesos miškai. Vyrauja pušynai, yra eglynų, drebulynų.

Svarbiausios naudingosios iškasenos – smėlis ir žvyras.

Molėtų rajono savivaldybei priklauso:
 Labanoro ir Asvejos regioninių parkų dalys,
 Žalvarių geologinis draustinis,
 Kamastos kraštovaizdžio draustinis,
 Baldono geomorfologinis draustinis,
 Malkėstaičio hidrografinis draustinis,
 Virintos hidrografinis draustinis.

Gamtos paminklai: 3 botaniniai (Alkūnų, Beržos, Virintos ąžuolai), 8 geologiniai (Jurktiškio, Kreiviškių, Lakajos, Mindučių, Paduobužės, Skudutiškio, Trumponių akmenys ir Valiulio akmuo).

Istorija 

Miškų, ežerų turtingose Molėtų apylinkėse žmonės gyveno jau prieš mūsų erą. Kauno istorijos muziejuje yra medžiagos apie naujojo akmens amžiaus (4000–2000 m. pr. m. e.) kaimų stovyklas Kulionyse (Inturkės seniūnija) ir Vorėnuose (Suginčių seniūnija). Apie senovės žmonių gyvenimą Molėtų apylinkėse byloja Rutėnų (Balninkų seniūnija), Avilčių (Alantos seniūnija) ir kiti senkapiai, Suginčių, Kulionių, Perkalių piliakalniai, kuriuose kasinėjant randama žmonių kaulų, namų apyvokos ir kitų daiktų.

Molėtų rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Utenos apskrities 30 apylinkių ir Širvintų apskrities 2 apylinkių. 1950–1953 m. priklausė Vilniaus sričiai. 1954 ir 1956 m. šiek tiek keitėsi rajono ribos. 1962 m. rajonui perduota Vilniaus rajono 5 apylinkės, Anykščių rajono 2 apylinkės ir Ukmergės rajono 1 apylinkė, taip pat dalis panaikinto Nemenčinės rajono. 1965 m. šiek tiek pakeistos ribos, 1971 m. panaikintos 2 apylinkės, 1977 m. kelios apylinkės sujungtos.

1995 m. įsteigta Molėtų rajono savivaldybė. 2009 m. sausio 29 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. B1-2 įkurtos 48 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 942 || || 32 apylinkės ||
|-
| 1954 m.  || || || 17 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 1000 || 37 123 || 16 apylinkių || 1 miestas (Molėtai)
|-
| 1963 m.  || || || 18 apylinkių ||
|-
| 1967 m. || 1375 || 36 400 || ||
|-
| 1970 m.  || 1400 || 34 582 || 18 apylinkių || 1 miestas
|-
| 1972 m.  || 1375 || || 16 apylinkių || 1 miestas, 5 miesteliai (Alanta, Balninkai, Dubingiai, Giedraičiai, Joniškis), 819 kaimų, 30 kaimų dalių, 133 viensėdžiai
|-
| 1976 m.  || 1368 || 31 900 || 15 apylinkių || 1 miestas, 5 miesteliai, 820 kaimų, 28 kaimų dalys, 133 viensėdžiai
|-
| 1979 m.  || || 31 208 || 13 apylinkių || 1 miestas, 986 kaimo vietovės
|-
| 1986 m.  || 1368 || || 12 apylinkių || 1 miestas, 5 miesteliai, 820 kaimų, 111 viensėdžių
|-
| 1989 m.  || 1368 || 27 324 || 11 apylinkių || 1 miestas, 921 kaimo vietovė
|-
| 2001 m.  || 1368 || 25 387 || 11 kaimo seniūnijų || 1 miestas, 5 miesteliai, 821 kaimas, 107 viensėdžiai
|}

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Pagal tikybą 
 Romos katalikai – 88,1 %
 stačiatikiai – 1,0 %
 sentikiai – 0,9 %
 kiti – 0,3 %
 netikintys/nenurodė – 9,6 %

Gyvenvietės 

Savivaldybės teritorijoje yra:
 1 miestas – Molėtai;
 5 miesteliai – Alanta, Balninkai, Dubingiai, Giedraičiai, Joniškis;
 928 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
 Molėtai – 5782
 Alanta – 773
 Giedraičiai – 553
 Suginčiai – 342
 Toliejai – 281
 Videniškiai – 280
 Joniškis – 245
 Balninkai – 238
 Inturkė – 237
 Verbiškės – 230

Administracija 

Atstovaujamoji valdžia – Molėtų rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Molėtų rajono savivaldybės administracija.

Seniūnijos 

Savivaldybėje yra 11 seniūnijų (skliausteliuose – seniūno būstinė):
 Alantos seniūnija (Alanta)
 Balninkų seniūnija (Balninkai)
 Čiulėnų seniūnija (Toliejai)
 Dubingių seniūnija (Dubingiai)
 Giedraičių seniūnija (Giedraičiai)
 Inturkės seniūnija (Inturkė)
 Joniškio seniūnija (Joniškis)
 Luokesos seniūnija (Molėtai)
 Mindūnų seniūnija (Mindūnai)
 Suginčių seniūnija (Suginčiai)
 Videniškių seniūnija (Videniškiai)

Partnerystės ryšiai 

Miestai, su kuriais Molėtų rajonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:

  Makovas, Lenkija, nuo 1998 m.
  Horstelis, Vokietija, nuo 2006 m.
  Ludza, Latvija, nuo 2012 m.
  Ungenis, Moldova, nuo 2012 m.
  Romanivas, Ukraina, nuo 2017 m.
  Čchorocku, Sakartvelas, nuo 2019 m.

Molėtai – Baltijos miestų sąjungos narys.

Švietimas ir ugdymas 

Molėtų rajono savivaldybėje yra šios mokyklos:
 Alantos technologijos ir verslo mokykla
 Alantos gimnazija
 Balninkų pagrindinė mokykla
 Čiulėnų pagrindinė mokykla
 Dubingių pagrindinė mokykla
 Giedraičių Antano Jaroševičiaus vidurinė mokykla
 Inturkės pagrindinė mokykla
 Kijėlių specialusis ugdymo centras
 Kuolakasių pagrindinė mokykla
 Molėtų gimnazija
 Molėtų pagrindinė mokykla
 Molėtų rajono Joniškio vidurinė mokykla
 Molėtų vaikų savarankiško gyvenimo namai
 Skudutiškio pagrindinė mokykla
 Suginčių vidurinė mokykla
 Videniškių pagrindinė mokykla
 Žalvarių pagrindinė mokykla

Ekonomika 

Visoje Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje pagaminama 0,3% Lietuvos pramonės produkcijos (2003 m.). Pramonės svarbiausi šakos – maisto (mėsos, konditerijos gaminių), trikotažo, siuvimo (bendrovės „Lelija“ Molėtų filialas), medienos apdirbimo pramonė. Yra statybos bendrovių („Molesta“, „Lakaja“, „Melinga“). Pramonės įmonių daugiausia Molėtuose.

Žemės ūkio naudmenos užima 47% savivaldybės teritorijos ploto, iš jų 81% – ariamoji žemė, 17% – pievos ir natūralios ganyklos, 2% – sodai ir uogynai (2005 m.). Ūkio vidutinis dydis 5,4 ha, 49,8% pasėlių užima javai, 29,2% – daugiametės žolės, 12,1% – bulvės. 2006 m. pagaminta 1,2% Lietuvos gyvulininkystės produkcijos (1,6% pieno). Veisiama 1,6% visą Lietuvoje veisiamų galvijų (0,1% karvių), 5,5% avių, 2,4% arklių, 1,1% ožkų, 0,8% kiaulių (2007 m.).

Turizmas 

Per metus apsilanko apie 150 000 turistų, iš jų – 2 000 iš užsienio. Per Molėtų rajono savivaldybės teritoriją eina plentas Vilnius–Utena. Molėtų aerodromas yra Radžiūnuose.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Molėtų rajono savivaldybės svetainė 
 Molėtų kraštas
 Molėtų žinios (Laikraštis Molėtų krašto žmonėms)
 Vilnis (Molėtų krašto laikraštis)