joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Čižev Sutkai

Čižev Sutkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki XIX a. pabaigos priklausė Sutkowski šeimai. Prieš II pasaulinį karą priklausė Mariana ir Anton Niemyjski. XIX a. pabaigoje kaimas buvo vienas iš 9 apylinkės bajorkaimių ir priklausė Ostrovo apskričiai, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1921 m. palivarke buvo 3 namai ir 46 gyventojai, iš kurių 23 vyrai ir 23 moterys. Šalia esančiame kaime buvo 15 namų ir 84 gyventojai, iš kurių 36 vyrai ir 48 moterys.

Paminklai

 Mediniai rūmai, pastatyti 1926 m. pagal architekto Adam Henrych projektą.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XV cz. I, str. 382
 Katalog zabytków sztuki, Województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, str. 30
 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom I, str. 888
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Dmochi Glinkai

Dmochi Glinkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 
1827 m. kaime buvo 12 namų ir 78 gyventojai. XIX a. pabaigoje kaimas tapo Dmochi Glinkų valsčiaus centru ir priklausė Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. Palivarkas įsikūrė šalia Broko upės ir sudarė 548 margų. Palivarke buvo 20 medinių pastatų ir vandens malūnas. 1921 m. palivarke buvo 3 pastatai ir 43 gyventojai, iš kurių 17 vyrai ir 26 moterys. Palivarke gyveno 40 lenkų ir 3 žydai. Šalia esančiame kaime buvo 21 namai ir 132 gyventojai, iš kurių 63 vyrai ir 69 moterys.1919-1948 m. kaimo pavadinimu vadintas Dmochi Glinkų valsčius.

Paminklai

 1895 m. pastatytas pakelės kryžius.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XV cz. I, str. 414
 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom II, str. 43-44
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki
 Katalog zabytków sztuki, Województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, str. 35

Čiževo valsčius
Dmochi Mrozai

Dmochi Mrozai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės vakarus nuo Čiževo, apie 20 km į pietvakarius nuo Mazovijos Vysokio ir apie 69 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochų bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 7 namai ir 56 gyventojai. XIX a. pabaigoje buvo 9 namai ir 53 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 8 namai ir 53 gyventojai, iš kurių 27 vyrai ir 26 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom II, str. 43-44
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Dmochi Rodzonkai

Dmochi Rodzonkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochų bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 7 namai ir 56 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 8 namai ir 54 gyventojai, iš kurių 21 vyrai ir 33 moterys. Kaime archeologai rado III a. pr. m. e. ir III a.-IV a. pilkapius.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom II, str. 43-44
 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom IV, str. 773
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki
 Wykaz zabytków archeologicznych wpisanych do rejestru. Rejestr C - Zabytki archeologiczne, str. 5-6

Čiževo valsčius
Dmochi Vochai

Dmochi Vochai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochų bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 12 namų ir 60 gyventojų. XIX a. pabaigoje kaime buvo 13 namų ir 98 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 22 namai ir 125 gyventojai, iš kurių 53 vyrai ir 72 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom II, str. 43-44
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Dmochi Vipichai

Dmochi Vochai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochų bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 14 namų ir 83 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 13 namų ir 79 gyventojai, iš kurių 39 vyrai ir 40 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom II, str. 43-44
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Dombrova Cherubinai

Dombrova Cherubinai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dombrovos bajorkaimiui, Šepetovo valsčiui, Dombrova Vielkos parapijai. 1827 m. kaime buvo 17 namų ir 95 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 22 namai ir 153 gyventojai, iš kurių 71 vyrai ir 82 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, Tom I, str. 923
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Wysokie Mazowieckie, Gmina Szepietowo

Čiževo valsčius
Dombrova Kitai

Dombrova Kitai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaime stovi Kitų geležinkelio stotelė.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dombrovos bajorkaimiui, Šepetovo valsčiui, Dombrova Vielkos parapijai. 1827 m. kaime buvo 3 namai ir 23 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 10 namų ir 70 gyventojų, iš kurių 31 vyrai ir 39 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, Tom I, str. 923
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Wysokie Mazowieckie, Gmina Szepietowo

Čiževo valsčius
Dombrova Michalkai

Dombrova Michalkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dombrovos bajorkaimiui, Šepetovo valsčiui, Dombrova Vielkos parapijai. 1827 m. kaime buvo 21 namas ir 125 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 39 namai ir 235 gyventojai, iš kurių 113 vyrai ir 122 moterys. 234 gyventojai buvo lenkai ir 1 gudas.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, Tom I, str. 923
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Wysokie Mazowieckie, Gmina Szepietowo

Čiževo valsčius
Dombrova Nova Viešas

Dombrova Nova Viešas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dombrovos bajorkaimiui, Šepetovo valsčiui, Dombrova Vielkos parapijai. 1921 m. kaime buvo 40 namų ir 261 gyventojas, iš kurių 140 vyrai ir 121 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, Tom I, str. 923
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Wysokie Mazowieckie, Gmina Szepietowo
 W. Jemielity, Szkoły powszechne w województwie białostockim w latach 1919-1939, Łomża, 1991, str. 96

Čiževo valsčius
Dombrova Šatankai

Dombrova Šatankai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dombrovos bajorkaimiui, Šepetovo valsčiui, Dombrova Vielkos parapijai. 1827 m. kaime buvo 98 namai ir 60 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 7 namai ir 63 gyventojai, iš kurių 31 vyrai ir 32 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, Tom I, str. 923
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Wysokie Mazowieckie, Gmina Szepietowo

Čiževo valsčius
Dombrova Vielka

Dombrova Vielka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės rytus nuo Čiževo, apie 11 km į pietvakarius nuo Mazovijos Vysokio ir apie 60 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija 

1423 m. kaime įkurta Šv. Stanislavo parapija. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos kaimas buvo ant Mazovijos ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sienos. 1667 m. kaime pastatyta medinė bažnyčia, remontuota 1785 metais. 1883-1889 m. pastatyta neogotikinio architektūros stiliaus bažnyčia. 1827 m. kaime buvo 25 namai ir 65 gyventojai. Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Mazovijos Vysokio apskričiai, Šepetovo valsčiui. Palivarką sudarė 550 margų. 1921 m. kaime buvo 45 namai ir 314 gyventojų, iš kurių 148 vyrai ir 166 moterys. 291 žmonės buvo lenkai ir 23 žydai. 1944 m. kaimo bažnyčia buvo apgriauta ir 1947-1960 m. atstatyta.

Šaltiniai

 Katalog zabytków sztuki, Województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, str. 31-33
 2,0 2,1 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom I, str. 923
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Wysokie Mazowieckie, Gmina Szepietowo
 W. Jemielity, Szkoły powszechne w województwie białostockim w latach 1919-1939, Łomża, 1991, str. 96

Čiževo valsčius
Godlevo Kolonija

Godlevo Kolonija () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Čiževo valsčius
Godlevo Pientakai

Godlevo Pientakai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIV a. šios žemės priklausė Godlevų šeimai. 1827 m. kaime buvo 12 namų ir 83 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 16 namų ir 115 gyventojų, iš kurių 66 vyrai ir 49 moterys.

Šaltiniai

 Nazwy miejscowe Polski, pod red. K. Rymuta, Kraków 1996-2006, tom III, str. 201
 A. Boniecki, Herbarz Polski, Warszawa 1899-1913, t. VI, str. 151: Godlewscy h. Gozdawa
 3,0 3,1 3,2 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom II, str. 644
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Jažvini Kočotai

Jažvini Kočotai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

XIX a. pabaigoje kaime buvo 7 namai. Kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui. 1921 m. kaime buvo 4 namai ir 36 gyventojai, iš kurių 18 vyrai ir 18 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom III, str. 543
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Jažvini Piedkai

Jažvini Piedkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

XIX a. pabaigoje kaime buvo 4 namai ir 29 gyventojai. Kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui. 1921 m. kaime buvo 4 namai ir 33 gyventojai, iš kurių 14 vyrai ir 19 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom III, str. 543
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Kačin Herbasai

Kačin Herbasai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

XIX a. pabaigoje kaime buvo 4 namai ir 29 gyventojai. Kaimas priklausė Kačinskių šeimai iš kurios kilęs ir buvęs Lenkijos prezidentas Lech Kaczyński. Kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui. 1921 m. kaime buvo 26 namai ir 182 gyventojai, iš kurių 92 vyrai ir 90 moterys. Kaime yra 1893 m. pastatytas pakelės kryžius.

Šaltiniai

 Kačinskių šeimos geneologinis medis (lenk.);
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Wysokie Mazowieckie, Gmina Szepietowo
 W. Jemielity, Szkoły powszechne w województwie białostockim w latach 1919-1939, Łomża, 1991, str. 96
 Katalog zabytków sztuki, Województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, str. 37

Čiževo valsčius
Kžečkovo Gromadzinas

Kžečkovo Gromadzinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurę nuo Čiževo, apie 16 km į pietvakarius nuo Mazovijos Vysokio ir apie 65 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 50 namų ir 346 gyventojai.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom IV, str. 772-773

Čiževo valsčius
Kžečkovo Mianovskiai

Kžečkovo Mianovskiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurę nuo Čiževo, apie 15 km į pietvakarius nuo Mazovijos Vysokio ir apie 64 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 18 namų ir 131 gyventojas. XIX a. pabaigoje buvo 15 namų ir 132 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 33 namai ir 182 gyventojai, iš kurių 95 vyrai ir 87 moterys

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom IV, str. 772-773
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Kžečkovo Nove Bienkai

Kžečkovo Nove Bienkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 
Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 50 namų ir 346 gyventojai. XIX a. pabaigoje buvo 15 namų ir 132 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 21 namai ir 124 gyventojai, iš kurių 64 vyrai ir 60 moterys

Šaltiniai 
 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom IV, str. 772–773
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Kžečkovo Stare Bienkai

Kžečkovo Stare Bienkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 50 namų ir 346 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 11 namai ir 68 gyventojai, iš kurių 36 vyrai ir 32 moterys

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom IV, str. 772-773
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Kžečkovo Šepielakai

Kžečkovo Šepielakai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1921 m. kaime buvo 10 namų ir 57 gyventojai, iš kurių 25 vyrai ir 32 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom IV, str. 772-773
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Michalovo Vielkiai

Michalovo Vielkiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 14 namų ir 118 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 17 namų ir 111 gyventojų, iš kurių 53 vyrai ir 58 moterys, o palivarke 3 namai ir 32 gyventojai, iš kurių 18 vyrai ir 14 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom VI, str. 308
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Oldaki Magna Brokas

Oldaki Magna Brokas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 14 namų ir 87 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 12 namų ir 72 gyventojai, iš kurių 36 vyrai ir 36 moterys, o palivarke 3 namai ir 32 gyventojai, iš kurių 18 vyrai ir 14 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XV cz. II, str. 409
 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom VII, str. 521
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Rosochate Košcelnė

Rosochate Košcelnė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurę nuo Čiževo, apie 13 km į pietvakarius nuo Mazovijos Vysokio ir apie 62 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įsikūręs šalia Broko upės.

Istorija 

Apie 1414 m. 60 valakų šių žemių priklausė Janui ir Jakubui Klečkovams. 1458 m. kaime įkurta parapija. 1546 m. pastatyta kaimo bažnyčia. 1827 m. kaime buvo 9 namai ir 67 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 83 namai ir 500 gyventojų, iš kurių 239 vyrai ir 261 moterys. 452 žmonės buvo lenkai ir 48 žydai.

Paminklai

 Šv. Dorotos parapijinė bažnyčia;
 1775 m. pastatyta medinė bažnyčios varpinė;
 Renesansinė varpinė pastatyta 1574 metais;
 1883 m. pastatytas pakelės kryžius.

Šaltiniai

 Katalog zabytków sztuki, województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, str. 64-67
 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom IX. Warszawa 1888 r. str. 761.
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie wyników pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki. Tom V. Warszawa 1924 r. str. 63.

Čiževo valsčius
Rosochate Nartoltai

Rosochate Nartoltai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 26 namai ir 185 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 17 namų ir 113 gyventojų, iš kurių 63 vyrai ir 60 moterys. Kaime stovi 1883 m. pastatytas pakelės kryžius.

Šaltiniai

 Herbarz Ignacego Kapicy Milewskiego: (dopełnienie Niesieckiego) wydanie z rękopisu. Współtwórca Z. Gloger, Kraków 1870 r. s. 354. dostępny na stronie: Wielkopolskiej Biblioteki Cyfrowej
 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom IX. Warszawa 1888 r. s. 761.
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie wyników pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo Białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki, Tom V. Warszawa 1924 r. s. 63.
 Katalog zabytków sztuki, Województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, s. 67.

Čiževo valsčius
Senica Klavai

Senica Klavai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Senicos bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 2 namai ir 11 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 9 namai ir 59 gyventojai, iš kurių 27 vyrai ir 32 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom X, str. 560
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Senica Lipusai

Senica Lipusai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Senicos bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 3 namai ir 19 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 4 namai ir 26 gyventojai, iš kurių 14 vyrai ir 12 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom X, str. 560
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Senica Pietrašė

Senica Pietrašė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Senicos bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 6 namai ir 49 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 9 namai ir 46 gyventojai, iš kurių 25 vyrai ir 21 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom X, str. 560
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Senica Šimankai

Senica Šimankai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Senicos bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. XIX a. pabaigoje kaime buvo 9 namai. 1921 m. kaime buvo 10 namų ir 64 gyventojai, iš kurių 32 vyrai ir 32 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom X, str. 560
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Senica Švienchai

Senica Švienchai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Senicos bajorkaimiui, Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 15 namų ir 78 gyventojai. XIX a. pabaigoje kaime buvo 10 namų ir 93 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 16 namų ir 105 gyventojai, iš kurių 56 vyrai ir 49 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom X, str. 560
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Stare Zalesiai (Čiževo valsčius)

Stare Zalesiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

1921 m. kaime buvo 13 namų ir 89 gyventojai, iš kurių 46 vyrai ir 43 moterys.

Šaltiniai

 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Stari Kačinas

Stari Kačinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Kaimas priklausė Kačinskių šeimai iš kurios kilęs ir buvęs Lenkijos prezidentas Lech Kaczyński. Kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui. 1921 m. kaime buvo 34 namai ir 230 gyventojų, iš kurių 102 vyrai ir 128 moterys.

Šaltiniai

 Kačinskių šeimos geneologinis medis (lenk.);
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Wysokie Mazowieckie, Gmina Szepietowo
 W. Jemielity, Szkoły powszechne w województwie białostockim w latach 1919-1939, Łomża, 1991, str. 96
 Katalog zabytków sztuki, Województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, str. 37

Čiževo valsčius
Stokovo Bučkai

Stokovo Bučkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 11 namų ir 54 gyventojai. XIX a. pabaigoje buvo 16 namų. 1921 m. kaime buvo 12 namų ir 74 gyventojai, iš kurių 40 vyrai ir 34 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XI, str. 360
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Stokovo Šeršeniai

Stokovo Šeršeniai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Dmochi Glinkų valsčiui, Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapijai. 1827 m. kaime buvo 2 namai ir 9 gyventojai. XIX a. pabaigoje buvo 4 namai ir 14 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 6 namai ir 53 gyventojai, iš kurių 30 vyrai ir 23 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XI, str. 360
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Švienck Strumianai

Švienck Strumianai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurės rytus nuo Čiževo, apie 9 km į pietvakarius nuo Mazovijos Vysokio ir apie 58 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įsikūręs šalia Broko upės. Kaime yra medinė Šv. Jono Nepomuko koplyčia. Kaime archeologai aptiko XI a.-XIII a. gyvenvietės liekanų ir XII a.-XIII a. kapines.

Istorija 

Pirmą kartą Plocko vyskupijos rašytiniuose šaltiniuose kaimas minimas XI a. amžiuje. 1870 m. palivarką sudarė 374 margai.

Šaltiniai

 Katalog zabytków sztuki, Województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, str. 76.
 D. Jaskanis, Święck – wczesnośredniowieczny zespół osadniczy na północno –wschodnim Mazowszu. Stowarzyszenie Naukowe Archeologów Polskich, Warszawa 2008 r.
 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XI, Warszawa 1890 r. str. 688

Čiževo valsčius
Šulbože Kozai

Šulbože Kozai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Ostrovo apskričiai, Zuzelos parapijai. 1827 m. kaime buvo 5 namai ir 21 gyventojas. XIX a. pabaigoje kaime buvo 6 namai ir 37 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 10 namų ir 64 gyventojai, iš kurių 32 vyrai ir 32 moterys. Iki 1998 m. kaimas priklausė Mazovijos vaivadijai, Ostrovo apskričiai.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XII, str. 69-70

Čiževo valsčius
Zalese Stefanovas

Zalese Stefanovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurę nuo Čiževo, apie 14 km į pietvakarius nuo Mazovijos Vysokio ir apie 63 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra 17 namų ir 73 gyventojai.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Ostrovo apskričiai, Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 12 namų ir 104 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 10 namų ir 61 gyventojas, iš kurių 28 vyrai ir 33 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XIV, str. 335
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Zarembi Bindugai

Zarembi Bindugai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Ostrovo apskričiai, Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 4 namai ir 16 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 10 namų ir 89 gyventojai, iš kurių 46 vyrai ir 43 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XIV, str. 420-421
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Zarembi Guri Lešnė

Zarembi Guri Lešnė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Ostrovo apskričiai, Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 11 namų ir 84 gyventojai. XIX a. pabaigoje kaime buvo 11 namų ir 88 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 13 namų ir 80 gyventojų, iš kurių 40 vyrai ir 40 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XIV, str. 420-421
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Zarembi Sasinai

Zarembi Sasinai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Ostrovo apskričiai, Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 4 namai ir 38 gyventojai. XIX a. pabaigoje kaime buvo 9 namai. 1921 m. kaime buvo 5 namai ir 38 gyventojai, iš kurių 14 vyrai ir 24 moterys, o palivarke buvo 1 namas ir 6 gyventojai, iš kurių 5 vyrai ir 1 moteris.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XIV, str. 420-421
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Zarembi Skurkai

Zarembi Skurkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Ostrovo apskričiai, Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 5 namai ir 34 gyventojai. XIX a. pabaigoje kaime buvo 2 namai ir 18 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 10 namų ir 86 gyventojai, iš kurių 37 vyrai ir 49 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XIV, str. 420-421
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Zarembi Švienchai

Zarembi Švienchai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Čiževo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Nuo XIX a. pabaigos kaimas priklausė Ostrovo apskričiai, Dmochi Glinkų valsčiui, Rosochate Košcelnės parapijai. 1827 m. kaime buvo 9 namai ir 57 gyventojai. XIX a. pabaigoje kaime buvo 6 namai ir 54 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 12 namų ir 93 gyventojai, iš kurių 46 vyrai ir 47 moterys.

Šaltiniai

 Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, tom XIV, str. 420-421
 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej: opracowany na podstawie pierwszego powszechnego spisu ludności z dnia 30 września 1921 r., Województwo białostockie, Powiat Ostrów, Gmina Dmochy-Glinki

Čiževo valsčius
Dzikovinai

Dzikovinai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. 1921 m. kaime buvo 2 namai ir 16 gyventojų. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Grudekas (Mazovijos Vysokio apskritis)

Grudekas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietryčius nuo Klukovo, apie 21 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 60 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Gyvenvietė įkurta XI a. amžiuje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 11 namų ir 121 gyventojas. 1921 m. kaime buvo 32 namai ir 215 gyventojų, iš kurių 3 rusai. Šalia kaimo yra 100 m. prieš mūsų erą įkurtos Pševorsko kultūros kapinės.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Jankai (Palenkės vaivadija)

Jankai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija 

Kaimas įkurtas po 1866 metų. 1921 m. kaime buvo 4 namai ir 65 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Klužo arena

Cluj Arena yra įvairios paskirties stadionas Klužo-Napokoje, Rumunijoje. Atidarytas 2011 m. spalio 1 d. ir yra vienas iš UEFA elitinių stadionų. Stadionas, kuris miesto savivaldybei kainavo € 45 mln., talpina 30 201 žiūrovą. Namų rungtynes žaidžia FC Universitatea Cluj klubas.

Istorija 

Pirmasis futbolo ir atletikos stadionas Kluže buvo pastatytas tarp 1908 ir 1911 m. Jis turėjo vieną medinę tribūną, kuri talpino 1500 žiūrovų. Oficialiai atidarytas 1911 m., buvo suorganizuotos futbolo varžybos tarp Klužo miesto rinktinės ir Galatasaray SK. Šeimininkai laimėjo varžybas 8–1. Galatasaray klubui tai buvo pirmosios varžybos Europoje.

1961 m. pastatyta nauja tribūna. Tuo metu stadionas talpino 28 000 žiūrovų ir buvo pavadintas sprinterio Ion Moina vardu. Senojo stadiono griovimo darbai prasidėjo 2008 m. lapkričio 20 d. Naujo stadiono darbai buvo pradėti 2009 m. liepos 16 d. Jis atidarytas 2011 m. spalio pirmą dieną. Po aštuonių dienų naujame stadione grojo Scorpions, kitą dieną Smokie. Pirmosios futbolo varžybos buvo surengtos spalio 11 d. Tai buvo draugiškos rungtynės tarp Universitatea ir FK Kubanʹ Krasnodar klubų. Pirmos Liga I rungtynės sužaistos spalio 17 d. tarp Universitatea ir FC Brașov.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali stadiono svetainė
 Cluj Arena 

Rumunijos futbolo stadionai
Kaliskai (Palenkės vaivadija)

Kaliskai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas įkurtas 1933 metais.

Pavadinimo kilmė

Kaimo pavadinimas kilęs nuo žodžio Kalisko, kas reiškia purvas arba bala.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Rusijos Federacijos Prezidentas

Rusijos Federacijos Prezidentas () – Rusijos vadovas, vyriausiasis ginkluotųjų pajėgų vadas, aukščiausias Rusijos pareigūnas.

Formaliai Rusijos Konstitucija nenurodo prezidento kaip aukščiausio valdančiojo instituto, Rusijos vyriausybei vadovauja premjeras. 

Dabartinis Rusijos prezidentas (išrinktas 2018 m.) yra Vladimiras Putinas. Artėjantys rinkimai – 2024 m.

Sovietmečiu Rusijai vadovaudavo Rusijos TFSR vadovai.

Reikalavimai, kadencija 
Konstitucijoje nurodyta, kad šalies prezidento kadencija trunka 6 metus, o tas pats žmogus šį postą gali užimti ne daugiau nei dvi kadencijas iš eilės. Kandidatas į prezidentus turi būti Rusijos pilietis, ne jaunesnis nei 35 metai ir gyventi šalyje bent 10 pastarųjų metų. Jei prezidentas dėl kokių nors priežasčių pasitraukia iš posto, nauji rinkimai vyksta ne vėliau nei trys mėnesiai nuo tos dienos.

Rinkimai 

Rinkimai vyksta dviejų etapų principu – jei per pirmąjį ratą nei vienas kandidatas negauna daugiau nei pusės balsavusių balsų, rengiamas antras ratas.

Kita 
Iki 2008 m. prezidentai politinėms partijoms nepriklausė. 2008 m. Vladimiras Putinas tapo valdančiosios partijos „Vieningoji Rusija“ pirmininku, vėliau jį pakeitė Dmitrijus Medvedevas.

Oficialus Rusijos prezidento štandartas yra kvadratinė Rusijos trispalvė su viduryje įkeltu dvigalviu Rusijos herbo ereliu. 

Prezidentas naudojasi lėktuvu Iljušin Il-96.

Buvę prezidentai

Nuorodos 
Oficiali svetainė}}

Rusijos politinė sistema
Grybai (Darkiemio apskritis)

Grybai arba Olechovas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Олехово) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Ernstburgo valsčiaus kaimas. Priklausė Trempų parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

Paskutinis burmistras 1937–1944 m. buvo Francas Voverys (Franz Woweries).

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Olechovas bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Ernstburgas

Ernstburgas arba Sadai (, 1946 m. Irtyšskojė , nuo 1946 m. Сады) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės teritorija.

Istorija 
Nadruvos žemės kaimo pavadinimas – vokiškos kilmės asmenvardis. Dvaras pavadintas Lenkeliškių, Lenkimų, Sargų (Zargen) ir Jautakų žemių savininko Ernsto fon Šlybeno (Ernst von Schlieben), kuris po 1607 m. žemių dalybų pastatė pirmuosius dvaro rūmus, vardu. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  valsčiaus centras. Priklausė Trempų parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės teritorija.

Kaimui iki 1928 m. priklausė Trempų dvaras (Gut Trempen, 1905 m. buvo 7 gyventojai ), Naujieji Trempai (Neu Trempen, 1905 m. buvo 92, 1910 m. 136 gyventojai ), Varnašiai (Gasthaus Warnascheln, nuo 1938 m. Warnheide, 1905 m. buvo 4 gyventojai ); nuo 1928 m. – Aleksandryno palivarkas (Alexandrinn, ), Ernsthalis (Ernstthal, nuo 1946 m. Kolosovas, , 1905 m. buvo 40 gyventojų ), Kurlandas ir Šionheidė (Schönheide, 1905 m. – 12 gyventojų ).

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Skirlaukis

Skirlaukis arba Opočenskojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Опоченское) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1510 m. minimas Scawrlauk. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Jurgaičių valsčiaus centras. Priklausė Trempų parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

1798 m. atidaryta dviejų klasių (1–4 ir 5–8 mokymo metams) mokykla. Paskutinysis burmistras iki 1945 m. buvo Richardas Šneideraitis (Richard Schneidereit, g. 1906 m.).

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Opočenskojė bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Kunigėliai (Darkiemio apskritis)

Lenkimai arba Otradnojė (, iki 1866 m. Straviškės, Strawischken, Strapaviškės, Strapawischken, nuo 1938 m. birželio 2 d. Stroppau, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Отрадное) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  valsčiaus centras. Priklausė Darkiemio parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Otradnojė bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Ilmenis (Darkiemio apskritis)

Ilmenis arba Pograničnojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Пограничное) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas prie Ilmės upės.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Karpavos valsčiaus kaimas. Priklausė Dambraukos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Pograničnojė bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Sauskojai (Darkiemio apskritis)

Sauskojai arba Rosošanka (, nuo 1938 m. birželio 2 d. Neusauswalde, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Россошанка) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Kunigėlių valsčiaus kaimas. Priklausė Dambraukos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Rosošanka bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės

de:Lipki (Kaliningrad)