joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Trakeliai

Trakeliais vadinami kaimai:

 Birštono savivaldybėje;
 Pakruojo rajone;
 Prienų rajone;
 Radviliškio rajone;
 Švenčionių rajone;
 Vilniaus rajone;
 Baltarusijoje:
 Trakeliai – Varanavo raj.;
 Trakeliai – Astravo raj.;
 Trakeliai – Breslaujos raj.;
Pakrovai

Apie kaimą Molėtų rajone žr. Pakrovai (Molėtai).

Pakrovai – kaimas Prienų rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 4 km į pietvakarius nuo Stakliškių.

Auga saugomas Gojaus miško ąžuolas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Klaipėdos herbas

Klaipėdos herbas – Klaipėdos miesto heraldinis atributas.

Aprašas 
Raudoname skyde trys auksiniai bokštai ant auksinio laivo korpuso. Centrinis bokštas aukštesnis, trijų aukštų, durys atvertos. Šoniniai bokštai žemesni, karkasiniai, ant dantytų mūro sienų. Lauke keturios auksinės penkiakampės žvaigždės (po vieną virš šoninių bokštų ir po vieną šoninių bokštų šonuose).

Skydas yra vėlyvosios gotikos formos. Esama kelių Klaipėdos herbo ir jo kilmės šaltinio (antspaudo) siužeto interpretacijų. Vieningai sutariama tik dėl antspaudo datavimo (XIII a. pab. – XIV a. pr.). Antspaudas liudija, kad Klaipėda yra ne tik seniausias savivaldus miestas dab. Lietuvos teritorijoje (Liubeko teisės suteiktos 1257–1258 m.), bet ir turi seniausią heraldinį simbolį.

Heinrich Neu, pirmasis išsamiai analizavęs Klaipėdos heraldiką, jo siužetą siejo su miesto bei pilies gynybine sistema ir Klaipėdos laivyba. Jis teigė, kad centre pavaizduotas pilies vartų bokštas, o šonuose – du miesto įtvirtinimų bokštai, kurie, jo nuomone, yra panašūs į to meto Hanzos prekyboje naudoto laivo (kogo) abiejų galų gynybinius bokštus. H. Neu, matydamas antspaudo apačioje esantį bestiebį neplaukiančio laivo korpusą, tvirtina, esą siekta pavaizduoti tik nebaigtą laivą (tai turbūt ir yra XIII a. Klaipėdos vizijos simbolika). Žvaigždutės neva įprasmina dangaus skliautą (H. Neu jas sieja su navigacija).

Lietuvos heraldikos specialistas Edmundas Rimša visą antspaudo siužetą sieja su XIII a. antrosios pusės Klaipėdos pilies gynybine sistema; šiai sistemai jis linkęs priskirti ir kovinį laivą su medinių konstrukcijų įtvirtinimais, ir žvaigždutes, kurios, pasak E. Rimšos, simbolizuoja pilies gynybą, jos apsaugą naktį.

Istorija 
Klaipėdos dizaino centro (dizaineris Kęstutis Mickevičius) pagal seniausių išlikusių miesto antspaudų spaudų (analogiškų 1446 ir 1618 m. 75 mm skersmens didžiųjų antspaudų bei 1605 m. 30 mm skersmens mažojo antspaudo) ikonografiją, perduotą Klaipėdos universiteto Vakarų Lietuvos ir Prūsijos istorijos centrui prof. Sveno Ekdahlio ir dr. Eckhardo Matthes dėka. Herbo šablonas buvo patvirtintas Lietuvos Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo 1992 m. liepos 1 d.

Literatūra 
 Heinrich Neu, Das Wappen von Memel. Entstehung und Geschichte, Bonn, 1958.
 Lietuvos heraldika, t. 1, sudarė ir parengė Edmundas Rimša, Vilnius, 1998.
 Edmundas Rimša, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės miestų antspaudai, Vilnius, 1999.

1992 m. patvirtinti Lietuvos gyvenviečių herbai
Lietuvos gyvenviečių herbai pagal savivaldybes
Klaipėda
PFK Levski Sofiâ

Sofijos „Levski“ – Bulgarijos futbolo klubas iš Sofijos. Kartu su CSKA Sofia yra vienas dviejų stipriausių Bulgarijos klubų.

2006 metais tapo pirmąja šalies komanda, patekusia į UEFA Čempionų lygos grupių varžybas, tačiau pralaimėjo visas 6 rungtynes.

Istorija

Apranga 
 Namuose žaidžia mėlyna apranga.

Pasiekimai

Sezonai

Bulgarijos futbolo varžybos 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive

Levski Sofia
Sofija
Pirma lyga (Bulgarija)

Pirma lyga (bulg. Първа професионална футболна лига; Parva liga), o dėl rėmimo sutarčių dar vadinama efbet lyga – aukščiausias Bulgarijos futbolo divizionas.

Istorija 
Vientisos lygos formatu pirmenybės pradėtos rengti 1937 m.
 
Varžybos skirtingais pavadinimais vykdomos nuo 1924 m., ją organizuoja Bulgarijos profesionalų futbolo lyga.

Čempionai 
Kasmet lygos nugalėtojas iškovoja teisę atstovauti Bulgariją UEFA Čempionų lygoje.

Ludogorec Razgrad dominuoja šalies futbole eilę metų ir užima pirmą vietą Pirmoje lygoje.

Pirmos lygos emblemos

Komandos

2021/22 m. Pirmos lygos dalyviai

Prizininkai

Taip pat skaitykite

Nuorodos 
 Lygos svetainė
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės
 Foot.dk archyvas
 SOCCERWAY
 The-sports.org

Bulgarijos futbolo varžybos
UEFA šalių pirmenybės
Tomas Josas

Tomas Josas (g. 1940 m. kovo 7 d. Klabuose, Šilalės raj.) – Lietuvos ir Panevėžio miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1941 m. birželio 24 d. tėvą sušaudė besitraukiantys NKVD daliniai. 1947 m. pradėjo mokytis Tauragės rajono Batakių vidurinėje mokykloje. 1951–1954 m. su mama buvo ištremti į Rusiją, į Tolimuosius Rytus. 1960 m. baigė Batakių vidurinę mokyklą. 1960–1965 m. studijavo Kauno politechnikos institute, įgijo geležinkelių statybos inžinieriaus išsilavinimą.

1965–1970 m. Pabaltijo geležinkelio kelių ruožo meistras, aikštelės viršininkas, vyriausias inžinierius. 1970 m. Panevėžio geležinkelio kelių ruožo vyriausias inžinierius. 1973–1991 m. Panevėžio statybos tresto 3-oje mechanizacijos valdybos aikštelės viršininkas, valdybos viršininko pavaduotojas. 1991–1995 m. Panevėžio miesto tarybos pirmininkas. 1993 m. lapkričio 1 d. išėjo į pensiją. 1995–1996 m. Panevėžio miesto savivaldybės meras. 1997–2000 m. Panevėžio apskrities viršininkas. 2001–2003 m. UAB „Panevėžio spaustuvė“ generalinis direktorius. 2005 m. UAB „Infotecha plius“ konsultantas.

1990–1995 m. Panevėžio miesto tarybos deputatas, 1995–1997 m. ir nuo 2007 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys.

Buvo Panevėžio „Lions“ klubo prezidentas, Lietuvai pagražinti draugijos Panevėžio skyriaus pirmininkas. Žmona – Stasė Vida, sūnūs Tomas ir Aidas.

Panevėžio politikai
Panevėžio merai
Lietuvos apskričių viršininkai
Algirdas Pečiulis

Algirdas Pečiulis (g. 1956 m. gruodžio 1 d. Milašaičiuose, Plungės rajonas) – Lietuvos ir Plungės rajono savivaldybės politinis ir visuomenės veikėjas.

Biografija 

1972 m. baigė Milašaičių aštuonmetę mokyklą, 1976 m. baigė Plungės statybos technikumą, įgijo techniko statybininko specialybę.

1976–1979 m. Plungės ryšių mazgo elektromonteris, 1979–1981 m. Liaudies kūrybos gaminių įmonės „Minija“ statybos brigadininkas. 1981–1993 m. Plungės valstybinės kelių valdybos Gamybinio techninio skyriaus viršininkas. 1993–1994 m. akcinės bendrovės „Agroservisas“ direktoriaus pavaduotojas. 1994–2004 m. uždarosios akcinės bendrovės „Palska“ direktorius. 2004–2007 m. Plungės rajono savivaldybės meras. UAB „Palska“ direktorius.

Liberalų ir centro sąjungos narys, Plungės skyriaus pirmininkas.

2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Plungės rajono savivaldybės tarybos narys. 

Plungės Lions klubo narys, Plungės regbio klubo „Perkūnas“ valdybos narys. Žmona Janina, vaikai Dalius, Mindaugas, Laimonas. .

Šaltiniai 

Plungės merai
Plungės politikai
Ringėnai

Ringėnai – kaimas Prienų rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Balbieriškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Peikis

Peikis – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 6,5 km į šiaurės vakarus nuo Zarasų, Avilių miške. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,19 km, plotis – iki 0,16 km. Altitudė 159,3 m. Krantai žemi, pelkėti, ištisai apaugę medžiais. Šiaurės vakaruose išteka upelis link Imbrado ežero (Avilio baseinas).

Šaltiniai 

Zarasų rajono ežerai
Maupihaa

Maupihaa arba Mopelia – koralinis atolas Prancūzų Polinezijoje, Draugijos salose (Pavėjinėse salose), 160 km į šiaurę nuo Maupiti. Priklauso Maupiti komunai. Plotas 3,6 km². Sala negyvenama.

Koordinatės: 

Maupihaa atolas apskritimo formos. Centrinę dalį užima rifais atribota lagūna. Didžioji atolo sausumos dalis yra šiaurėje. Vakaruose yra dar dvi salelės. Saloje saugomi jūrų vėžliai. Į salą atvyksta tik kokospalmių derliaus nuėmėjai iš kitų salų.

Atolą 1767 m. atrado anglas Samuel Wallis. Vadinta Lorde Howe vardu. Randama senovės polineziečių radinių. 1997 m. ir 1998 m. smarkiai nukentėjo nuo uraganų.

Draugijos salos
FK Spartak Moskva

Maskvos futbolo klubas „Spartak“, o trumpai Maskvos „Spartak“– Rusijos futbolo klubas iš Maskvos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1922 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}
Šaltiniai:

Lietuviai 
 J. Bauža, 1970–1971
 Ignas Dedura, gynėjas 2004–2009
 Gintaras Staučė, vartininkas 1988–1994
 Vladas Tučkus, 1954–1957
 V. Žitkus, 1965–1967

Taip pat skaityti 
 Tarybinio futbolo derbis

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai);
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai);

Spartak Moskva
Maskvos sportas
Gudaičiai (Kėdainiai)

Gudaičiai – kaimas šiaurės vakarinėje Kėdainių rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Pašušvio. Pro kaimą teka Dargaitės upelis, pietuose telkšo Skerdūmės tvenkinys.

Istorija 
XX a. Gudaičių kaimo žemes valdė Tiškevičiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Motu One

Motu One arba Belinshauzenas () – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Draugijos salose (Pavėjinių salų grupėje), 380 km į šiaurės vakarus nuo Taičio, į šiaurę nuo Manuae salos. Įeina į Maupiti komuną. Plotas 2,8 km². Sala negyvenama. 

Atolo vidurį užima lagūna. Atolas sudarytas iš 4 dalių: didžiausia užima visą rytinę pusę, likusios mažesnės yra vakaruose. Jūros vėžlių veisimosi vieta.

Salą 1824 m. atrado rusų keliautojas Otas fon Kocebus ir pavadino kito garsaus rusų keliautojo Fadėjaus Belingshauzeno garbei.

Nuorodos 
 Žemėlapis 

Draugijos salos
Rajatėja

Rajatėja (, ) – sala Ramiajame vandenyne, Prancūzų Polinezijoje, Draugijos salose (Pavėjinių salų grupėje). Antra pagal dydį Draugijos salyno sala. Išsidėsčiusi 210 km į vakarus nuo Taičio, tarp Huahinės ir Bora Boros salų. Plotas 238 km². Gyvena 11,1 tūkst. gyventojų (2002 m.). Gyventojų tankumas – 47 žm./km².

Rajatėją ir šiauriau esančią Tahaa salą supa bendras koralinis rifas ir lagūna todėl neretai laikomos viena sala. Sala vulkaninės kilmės; kalnuota. Aukštis iki 1017 m (Tefatoaiti k.). Saloje yra endeminių augalų rūšių (Taičio gardenija).

Rajatėjos sala padalinta į 3 komunas: Uturoa, Taputapuatea ir Tumaraa. Svarbiausia gyvenvietė – Uturoa (Pavėjinių salų padalinio administracinis centras). Yra ligoninė, trys koledžai (vienas privatus), 2 licėjai, oro ir jūrų uostai. Kopros gamyba, vanilės eksportas, žvejyba.

Senovėje Rajatėja buvo svarbus Polinezijos kultūros centras. Ji darė didelę įtaką aplinkinių salų kultūrai. Yra išlikę senovinių šventyklų griuvėsių. 1769 m. salą iš vakariečių pirmasis atrado Džeimsas Kukas.

Nuorodos 
 Rajatėjos ir Tahaa žemėlapis 

Draugijos salos
Taputapuatea

Taputapuatea – komuna Prancūzijos Polinezijoje, Pavėjinių salų padalinyje (Draugijos salos). Užima rytinę Raiatea salos dalį. Plotas 88,5 km². Gyvena 4,2 tūkst. gyventojų (2002 m.). Administracinis centras – Avera.

Prancūzijos Polinezijos komunos
Avera

Avera – gyvenvietė Prancūzijos Polinezijoje, Pavėjinėse salose, Raiatea salos rytuose, lagūnos pakrantėje, priešais Iriru praplauką per rifus. Taputapuatea komunos administracinis centras. Šalia gyvenvietės yra polineziečių statinių griuvėsiai, botanikos sodas, valčių prieplauka.

Prancūzijos Polinezijos gyvenvietės
Tumaraa

Tumaraa – komuna Prancūzų Polinezijoje, Pavėjinių salų padalinyje (Draugijos salos), apima Raiatea salos vakarinę dalį. Plotas 63,2 km². Gyvena 3,4 tūkst. gyventojų (2002 m.). Administracinis centras – Tevaitoa.

Prancūzijos Polinezijos komunos
Tevaitoa

Tevaitoa – gyvenvietė Prancūzijos Polinezijoje, Pavėjinėse salose, Raiatea salos vakaruose, lagūnos pakrantėje. Tumaraa komunos administracinis centras.

Prancūzijos Polinezijos gyvenvietės
Elvyra Valerija Lapukienė

Elvyra Valerija Lapukienė (1942 m. gruodžio 24 d. – 2018 m. liepos 14 d.) – pedagogė, Lietuvos ir Plungės rajono savivaldybės politinė ir visuomenės veikėja.

Biografija 
Gimė 8 vaikų šeimoje. 1945 m. šeima buvo priversta persikelti į Klaipėdos raj. Šaipių kaimą. Klaipėdos rajone baigė pradinę ir septynmetę mokyklas, 1961 m. baigė Klaipėdos 5-ąją vidurinę mokyklą. 1972 m. baigė Vilniaus universiteto neakivaizdinį skyrių ir įgijo rusų kalbos ir literatūros filologo specialybę

1961–1972 m. pradinių klasių mokytoja Kretingos rajono mokyklose, 1972–2003 m. Plungės 3-ios vidurinės mokyklos mokytoja, 2003–2004 m. Plungės rajono savivaldybės mero patarėja, 2004–2007 m. pensininkė, Seimo nario padėjėja sekretorė. 2007–2011 m. Plungės rajono savivaldybės merė.

1975–1989 m. TSKP narė, nuo 1993 m. Tėvynės sąjungos narė, nuo 1997 m. Tėvynės sąjungos Plungės skyriaus pirmininkė.

1997–2015 m. Plungės rajono savivaldybės tarybos narė.  1997–2003 m. Kaimo reikalų komiteto pirmininkė, 2003–2007 m. komiteto narė, Tėvynės sąjungos frakcijos seniūnė.

1981 m. ištekėjo, tais pačiais metais gimė dukra Monika, vyras Antanas Lapukas. Plungės rajono mokslo ir studijų fondo tarybos narė, rajono kultūros tarybos pirmininkė, Plungės parapijos Marijos legiono klubo narė. .

Šaltiniai 

Plungės politikai
Plungės merai
Lietuvos pedagogai
Uturoa

Uturoa – miestas ir komuna Prancūzijos Polinezijoje, Draugijos salose, Raiatea salos šiaurinėje dalyje, lagūnos pakrantėje. Pavėjinių salų padalinio administracinis centras. Komunos plotas 16 km². Gyvena 3,6 tūkst. gyventojų (2002 m.).

Uturoa – svarbiausias salos jūrų uostas. Greta yra oro uostas iš kurio vyksta reisai į Taitį, Bora Borą ir Huahine. Uturoa taip pat ir svarbus turistinis centras. Čia yra pagrindinis salos viešbutis – Ralatea Hawaiki Nui. Yra ligoninė, kelios mokymo įstaigos.

Nuorodos 
 Nuotraukų galerija 

Prancūzijos Polinezijos komunos
Prancūzijos Polinezijos gyvenvietės
Antanas Gustaitis (1951)

Antanas Gustaitis (g. 1951 m. sausio 17 d. Jovaišonyse, Alytaus rajonas) – Lietuvos ir Prienų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1958–1966 m. mokėsi Siponių aštuonmetėje mokykloje, 1967–1970 m. Kauno miškų ūkio technikume ir įgijo miškininko specialybę. 1986 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją ir įgijo miškų inžinieriaus specialybę.

1971 m. Dubravos miškų tyrimo stoties Pajiesio girininkijos girininko padėjėjas. 1973–1980 m. Prienų rajono Žemės ūkio valdybos vyresnysis inžinierius miškininkas. 1980–1986 m. Kauno meno gaminių įmonės vyriausiojo inžinieriaus pavaduotojas. 1986–1994 m. Prienų siuvimo fabriko „Sūduva" direktorius. 1994–2000 m. UAB „Almedija“ direktorius.

2000–2007 m. Prienų rajono savivaldybės meras, Kauno apskrities regiono tarybos narys, 2003–2007 m. Lietuvos savivaldybių asociacijos viceprezidentas, 2004–2007 m. Europos Sąjungos regionų komiteto  narys. DnB bankas Prienų skyriaus vadovas.

2000–2015 m. Prienų rajono savivaldybės tarybos narys. 

1998 m. Naujosios sąjungos (socialliberalų) narys, 2002 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, Prienų skyriaus pirmininkas, 2008 m. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys.

Kauno apskrities aviacijos sporto klubo prezidentas. Žmona Irena, dukros Lina ir Edita. .

Šaltiniai 

Prienų merai
Lietuvos sporto veikėjai
Lietuvos aviatoriai
Lietuvos miškų inžinieriai
Juozapas Jokubauskas

Juozapas Jokubauskas (g. 1933 m. kovo 19 d.) – Lietuvos ir Prienų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1993 m. ir nuo 2003 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių), 2000 m. Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos narys.

1995–2003 m. Prienų rajono savivaldybės tarybos narys, 1997–2000 m. Prienų rajono savivaldybės meras.

Prienų merai
Tahaa

Tahaa (:; tait.: Taha’a) – sala Prancūzijos Polinezijoje, Draugijos salose (Pavėjinių salų grupėje), 5 km į šiaurę nuo Raiatea salos (apribota su ja bendru rifu ir lagūna, todėl dažnai laikoma viena sala). Sudaro Tahaa komuną. Plotas 90,2 km². Gyvena 4,8 tūkst. gyventojų. Gyventojų tankumas – 54 žm./km². Svarbiausia gyvenvietė – Patio.

Sala kalnuota; vulkaninės kilmės. Aukščiausia vieta – Ohiri k. (590 m). Tahaa saloje išauginama net 80 % Prancūzijos Polinezijos vanilės produkcijos. Dėl šios priežasties Tahaa dažnai vadinama „Vanilės sala“ (l'île vanille). Taip pat salos apylinkėse randami aukštos kokybės perlai.

Seniau polineziečių buvo vadinama Uporu vardu.

Draugijos salos
Tahaa komuna

Tahaa – komuna Prancūzijos Polinezijoje, Draugijos salose, Pavėjinių salų padalinyje. Apima Tahaa salą. Plotas 88 km². 4,8 tūkst. gyventojų (2002 m.). Administracinis centras – Patio.

Prancūzijos Polinezijos komunos
Patio

Patio – gyvenvietė Prancūzijos Polinezijoje, Draugijos salose, Pavėjinių salų padalinyje, Tahaa salos šiaurėje. Prieplauka lagūnos pakrantėje. Tahaa komunos administracinis centras. Vanilės eksportas. Keliu sujungta su kitomis salos gyvenvietėmis.

Prancūzijos Polinezijos gyvenvietės
Kampai (Luokesa)

Kampai – kaimas Molėtų rajono savivaldybės centrinėje dalyje, 2 km į šiaurę nuo Molėtų, prie Dūrių ežero. Yra piliakalnis, Jūrkampiu vadinamas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Raudiškė (Šilutė)

Raudiškė – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 8,5 km į pietvakarius nuo Švėkšnos, kairiajame Ašvos upės krante, kelio Tvaskučiai-Inkakliai dešinėje.

Buvęs Raudiškės kaimas ribojosi su Inkaklių, Paulaičių, Šilų, Pelkupio kaimais.

Raudiškės kaimo vakariniame pakraštyje yra 1 km ilgio, 15 metrų pločio ir l5 metrų aukščio kalnas.

Raudiškės kaimas pažymėtas (užrašas Raude) 1735 m. J. F. Betgenat Prūsų Lietuvos žemėlapyje.

Nuo 1820 m. Raudiškės kaimas priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 m., dvarui vykdant savo žemių atribavimą, Raudiškės kaimo gyventojai įvairiais būdais trukdė tuos darbus vykdyti.

1923 m. Raudiškės kaime buvo 4 ūkiai, 29 gyventojai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilai (Šilutė)

Šilai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje; 8 km į pietus nuo Švėkšnos, 1 km į vakarus nuo kelio Švėkšna – Žemaičių Naumiestis. Per kaimą eina vietinės reikšmės kelias Inkakliai – Tvaskučiai (Šilutė). 1983 m. nugriauta paskutinė sodyba. Dabar visoje kaimo teritorijoje – šienaujamos pievos. Vienkieminio tipo kaimas.

Istorija 

Seniau kaimo teritorijoje buvo Švėkšnos dvaro ganyklos. Dėl jų 1905 m. dvaras turėjo konfliktą su Paulaičių k. gyventojais, o riaušių nuraminimui buvo iškviesti kareiviai, kurie atsitempę patranką ir pagąsdinimui iššovę. Vykdant 1922 m. žemės reformą, ganyklų žemė išdalinta naujakuriams. Nuo 1941 m. kaimas ėmė nykti – dvi vokiečių šeimos (Grosai ir Keleriai) repatrijavo Vokietijon, pokario kovų metu nušauti du Jencių šeimos nariai (tėvas ir sūnus), 1948 m. ištremtos dvi šeimos (Klumbio ir Marozienės) Sibiran. Vykdant kolektyvizaciją, kaimo žemė įjungta į Paulaičių kolūkį, o vėliau, ūkius sustambinus, priklausė „Raudonojo spalio” kolūkiui, „Ašvos” tarybiniam ūkiui (1959-1992 m.). 1971-1973 m. kaimo laukai melioruoti ir sudaro didžiulį plyną apie 4 km² masyvą, žmonių pramintą „didžiuoju Kazachstanu”.

Pavadinimo kilmė 

Kaimui vardą parinko patys naujakuriai nuo to, kad jo teritorija beveik ištisai buvo priaugusi šilų (taip vietos gyventojai vadino viržius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilininkai (Švėkšna)

Šilininkai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Švėkšnos, abipus kelio Švėkšna – Žemaičių Naumiestis; iš pietvakarių prieina Paičių miškas. 

Šilininkų kaimas ribojasi su Surinkiškių, Razmų, Jonelių ir Paičių kaimais.

Nuo 1820 m. Šilininkų kaimas priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 metais, dvarui vykdant savo žemių atribavimą, Šilininkų kaimo gyventojai įvairiais būdais trukdė tuos darbus vykdyti.

1923 m. Šilininkų kaime buvo 6 ūkiai, 43 gyventojai.

Šilininkų kaimo gyventojų pagrindinis verslas – smulkus pieninkystės ūkis; 2002 m. vasarą 4 ūkiai laikė 30 galvijų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Alytaus dekanatas (Kaišiadorys)

Alytaus dekanatas priklauso Kaišiadorių vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Alytaus Šv. Liudviko bažnyčia
 Alovės Švč. Trejybės bažnyčia
 Butrimonių Išganytojo bažnyčia
 Daugų Dievo Apvaizdos bažnyčia
 Pivašiūnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
 Punios Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato puslapis

Kaišiadorių vyskupijos dekanatai
Elektrėnų dekanatas

Elektrėnų dekanatas priklauso Kaišiadorių vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Aukštadvario Šv. Dominiko bažnyčia
 Aukštadvario Kristaus Atsimainymo bažnyčia
 Beižionių Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia
 Dusmenų Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia
 Elektrėnų Švč. Mergelės Marijos, Kankinių Karalienės bažnyčia
 Kazokiškių Švč. Mergelės Marijos Nugalėtojos bažnyčia
 Naujųjų Kietaviškių Švč. Trejybės bažnyčia
 Onuškio Šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia
 Semeliškių Šv. Lauryno bažnyčia
 Vievio Šv. Onos bažnyčia
 Vytautavos Šv. Antano Paduviečio bažnyčia

Literatūra 
 Elektrėnų dekanato sakralinis paveldas (sud. Kazys Misius, Svetlana Poligienė, Juozas Bardauskas). - Vilnius: Paveldas, 2008. - 420 p.: iliustr. - ISBN 978-9986-420-76-7

Nuorodos 
 Dekanato puslapis

Kaišiadorių vyskupijos dekanatai
Kaišiadorių dekanatas

Kaišiadorių dekanatas priklauso Kaišiadorių vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Darsūniškio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
 Gegužinės Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia
 Kaišiadorių Kristaus Atsimainymo katedra
 Kalvių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia
 Krivonių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia
 Kruonio Švč. Mergelės Marijos, Angelų Karalienės, bažnyčia
 Palomenės Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Paparčių Šv. vyskupo Stanislovo ir Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia
 Vilūnų Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia
 Žaslių Šv. Jurgio bažnyčia
 Žiežmarių Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato puslapis

Kaišiadorių vyskupijos dekanatai
Merkinės dekanatas

Merkinės dekanatas priklauso Kaišiadorių vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Akmenio Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia
 Babriškių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Merkinės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
 Nedzingės Švč. Trejybės bažnyčia
 Nemunaičio Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia
 Perlojos Švč. Mergelės Marijos ir Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia
 Ryliškių Šv. Monikos bažnyčia
 Senosios Varėnos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Žilinų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato puslapis

Kaišiadorių vyskupijos dekanatai
Molėtų dekanatas

Molėtų dekanatas priklauso Kaišiadorių vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Bijutiškio Šv. Onos bažnyčia
 Dubingių Šv. Jurgio bažnyčia
 Giedraičių Šv. Baltramiejaus bažnyčia
 Inturkės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
 Joniškio Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia
 Kirdeikių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Kuktiškių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Labanoro Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia
 Molėtų Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia
 Pusnės Šv. Juozapo Globos bažnyčia
 Saldutiškio Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia
 Skudutiškio Švč. Trejybės bažnyčia
 Stirnių Šv. Jono Krikštytojo Nukankinimo bažnyčia
 Suginčių Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia
 Videniškių Šv. Lauryno bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato puslapis

Kaišiadorių vyskupijos dekanatai
Birštono dekanatas

Birštono dekanatas priklauso Kaišiadorių vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Birštono Šv. Antano Paduviečio bažnyčia
 Jiezno Šv. arkangelo Mykolo ir Jono Krikštytojo bažnyčia
 Nemajūnų Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia
 Stakliškių Švč. Trejybės bažnyčia
 Užuguosčio Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato puslapis

Kaišiadorių vyskupijos dekanatai
Širvintų dekanatas

Širvintų dekanatas priklauso Kaišiadorių vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Bagaslaviškio Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia
 Čiobiškio Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Gelvonų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia
 Kernavės Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia
 Kiauklių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia
 Krikštėnų Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia
 Musninkų Švč. Trejybės bažnyčia
 Šešuolėlių Švč. Mergelės Marijos, Visų malonių Tarpininkės, bažnyčia
 Šešuolių Šv. Juozapo bažnyčia
 Širvintų Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Zibalų Šv. Jurgio bažnyčia
 Želvos Šv. Ignaco Lojolos bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato puslapis

Kaišiadorių vyskupijos dekanatai
Kudirkos

Kudirkos – kaimas Prienų rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Pakuonio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šaltupis (Prienai)

Šaltupis – kaimas Prienų rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Pakuonio, prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Likiškės

Likiškės – kaimas Alytaus rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Butrimonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Doškonys

Doškonys – kaimas Alytaus rajono savivaldybės pietrytinėje dalyje, 2 km į šiaurės rytus, rytus nuo Daugų. Kaimo pradžioje stovi Lietuvos nepriklausomybės paminklas, pastatytas XX a. Kaimo gale stovi Doškonių alkakalnis, rasti senkapiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Surinkiškiai

Surinkiškiai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 6,5 km į pietus nuo Švėkšnos, prie kelio Švėkšna – Žemaičių Naumiestis; teka upelis Šiūšis.

Surinkiškių kaimas ribojasi su Tvaskučių, Šilininkų, Paičių ir Šilų kaimais.

Istorija 

1820 m., padalijus Švėkšnos dvaro valdą, Surinkiškių kaimas atiteko Vilkėno dvarui. 1880–1882 m., dvarui vykdant savo žemių atribavimą, Surinkiškių kaimo gyventojai įvairiais būdais trukdė matininkui tuos darbus vykdyti.

Iki žemės reformos Surinkiškiai dar buvo vadinamas „trobelninkų“ kaimu (daugelis ūkininkų turėjo tik po 1-4 ha žemės). Žemės reformos metu (XX a. 4–ajame dešimtmetyje), keliant Surinkiškių kaimo ūkininkus į vienkiemius, kiekvienam buvo pridėta po 10 ha (nebelikus Surinkiškių kaime žemės, dalis ūkininkų buvo iškelti į naujakurių Šilų kaimą).

1923 m. Surinkiškių kaime buvo 8 ūkiai, 32 gyventojai, 1997 m. – 13 ūkių, 33 gyventojai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Petras Čeliauskas (g. 1929), pedagogas, kraštotyrininkas, esperantininkas.

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Vidmantas Plečkaitis

Vidmantas Plečkaitis (g. 1957 m. vasario 17 d. Klaipėdoje) – dailininkas tapytojas, tapantis jūrine tematika, Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Aktyviai skatinantis jūrinį turizmą, siekiantis pritraukti kuo daugiau Jūrinių regatų į Klaipėdos uostą ir taip populiarinti Klaipėdą.

Biografija 

1983 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius mechanikas.

1997 m. R. Suslavičiaus įmonės Klaipėdos filialo direktorius, 2000–2003 m. ir 2003–2007 m. Klaipėdos miesto savivaldybės mero pavaduotojas, nuo 2007 m. Klaipėdos savivaldybės tarybos sekretorius.

1993 m. Lietuvos liberalų sąjungos, 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Klaipėdos miesto skyriaus narys, skyriaus pirmininko pavaduotojas, 2006 m. Klaipėdos skyriaus pirmininkas.

2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Marytė, vaikai Tomas, Marius.

Veikla 
Nuo 2006 m. Žemaičių dailininkų sąjungos narys. Tapo paveikslus daugiausia jūrine tematika. Teatro pjesių autorius. Vienas iš TV serialo „Kaimynai“ scenarijaus bendraautorių.

Šaltiniai 

Klaipėdos vicemerai
Lietuvos tapytojai
Stankiškiai (Švėkšna)

Stankiškiai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Švėkšnos, kelio Švėkšna – Žemaičių Naumiestis kairėje pusėje; šiauriname pakraštyje teka Ašva, rytiniame – Žvelesys.

Stankiškių kaimas ribojasi su Vilkų Kampo, Žiogų, Razmų, Šilininkų, Surinkiškių ir Tvaskučių kaimais.

Stankiškių kaime yra senosios kaimo kapinės.

Istorija 

Stankiškių kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 6 šeimos. 1695 m. – 11 šeimų. 1820 m. padalijus Švėkšnos dvaro valdą, Stankiškių kaimas atiteko Vilkėno dvarui. 1880–1882 m., dvarui vykdant savo žemių atribavimą, Stankiškių kaimo gyventojai įvairiais būdais trukdė matininkui tuos darbus vykdyti.

XIX a. pabaigoje ant Ašvos upės kranto Stankiškių kaime pastatytas vandens malūnas (veikė iki 1953 m.; pastatas nugriautas 1975 m.). Malūne ne tik maldavo grūdus, bet ir pikliavodavo miltus, karšdavo vilnas, veldavo milą.

Apie 1910–1912 m. Stankiškiai (vieni iš pirmųjų Švėkšnos valsčiuje) išėjo į vienkiemius; ūkiai buvo nedideli, po 10-20 ha (pora ūkių turėjo po 30 ha, vienas 60 ha).

1948 gegužės 22 d. už partizanų rėmimą į Sibirą ištremtas malūno savininkas Domas Rupainis su šeima (jo sūnus tremtinys Algis Rupainis vėliau tapo aktyvus sąjūdietis, visuomenininkas).

Sovietmečiu Stankiškių kaime buvo „Ašvos“ tarybinio ūkio karvidės.

1923 m. Stankiškių kaime buvo 10 ūkių, 64 gyventojai, 1997 m. – 12 ūkių, 30 gyventojų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šnypšliai

Šnypšliai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Švėkšnos, prie Šilutės ir Klaipėdos rajonų ribos, dešinėje kelio Švėkšna – Veiviržėnai; šiauriniu pakraščiu teka Šalpė, šiaurės rytų – Graumena. 

Šnypšlių kaimas ribojasi su Jurkiškės, Jurizdikos, Jonikų (visi Švėkšnos sen.) ir Petraičių (Veiviržėnų sen.) kaimais.

Istorija 

1644 m. ir 1695 m. lenkų kalba rašytuose Švėkšnos dvaro inventoriuose minima Šnypšlių tarnyba („sluzba Paszkiel Sznipszlow“). 1644 m. gyveno 4 šeimos, 1695 m. – 8 šeimos. XIX-XX a. pr. Šnypšliuose buvo Šnypšlių palivarkas ir carinės Rusijos pasienio antros linijos užkarda.

Sovietmečiu Šnypšlių kaime (palivarko sename mediniame pastate) kurį laiką veikė Šnypšlių pradinė mokykla (vėliau perkelta į Jonikų kaimą).

1923 m. Šnypšlių kaime (palivarke) buvo 2 ūkiai ir 32 gyventojai, 1997 m. – 3 ūkiai, 8 gyventojai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Šnypšlių kaime gimė:
 Jonas Kučingis-Kučinskas (1908–2009), prelatas, visuomenininkas

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Linas Jonauskas

Linas Jonauskas (g. 1979 m. liepos 11 d. Mažeikiuose) – Lietuvos aplinkosaugininkas, Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos garbės pirmininkas, Aplinkos viceministras.

Biografija 
1997 m. baigė eksperimentinę respublikinę jaunųjų lyderių ir Mažeikių Senamiesčio vidurinę mokyklą. 1998–2000 m. mokytojavo Mažeikiuose. 2000–2004 m. dirbo LR Seimo nario padėjėju-sekretoriumi. 2007 m. Vilniaus pedagoginiame universitete baigė socialinę pedagogiką. 2007 m. paskirtas LR ministro pirmininko Gedimino Kirkilo patarėju. Vėliau dirbo LR Seime, 2012 gruodžio mėn. paskirtas į Aplinkos ministerijos viceministro pareigas.

1996 m. vienas iš Mažeikių jaunimo organizacijų sąjungos įkūrėjų. Nuo 1997 m. Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos (LSDJS) ir Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP) narys. 1998 m. įkūrė LSDJS Mažeikių skyrių. 1998–2000 m. išrinktas LSDJS Mažeikių skyriaus pirmininku. 2000 m. visuotiniame LSDJS suvažiavime išrinktas organizacijos vicepirmininku. 2001 m. pabaigoje išrinktas LSDJS pirmininku. 2002 m. pagal derybinį LSDJS susijungimo su Lietuvos leiboristų unija susitarimą išrinktas LSDJS pirmuoju vicepirmininku. 2003 m. išrinktas LSDJS pirmininku. 2005 m. perrinktas LSDJS pirmininku. 2007 m. ketvirtą kartą išrinktas LSDJS pirmininku. Nuo 2003 m. LSDP Prezidiumo narys. 2005 m. Lietuvos jaunimo organizacijų tarybos asamblėjoje dvejiems metams išrinktas (Valstybinės jaunimo reikalų tarybos nariu) Jaunimo reikalų tarybos prie JRD nariu. Nuo 2012 m. eina Aplinkos viceministro pareigas. Kuruojamos sritys: gamtos apsauga, miškai, saugomos teritorijos ir kraštovaizdžio sektoriai.

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Lietuvos aplinkos viceministrai
Mažeikių politikai
Slabada (Šilutė)

Slabada – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4,5 km į šiaurės vakarus nuo Švėkšnos; iš vakarų prieina Šiuraičių miškas.

Slabados kaimas ribojasi su Jokšų, Padubrinų kaimais.

1923 m. Slabados kaime buvo 4 ūkiai, 28 gyventojai, 1997 m. – 3 ūkiai, 5 gyventojai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Turkijos Süper Lig

Turkijos Superlyga (nuo 2005 m. Turkcell Süper Lig) – Turkijos profesionalų futbolo lyga, įkurta 1957 metais.

Apie pirmenybes 
Lygos varžybas organizuoja Turkijos futbolo federacija, lygoje žaidžia 20 ekipų.

Lygos sezonas tęsiasi nuo rugpjūčio iki kitų metų gegužės su maždaug mėnesio žiemos pertrauka, komandos tarpusavyje sužaidžia po dvejas rungtynes. Paskutiniąsias tris vietas užėmusios komandos iškrenta į pirmąją lygą, jas pakeičia 1-2 vietas bei viena iš 4-7 vietas užėmusių pirmosios lygos komandų.
Dvi lygos komandos patenka į UEFA Čempionų lygą – lygos čempionai pradeda nuo grupės varžybų, antrąją vietą užėmusi komanda nuo antrojo atrankinio etapo. Trečiąją vietą užėmusi komanda kartu su Turkijos taurės nugalėtojais dalyvauja UEFA taurės varžybose.

Komandos

Prizininkai

Nuorodos 
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės
 Foot.dk archyvas
 Soccerway.com
 The-sports.org

Taip pat skaitykite 
 
 

Turkijos futbolo varžybos
UEFA šalių pirmenybės
Galatasaray SK

Stambulo „Galatasaray“ – Turkijos sporto klubas iš Stambulo. Žymiausia klube yra futbolo komanda.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1905 m. Tai vienas iš sėkmingiausių šalies klubų, daugkartiniai Turkijos čempionai, taurės nugalėtojai.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Lietuviai 
 Gintaras Staučė, vartininkas 1994–1995 m.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Oficiali klubo svetainė
 facebook
 Soccerway
 Sofascore

Galatasaray
Stambulas
Litvančiškiai

Litvančiškiai – kaimas Alytaus rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Simno.

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
OPEC

OPEC (The Organization of the Petroleum Exporting Countries) – tarptautinė organizacija, jungianti naftą eksportuojančias valstybes. Centrinė būstinė – Vienoje, Austrijoje.

OPEC narėmis yra daugelis Persijos įlankos šalių, Nigerija, Indonezija, Libija, Alžyras ir Venesuela, Kuveitas, Ekvadoras (sugrįžo 2007 m.).

Pagrindinis organizacijos tikslas, pagal jos statutą, yra „geriausių priemonių nustatymas, savo interesų saugumui (individualiai ir visoms kartu); būdų ir priemonių nustatymas stabilizaciniams procesams, siekiant išvengti bereikalingo ir skausmingo naftos kainų svyravimo tarptautinėje rinkoje“ .

Įtaka pasaulinei rinkai 
OPEC turi didelę įtaką pasaulinei rinkai, pvz., kelios OPEC narės, naudodamosis naftos embargu 1973 m., visam pasaulyje sukėlė naftos kainas, tai sukėlė didelę infliaciją išsivysčiusiose ir besivystančiose valstybėse.

Vėliau OPEC galybė sumenko, nes buvo surasti ir pradėti eksploatuoti nauji naftos šaltiniai Meksikos įlankoje (JAV), Šiaurės jūroje (Norvegija, Nyderlandai, JK), daug naftos ėmė eksportuoti Rusija. Tačiau ir dabar OPEC narės turi 2/3 pasaulio naftos rezervų ir išgauna 41,7 % (2005 m. duomenys) pasaulio naftos.

Šalys narės 

OPEC turi 14 narių:
Afrika
 Angola (2007)
 Libija (1962)
 Nigerija (1971)
 Alžyras (1969)
 Gabonas (1975–1995, atkūrė narystę 2016) 
 Kongas (2018)
 Pusiaujo Gvinėja (2017)

Persijos įlanka
 Iranas (1960)
 Irakas (1960)
 Kuveitas (1960)
 Saudo Arabija (1960)
 JAE (1967)

Pietų Amerika
 Ekvadoras (1963–1992, grįžo nuo 2007)
 Venesuela (1960)

2016 m. lapkritį iš OPEC pasitraukė Indonezija. 2019 m. sausio 1 d. Kataras pasitraukė iš šalių sąjungos.

Dabartinės naftos kvotos

Šaltiniai

Nuorodos 

 OPEC oficiali svetainė 
 https://archive.is/20120523225455/www.eia.doe.gov/emeu/cabs/opec.html
 http://www.econlib.org/library/Enc/OPEC.html
 OPEC Timeline straipsnis iš Le Monde diplomatique, 2006 m. gegužė

Tarptautinės ekonominės organizacijos
Noreikiai (Kėdainiai)

Noreikiai – kaimas centrinėje Kėdainių rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Dotnuvos miestelio, Vaidatonių tvenkinio rytinėje pakrantėje. Yra žirgynas, rengiamos jojimo varžybos.

Istorija

Pavadinimo kilmė

Vietovardis kilęs iš asmenvardžio Norei̇̃kis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Norkūnai (Kėdainiai)

Norkūnai – kaimas šiaurės vakarinėje Kėdainių rajono savivaldybės dalyje, 1,5 km į pietvakarius nuo Krakių miestelio, netoli kelio į Josvainius. Pietiniu kaimo pakraščiu teka Dangaučius.

Gyventojai 

Žymūs žmonės
Čia gimė ir augo Alvydas Kanapinskas – vienas Lietuvos laisvės gynėjų, Sausio 13-osios auka.

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Anykščių dekanatas

Anykščių dekanatas priklauso Panevėžio vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Alantos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia
 Andrioniškio Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia
 Anykščių Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia
 Balelių šv. Jono Pauliaus II koplyčia
 Burbiškio Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
 Dabužių Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia
 Debeikių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Inkūnų Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia
 Raguvėlės Šv. diakono Stepono bažnyčia
 Skiemonių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Surdegio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
 Svėdasų Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Traupio Šv. Onos bažnyčia
 Troškūnų Švč. Trejybės bažnyčia
 Viešintų Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Panevėžio vyskupijos dekanatai
Biržų dekanatas

Biržų dekanatas priklauso Panevėžio vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Biržų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Geidžiūnų Šv. Angelų Sargų bažnyčia
 Kupreliškio Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Kvetkų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Nemunėlio Radviliškio Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Pabiržės Švč. Trejybės bažnyčia
 Papilio Nekaltosios Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Smilgių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia
 Suosto Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia
 Vabalninko Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Panevėžio vyskupijos dekanatai
Panevėžio-Krekenavos dekanatas

Panevėžio-Krekenavos dekanatas priklauso Panevėžio vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Ančiškio Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia
 Berčiūnų Lietuvos Kankinių bažnyčia
 Ėriškių Švč. Jėzaus Vardo bažnyčia
 Krekenavos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bazilika
 Lėno Šv. Antano Paduviečio bažnyčia
 Naujamiesčio Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia
 Panevėžio Kristaus Karaliaus katedra
 Panevėžio Švč. Trejybės bažnyčia
 Ramygalos Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Truskavos Šventosios Dvasios bažnyčia
 Uliūnų Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia
 Upytės Šv. Karolio Baromėjaus bažnyčia
 Vadaktėlių Šv. Jono Nepomuko bažnyčia
 Vadoklių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
 Velžio Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Panevėžio vyskupijos dekanatai
Kupiškio dekanatas

Kupiškio dekanatas priklauso Panevėžio vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Adomynės Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia
 Alizavos Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Antašavos Šv. Hiacinto (Jackaus) bažnyčia
 Kupiškio Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia
 Palėvenės Šv. Domininko bažnyčia
 Palėvenėlės Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Salamiesčio Šv. Antano Paduviečio bažnyčia
 Skapiškio Šv. Hiacinto (Jackaus) bažnyčia
 Subačiaus Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia
 Subačiaus Švč. Trejybės bažnyčia
 Šimonių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Panevėžio vyskupijos dekanatai
Pasvalio dekanatas

Pasvalio dekanatas priklauso Panevėžio vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Daujėnų Švč. Jėzaus Vardo bažnyčia
 Grūžių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Gulbinėnų Šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia
 Joniškėlio Švč. Trejybės bažnyčia
 Kyburių Švč. Mergelės Marijos Angeliškosios bažnyčia
 Kriklinių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia
 Krinčino Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia
 Pasvalio Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Pumpėnų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia
 Pušaloto Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia
 Saločių Šv. Juozapo bažnyčia
 Skrebotiškio Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
 Vaškų Šv. Juozapo bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Panevėžio vyskupijos dekanatai
Rokiškio dekanatas

Rokiškio dekanatas priklauso Panevėžio vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Aleksandravėlės Šv. Pranciškaus Serafiškojo bažnyčia
 Čedasų Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia
 Duokiškio Šv. Onos bažnyčia
 Juodupės Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia
 Jūžintų Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Kamajų Šv. Kazimiero bažnyčia
 Kazliškio Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Kriaunų Dievo Apvaizdos bažnyčia
 Lukštų Šv. apaštalo evangelisto Jono bažnyčia
 Obelių Šv. Onos bažnyčia
 Onuškio Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
 Pandėlio Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia
 Panemunėlio Šv. Juozapo Globos bažnyčia
 Panemunio Švč. Trejybės bažnyčia
 Ragelių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Rokiškio Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia
 Salų Šv. Kryžiaus bažnyčia
 Suvainiškio Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia
 Žiobiškio Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė 
 Vyskupijos informacija apie dekanatą

Panevėžio vyskupijos dekanatai
Utenos dekanatas

Utenos dekanatas priklauso Panevėžio vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Biliakiemio Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia
 Daugailių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia
 Daunorių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
 Leliūnų Šv. Juozapo bažnyčia
 Pakalnių Švč. Trejybės bažnyčia
 Spitrėnų Švč. Mergelės Marijos, Taikos Karalienės, bažnyčia
 Sudeikių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia
 Tauragnų Šv. Jurgio bažnyčia
 Utenos Dievo Apvaizdos bažnyčia
 Utenos Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia
 Užpalių Švč. Trejybės bažnyčia
 Vyžuonų Šv. Jurgio bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Panevėžio vyskupijos dekanatai
Zarasų dekanatas

Zarasų dekanatas priklauso Panevėžio vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Antalieptės Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia
 Antazavės Dievo Apvaizdos bažnyčia
 Avilių Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia
 Baltriškių Šv. Kazimiero bažnyčia
 Dusetų Švč. Trejybės bažnyčia
 Imbrado Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia
 Salako Švč. Mergelės Marijos Sopulingosios bažnyčia
 Švedriškės Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Vajasiškio Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Zarasų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Panevėžio vyskupijos dekanatai
Cerera (nykštukinė planeta)

Cerera (simbolis: ; oficialus pavadinimas 1 Ceres, kiti pavadinimai – A899 OF; 1943 XB) – nykštukinė planeta, iki 2006 m. buvo laikyta asteroidu Nr. 1 (Cerera buvo pirmasis atrastas asteroidas), tačiau po astronomų susirinkimo paskelbta nykštukine planeta. Matmenys – 930x970 km. Perihelio ir afelio nuotoliai: 2,55 ir 2,99 AU. Apie savo ašį apsisuka per 9,1 h.

2014 m. sausio 22 d. Europos kosmoso agentūros mokslininkai Cereroje atrado vandens garus.

Atradimas 
1801 m. sausio 1 d. atrado Džuzepė Pjacis (G. Piazzi (1746–1826)) iš Palermo (Sicilija). Atradimo metu jis pamatė į žvaigždę panašų šviesulį, kuris kasnakt pastebimai judėjo danguje. Išaiškėjo, kad jis yra tarp Marso ir Jupiterio. Jis pavadintas Sicilijos globėjos deivės Cereros vardu.

Charakteristikos 
 Masė – 9,39×1020 kg
 Apsidė – 382 620 000 km
 Afelis – 445 410 000 km
 Ekscentricitetas – 0,075823
 Apskriejimo periodas – 4,60 m., 1681,63 d.
 Sinodinis periodas – 466,6 d., 1,278 m.
 Greitis orbitoje, km/s – 17,905 km/s
 Pusiaujo skersmuo – 481,5 km
 Tūris – 421 000 000 km³
 Antrasis kosminis greitis – 0,51 km/s
 Albedas – 0,090±0,0033
 Paviršiaus temperatūra, K – min. ≈ 168 K, maks. 235 K

Šaltiniai 

Nykštukinės planetos
Mokslinis rasizmas

Mokslinis rasizmas – bendras pavadinimas visiems pseudomoksliniams teiginiams, teorijoms ir tyrimams, kurie skirti palaikyti vieną ar kitą rasistinę teorija. Su tikru mokslu mokslinis rasizmas, nepaisant pavadinimo, neturi nieko bendro, kaip ir kiti pseudomokslai.

Rasizmas
Pseudomokslai
Antanas Čepononis

Antanas Čepononis (g. 1959 m. lapkričio 5 d. Mikyčiuose, Lazdijų rajonas) – pedagogas, Lietuvos ir Radviliškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1978 m. baigė Šventežerio vidurinę mokyklą. 1982 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą, įgijo techninių disciplinų ir darbų mokytojo specialybę. 2001–2003 m. Vilniaus pedagoginiame universitete baigė edukologijos vadybos magistrantūros studijas.

1982–1990 m. Radviliškio raj. Alksniupių vidurinės mokyklos direktorius. 1990–1995 m. Radviliškio miesto meras, 1995–2003 m. Radviliškio rajono savivaldybės Švietimo skyriaus vedėjas. 2003–2011 m. ir 2015-2020 m. Radviliškio rajono savivaldybės meras, Šiaulių regiono plėtros tarybos narys, Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos narys.

Nuo 2020 m. Seimo narys.

Nuo 1992 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, LKDP Radviliškio skyriaus pirmininkas, 2008 m. Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai narys, Radviliškio skyriaus pirmininkas.

1995–2011 m. ir 2015-2020 m. Radviliškio rajono savivaldybės tarybos narys.  2011 m. A. Čepononiui pateikti įtarimai dėl piktnaudžiavimo tarnyba, sukčiavimo ir dokumentų klastojimo. 

Rotary klubo narys, Vaižganto gimnazijos tarybos pirmininkas. Žmona Nijolė, sūnus Tomas, dukros Simona ir Ieva.

Šaltiniai 

Radviliškio pedagogai
Radviliškio politikai
Radviliškio merai
Azerbaidžano vėliava

Azerbaidžano vėliavą sudaro trys vienodo pločio horizontalios juostos: viršuje mėlyna, viduryje raudona ir apačioje žalia. Raudonos juostos viduryje pavaizduotas baltas pusmėnulis ir aštuonkampė žvaigždė. Aštuonkampė žvaigždė simbolizuoja aštuonias turkų atšakas. Pusmėnulis reiškia priklausomybę islamui. Mėlyna spalva tradiciškai yra turkų spalva, žalia – islamo, raudona simbolizuoja progresą.

Azerbaidžano vėliavą 1917 metų pavasarį musulmonų konsiliumui Baku sukūrė azerbaidžanų poetas Ali Bey Hussein Zade. Tuometinėje vėliavoje pusmėnulis buvo per visas tris juostas. Ji buvo naudota 1918–1920 metais iki prijungiant prie Tarybų Sąjungos. Šiek tiek modifikuota ši vėliava vėl patvirtinta 1991 metų vasario 5 dieną.

Nuorodos 
 Azerbaidžano vėliava  
 Azerbaidžano vėliava 
 Vexilla-Mundi

Azerbaidžano atributika
Valstybinės vėliavos
Egidijus Vilimas

Egidijus Vilimas (g. 1960 m. gegužės 27 d. Papiškiuose, Rokiškio rajonas) – pedagogas, Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1978 m. baigė Rokiškio Edvardo Tičkaus vidurinę mokyklą. 1985 m. baigė Vilniaus pedagoginio instituto Istorijos fakultetą, istorijos ir teisės mokytojas. 1992 m. Lietuvos mokytojų kvalifikacijos kėlimo institute baigė politologijos kvalifikacijos kursus.

1985–1988 m. Kupiškio raj. Skapiškio vidurinės mokyklos istorijos mokytojas. 1988–1990 m. Juozo Tumo-Vaižganto vidurinės mokyklos istorijos mokytojas, 1990–2003 m. ir 2007–2011 m. mokyklos direktorius. 2003–2007 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras. .

Liberalų demokratų partijos, partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys, partijos pirmininko pavaduotojas, Rokiškio skyriaus pirmininkas. 2003–2007 m., 2007 m. (mandato atsisakė) ir nuo 2011 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys. 

Lietuvos šaulių sąjungos narys. Sutuoktinė Raimonda, vaikai Dovilė, Monika.

Šaltiniai 

Lietuvos pedagogai
Rokiškio merai
Šaulių sąjungos nariai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Gediminas Matiekus

Gediminas Matiekus (1964 m. rugpjūčio 21 d. Cibeliuose, Rokiškio rajonas – 2017 m. lapkričio 2 d.) – pedagogas, Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1971–1974 m. mokėsi Rokiškio rajono Apaščios pradinėje mokykloje, 1974–1982 m. – Rokiškio rajono Pandėlio vidurinėje mokykloje. 1982–1990 m. studijavo Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute, rusų kalbos mokytojas, 1992–1994 m. – Šiaulių pedagoginiame institute, lietuvių kalbos mokytojas.

1990–1994 m. Rokiškio rajono savivaldybės Kultūros, švietimo ir sporto skyriaus vyriausiasis inspektorius metodininkas, 1994–2000 m. Rokiškio 3-iosios vidurinės mokyklos direktorius. 2000–2001 m. – Rokiškio rajono savivaldybės mero pavaduotojas. 2001–2003 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras. Nuo 2003 m. Rokiškio „Romuvos“ gimnazijos direktorius.

Nuo 1993 m. Lietuvos centro sąjungos narys, 1995–2004 m. Lietuvos centro sąjungos Rokiškio skyriaus pirmininkas. Nuo 2004 m. – Liberalų ir centro sąjungos Rokiškio skyriaus pirmininkas.

2000–2003 m., 2003–2004 m. ir 2011 m. (atsisakė mandato) Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys. 

Žmona Ilona (g. 1965 m.), vaikai Eimantas (g. 1987 m.) ir Getautė (g. 1992 m.).

Mirė 2017 m. lapkričio 2 d.

Šaltiniai 

Rokiškio merai
Rokiškio politikai
Lietuvos pedagogai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Almantas Blažys

Almantas Blažys (g. 1964 m. rugpjūčio 23 d. Pandėlyje) – Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1985 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius. 

1997–2000 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras, nuo 2000 m. Valstybinės darbo inspekcijos Panevėžio skyriaus darbo inspektorius, 2008–2011 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras.

1993 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys, Rokiškio skyriaus pirmininkas.

1990–1995 m. Rokiškio rajono tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys.  2000 m. teisėsaugos ir etikos komiteto pirmininkas, 2003 m. tarybos Kolegijos narys, Mandatų, etikos, informacijos ir teisėsaugos komiteto pirmininkas.

Žmona Alma, vaikai Augustinas, Giedrė.

Šaltiniai 

Rokiškio merai
Rokiškio politikai
Lietuvos inžinieriai