joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ilyrinis šalmas

Ilyrinis šalmas – antikinis bronzinis šalmų tipas, atsiradęs Peloponese apie VII a. pr. m. e. Atsiradimo laikas nustatytas pagal atvaizdus senovės Korinto vazose.

Vėlyvojo tipo ilyriniai šalmai dengdavo visą galvą ir kaklą, išskyrus atvirą veidą ir kaklo priekį. Šio tipo šalmai buvo pavadinti ilyriniais šalmais, nes daug jų rado Ilyrijos radimvietėse.

Archeologija 
Archeologiniai duomenys rodo, kad ilyriniai šalmai atsirado tobulinant archaiškesnius Arge randamus kūginius šalmus ().

Ilyriniai šalmai netrukdo žiūrėti, nors du šių šalmų variantai trukdo girdėti. Žinomi 4 ilyrinių šalmų tipai, visi jie nedengia veido:
 I tipas (~ 650 pr. m. e.) – neuždengtas kaklas, trukdo girdėti.
 II tipas (~ 600 pr. m. e.) – kaklas uždengtas, bet trukdo girdėti.
 III tipas (~ 550 pr. m. e.) – kaklas uždengtas, leidžia geriau girdėti.
 IV tipas (~ 500 pr. m. e.) – panašus į III tipą, tačiau visiškai netrukdo girdėti.

Primityviųjų korintinių šalmų, kurie buvo naudojami kartu su ilyriniais šalmais, konstrukciją šiek tiek paveikė I tipo ilyriniai šalmai.

Ilyrinius šalmus plačiai naudojo peltastai ir kavaleristai. Ilyrinius šalmus naudojo senovės graikai, skitai, o vėliau šiuos šalmus ėmė plačiai naudotį perėmę ilyrai.
Šio šalmo variantas paplito Italijoje, tai liudija jo atvaizdai dramblio kaulo raižiniuose ir ant sidabrinio dubens, aptikto kape Praenestėje.

V a. pr. m. e. pradžioje didžiojoje dalyje Graikijos šie šalmai nustoti vartoti. Ilyrijoje juos baigė naudoti IV a. pr. m. e..

Galerija

Išnašos

Šaltiniai 
 Connolly, Peter (1998). Greece and Rome at War. Greenhill Books. ISBN 185367303X.
 E. V. Cernenko, Angus McBride, and M. V. Gorelik (1983). Scythians 700–300 B.C. Osprey Publishing. ISBN 0850454786.
 Sekunda, Nick (1998). The Spartan Army. Osprey Publishing. ISBN 1855326590.
 Snodgrass, Anthony M. (1999). Arms and Armor of the Greeks. Johns Hopkins University Press. ISBN 0801860733.
 Snodgrass, Anthony M. (1964). Early Greek Armour and Weapons: From the End of the Bronze Age to 600 B.C. University Press.
 Wilkes, John J. (1995). The Illyrians. Blackwell Publishing Ltd. ISBN 0631198075.

Šalmai
Senovės Graikijos šarvai
Kurgulai

Kurgulai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Pociūnėlių, prie Lokaušos upės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kurkliečiai (Kamajai)

Kurkliečiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 14 km nuo Kamajų. 

Kaime stovi medinis kryžius ir paminklas, kurie yra skirti atminti 1945 m. liepos 14 d. šiame kaime žuvusiems partizanams.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kurmeliai

Kurmeliai (arba Kerneliai) – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, netoli Šalčininkų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kuršai (Kelmė)

Kuršai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Užvenčio.

Gyventojai

Išnašos 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Barkuškiai (Anykščiai)

Barkuškiai – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Debeikių. Šiauriniu kaimo pakraščiu teka Uolintos upelis.

Istorija 

1938 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius.

Barkuškių kaimas 1986 m. spalio 20 d. Lietuvos TSR Aukščiausiosios tarybos prezidiumo įsaku buvo išregistruotas iš gyvenamųjų vietovių registro, jo teritorija priskirta Varkujų kaimui. 2019 m. atkurtas, nors Registrų centro apskaitoje jo nėra.

Gyventojai

Žymūs žmonės
 Antanas Gudelis (g. 1941 m.) – kalbininkas ir visuomenininkas;
 Rimantas Vaiginis (g. 1941 m.) – pedagogas ir chorvedys;
 Algimantas Vaiginis (g. 1942 m.) – muzikos pedagogas ir muzikantas.

Šaltiniai 

Panaikintos Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kušliai (Utena)

Kušliai – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Užpalių. Gyventojų surašymo duomenimis 1897 m. buvo 10 kiemų su 104 gyventojais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kušlikiai

Kušlikiai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šakių, prie kelio .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Gimė:
 Juozas Antanavičius – vertėjas.
 Valentinas Antanavičius – dailininkas.
 Antanas Kuras – neurobiologas.

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kušnieriūnai

Kušnieriūnai – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Vyžuonų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Antanas Raguotis (1914–2003) – Lietuvos sovietinis partinis bei valstybės veikėjas.

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
IQ (žurnalas)

IQ (taip pat vadinamas IQ. The Economist) –  politikos, ekonomikos ir kultūros temomis rašantis žurnalas, nuo 2010 m. balandžio mėn. leidžiamas Lietuvoje.  

Žurnalą leidžia žiniasklaidos bendrovė „Naujienų centras“, pasirašiusi bendradarbiavimo sutartį su Didžiosios Britanijos prestižinio savaitraščio „The Economist“ leidėjais. Žurnalo vyriausiasis redaktorius Ovidijus Lukošius.

Pagal sutartį su partneriais Didžiojoje Britanijoje, dalį IQ žurnalo turinio sudaro savaitraščio „The Economist“ apžvalgininkų rašiniai, o bendrovė „Naujienų centras“ įsigijo išskirtines teises lietuvių kalba ir Lietuvos teritorijoje skelbti „The Economist“ straipsnius tiek spaudoje, tiek internete.

Bendradarbiaudama su „The Economist“ IQ redakcija Lietuvoje taip pat leidžia gyvenimo būdo žurnalą „Intelligent Life“ (nuo 2016 m. žurnalo pavadinimas „IQ Life“) ir metinį politikos ir ekonomikos prognozių leidinį „Pasaulis...“ ("The World in...").

Šaltiniai 

Verslo žurnalai
Lietuvos žurnalai
Žydrūnas Grudzinskas

Žydrūnas Grudzinskas (g. 1975 m. liepos 8 d. Alytuje) – buvęs Lietuvos futbolininkas, rungtyniavęs gynėjo pozicijoje. 1998–1999 m. buvo kviečiamas į Lietuvos rinktinę, už ją sužaidė 8 varžybas.

1999–2002 m. rungtyniavo Lenkijos regioninės lygos klube „Ceramika Opoczno“.

Baigęs futbolininko karjerą, Žydrūnas Grudzinskas įsidarbino Vilniaus FC klubo sporto vystymo vadybininku. Treniruoja jaunimo komandas, komentuoja futbolo varžybų transliacijas. Šiuo metu dirba Vilniaus "Žalgirio" klube akademijos treneriu.

Pasiekimai 

 A lygos čempionas: 1999 m.

Nuorodos 
 Futbolinis.lt
 National-football-teams.com

Lietuvos futbolininkai
Lietuvos sporto komentatoriai
Lietuvos futbolo treneriai
Edinson Cavani

Edinsonas Robertas Kavanis Gomesas (Edinson Roberto Cavani Gómez; 1987 m. vasario 14 d.) – Urugvajaus futbolininkas, rungtyniaujantis puolėjo pozicijoje. Yra Anglijos klubo Manchester United žaidėjas.

Edinsono brolis Valteris Guglielmonė, taip pat futbolininkas.

Karjerą pradėjo Urugvajaus klube Danubio, į kurį pateko per šio klubo jaunimo sporto mokyklą. Jau debiutiniame sezone įmušė 6 įvarčius. Po sėkmingo pasirodymo 2007 m. Pietų Amerikos jaunimo čempionate Kavaniu susidomėjo Italijos grandai Juventus ir AC Milan, tačiau galiausiai žaidėjas perėjo į Palermo klubą. Šiame klube debiutavo įvarčiu ir netrukus tapo pagrindinės sudėties žaidėju.

Cavani su Urugvajaus U-20 rinktine laimėjo bronzą 2007 m. Pietų Amerikos jaunimo futbolo čempionate ir tapo rezultatyviausiu žaidėju (7 įvarčiai). Žaidėjas debiutavo Urugvajaus rinktinėje 2008 m. draugiškose varžybose prieš Kolumbiją (jose įmušė ir savo pirmąjį įvartį). 2010 m. pasaulio čempionate įmušė įvartį į Vokietijos vartus.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Laimėjimai 

 Copa America: 2011 m.
Danubio
 Primera División: 2006–07 m.
Napoli
 Coppa Italia: 2011–12 m.
Paris Saint-Germain
 Ligue 1: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2017–18 m.
 Coupe de France: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18 m.
 Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18 m.
 Trophée des Champions: 2014, 2015, 2017 m.

Šaltiniai 

Cavani, Edinson
Urugvajaus olimpiečiai
Argo-Sarono įlanka

Argo–Sarono įlanka () – Sarono ir Argolidės įlankos kaip visuma. 

Argo–Sarono įlankoje yra Argo–Sarono salos. 

Graikijos įlankos
Mikniškės (Trakai)

Mikniškės – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Babriškių.

Gyventojai

Nuorodos
 Kaimo svetainė

Šaltiniai 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Alvydas Barzdžiukas

Alvydas Barzdžiukas (g. 1958 m. gegužės 25 d. Šiauliuose) – Lietuvos architektas.

Biografija 
1981 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą. 1981–1994 m. Komunalinio ūkio projektavimo instituto Panevėžio skyriaus architektas. 1994–1998 m. Panevėžio bendrovės „Architektūra ir grafika“ savininkas, nuo 1998 m. Vilniaus UAB „Naujoji architektūra ir grafika“ savininkas ir architektas.  

Lietuvos architektų sąjungos narys.

Projektai 
 Panevėžio miesto centro detalusis planas, 1990 m.,
 Bankų pastatai, Panevėžys, 1992, 1998 m.,
 Keramikos galerija Panevėžyje, 1997 m.,
 Prekybos centras „Rašė“, Utena, 2001 m.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Darius Jakubauskas

Darius Jakubauskas (g. 1966 m. balandžio 22 d. Šiauliuose) – Lietuvos architektas.

Biografija 
1984 ir 1986–1991 m. studijavo Vilniaus inžinerinio statybos instituto Architektūros fakultete. 1991–1995 m. UAB „Šiaulių komprojektas“ architektas, nuo 1992 m. – IĮ „Proporcija“ savininkas, projektų vadovas, architektas. 

Lietuvos architektų sąjungos narys, 1998–2000 m. atsakingasis sekretorius.

Projektai 
 Šiaulių banko rekonstrukcija, 1993–1994 m.,
 Naujųjų apaštalų bažnyčia, Šiauliai, 1994 m.,
 Mažeikių gaisrinė, su kitais, 1994 m.,
 Šiaulių elektros tinklų administracinis pastatas, su kitais, 1996 m.,
 Šiaulių muzikos mokyklos pastatas, 1996 m.,
 Palendrių Šv. Benedikto ordino vienuolyno viešbutis ir vienuolynas, Kelmės rajonas, 1993, 2000 m.,
 AB „Šiaulių vandenys“ administracinis pastatas, 1999 m.,
 „Vilniaus banko“ Šiaulių filialo pastatas, su kitais, 2000 m.
 Registrų centro Šiaulių filialo pastatas, 2004 m.
 Prekybos centras „Saulės miestas“, 2005 m.
 Prekybos centras „Megapolis“, Šiauliai, 2005 m.
 Sanatorijos „Eglė“ rekonstrukcija, Druskininkai,2007 m.
 Prekybos centras „NIC“, Šiauliai, ,2007 m.
 „Toyota“ automobilių salonas, Šiauliai, 2007 m.
 Prekybos centras „Avitela-SBA“, Šiauliai, 2009 m.
 Šiaulių Švč. M. Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia, 2009 m.
 Šiaulių vyskupijos kompleksas, su kitais, 2012 m.

Įvertinimas 
 2001 m. – laikraščio „Statybų Pilotas“ apdovanojimas SEB Vilniaus Banko pastatui Šiauliuose „Už geriausią Lietuvos architektūrą“ (kartu su Andriumi Verniu, Rinaldu Regesu ir Šarūnu Sabaliausku)
 2006 m. – garbės ženklas „Už nuopelnus Šiaulių apskričiai“.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Rolandas Vilkončius

Rolandas Vilkončius (g. 1976 m. gegužės 18 d. Ukmergėje) – Lietuvos vadybininkas, televizijos laidų ir renginių vedėjas.

Biografija 
Mokėsi Ukmergės Antano Smetonos vidurinėje mokykloje. Kauno kolegijoje baigė verslo administravimą. Vilniaus universiteto Ekonomikos fakultete studijavo vadybą ir verslo administravimą. 

Karjerą pradėjo Kauno radijo stotyje „Titanika“, vėliau „Kauno fonas“, čia su Inga Jankauskaite vedė laidą vaikams „Ingumynai“. Septynerius metus dirbo „Radiocentro“ laidų vedėju. 2004–2006 m. LTV rinkodaros skyriaus vadybininkas. Vestos laidos per LTV – „Lietuvos dainų dešimtukas“, „Lietuvos šokių dešimtukas“. 2007 m. apdovanotas LRT „bitinuku“.

2008 m. iš LTV perėjo į LNK.  Šiame kanale – tokių laidų kaip „Žvaigždžių duetai“, „Gyvenimas pagal moteris“, „Muzikos akademija“, „Kviečiu šokti“, „Neišgalvoti gyvenimai“ , šventinių laidų „Auksinės širdys“, „Gerumo diena“, „Tau, mama!“ ir kt. vedėjas. Dirbo LNK savireklamos direktoriumi, įvairiose reklamos agentūrose projektų vadovu. Nuo 2013 iki 2021 m. LNK žinių vedėjas, nuo 2021 m. vasaros - Info TV informacinės laidos "Info diena" vedėjas.

Šaltiniai 

Lietuvos laidų vedėjai
Lietuvos vadybininkai
Povilas Marengolcas

Povilas Marengolcas (1925 m. gruodžio 30 d. Adakave, Skaudvilės valsčius – 2005 m. spalio 17 d. Šiauliuose) – Lietuvos architektas.

Biografija 
1952 m. baigė Vilniaus dailės institutą ir kurį laiką jame dirbo dėstytoju. Nuo 1953 m. architektas Šiauliuose. Nuo 1959 m. miesto Statybos ir urbanistikos skyriaus viršininkas, nuo 1975 m. – Miestų statybos projektavimo instituto Šiaulių skyriaus vyriausiasis architektas. Projektavo daugelį Šiaulių miesto rajonų, gatvių, aikščių, pastatų. 

Lietuvos architektų sąjungos narys.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Apolonija Nistelienė

Apolonija Nistelienė-Gugaitė (g. 1925 m. rugpjūčio 6 d. Kaune) – Lietuvos inžinierė architektė.

Biografija 
1944–1950 m. mokėsi Kauno Vytauto Didžiojo universiteto Architektūros fakultete, 1944–1948 m. Istorijos-filologijos fakultete, 1949–1951 m. Vilniaus universiteto Istorijos filologijos fakultete.

1950–1985 m. Komunalinio ūkio projektavimo instituto Šiaulių skyriaus architektė, vėliau dirbo kitose miesto įstaigose.

Lietuvos architektų sąjungos narė.

Kūryba 
Sukūrė tipinius vidurinės mokyklos (1952 m.), vaikų darželio (1953 m.) projektus. Projektavo Šiaulių miesto Santuokų rūmus (su I. Laurušu, 1975 m.), įrengė parduotuvės „Vaikų pasaulis“, kino teatrų, 20-ties vaistinių Šiaulių regione interjerus. Prisidėjo prie Šiaulių parko, skverų, įstaigų teritorijų, kapinių Šiauliuose ir Šiaulių regione apželdinimo. Sukūrė mažosios architektūros formų (kioskų, vartų, tvorų ir kt.) bei sakralinės architektūros Šiaulių ir kitose Lietuvos bažnyčiose.

Paskelbė straipsnių architektūros klausimais respublikos ir Šiaulių miesto periodikoje.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Algis Vyšniūnas

Algis Vyšniūnas (g. 1957 m. gruodžio 21 d. Karagandoje, Kazachstanas) – Lietuvos architektas.

Biografija 
Gimė tremtinių šeimoje. Baigė Klaipėdos Vaikų dailės mokyklą. 1981 m. baigė Vilniaus inžinerinio statybos instituto Architektūros fakultetą. 1981–1986 m. Miestų statybos projektavimo instituto Šiaulių skyriaus, 1986–1994 m. Komunalinio ūkio projektavimo instituto Vilniuje architektas. Nuo 1994 m. Vilniaus Gedimino technikos universiteto asistentas, nuo 2000 m. Urbanistikos katedros docentas, nuo 2002 m. Urbanistikos katedros vedėjas, Urbanistinės analizės mokslo laboratorijos vedėjas, nuo 2006 m. profesorius. 

Lietuvos architektų sąjungos narys.

Nuo 1990 m. organizuoja ekspedicijas į tremties ir kalinimo vietas: Karaganda, Balchašas, Džezkazganas, Magadanas, Jakutija, Tadžikija, Kirgizija ir kt.

Projektai 
 Ligoninių kvartalas ir Gimdymo namai Architektų g.,
 Gytarių gyvenamasis rajonas,
 „Tiesos“ kino teatras,
 Saulės laikrodžio aikštė, bendraautoriai Algimantas Černiauskas, Remigijus Jurėla,
 Šiaulių miesto centrinė aikštė ir prieigos, bendraautoriai A. Černiauskas, Vytenis Rudokas,
 Kavinė „Bingo“ (su A. Černiausku)

Bibliografija 
 Vilniaus miesto vizualinės apsaugos ir plėtros principai, su Z.Daunora, S.Kirvaitiene, 2004 m.,
 Miesto gyvenamųjų struktūrų rekonstrukcija, mokomoji knyga, 2000, 2004 m.

Įvertinimas 
 1988 m. TSRS Architektų sąjungos diplomas ir medalis bei TSRS Menų Akademijos aukso medalis už Saulės laikrodžio aikštę Šiauliuose.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Lietuvos urbanistai
Konstanca

Konstanca – vienas seniausių Rumunijos miestų, įkurtų maždaug 600 prieš mūsų erą. Miestas yra įsikūręs prie Juodosios jūros, Dobrudžos srities centrinis miestas.

2007 m. buvo įkurta Konstancos aglomeracija, kuri užima 1,013.5 km² plotą ir turi 446,595 gyventojus. Pagal šiuos skaičius ši sritis yra antra pagal dydį po Bukarešto.

Konstancos jūrų uostas yra 39,26 km² ploto ir apie 30 km ilgio – jis laikomas didžiausiu uostu Juodojoje jūroje ir vienu didžiausių Europoje.

Vienas iš Konstancos rajonų Mamajos kurortas yra pats populiariausias šalies kurortas. Jis yra 8 km ilgio ir vos 300 m pločio. Kurortas praktiškai neturi nuolatinių gyventojų – dauguma žmonių čia būna tik vasarą.

Taip pat šiame mieste yra gimusi žymi dainininkė Alexandra Stan.

Gyventojai

Sportas 
 FC Farul Constanţa – futbolo klubas;
 FC Viitorul – buvęs futbolo klubas;
 FC Unirea Constanța – futbolo klubas;

Šaltiniai 

Rumunijos miestai
Mažoji Skitija
Vytenis Rudokas

Vytenis Rudokas (g. 1959 m. gruodžio 24 d. Utenoje) – Lietuvos architektas.

Biografija 
1983 m. baigė Vilniaus inžinerinio statybos instituto Architektūros fakultetą. Nuo 1983 m. architektas Šiauliuose. 

Lietuvos architektų sąjungos narys.

Projektai 
 Verduliukų ir Šventupio gyvenamieji mikrorajonai Šiaulių mieste,
 Prisikėlimo aikštės su prieigomis detalusis planas, bendraautoriai Algimantas Černiauskas ir Algis Vyšniūnas,
 Industrinio parko prie Pročiūnų gatvės detalusis planas,
 Salduvės parko detalusis planas, bendraautoriai Rimantas Kačinskas ir Gintaras Sobutas, 2006 m.,
 Autocentras „Sostena“, bendraautoriai Rimantas Kačinskas, Gintaras Sobutas,
 Parengė statinių projektų Panevėžyje, Mažeikiuose.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Šarūnas Sabaliauskas

Šarūnas Sabaliauskas (g. 1971 m. balandžio 27 d. Šiauliuose) – Lietuvos architektas.

Biografija 
1994 m. baigė Vilniaus Gedimino technikos universiteto Architektūros fakultetą. 1995-2001 m. UAB „Projektavimo centras“ architektas. Nuo 1996 m. individualaus projektavimo biuro savininkas. 

Lietuvos architektų sąjungos narys, 1999-2003 m. Lietuvos architektų sąjungos Šiaulių skyriaus atsakingasis sekretorius, 2003-2015 m. skyriaus pirmininkas.

Projektai 
 2-ojo policijos komisariato, Kelių policijos projektas, Šiauliai, bendraautoris Jonas Barkauskas,
 Prekybos centro „Maxima“ rekonstrukcija, bendraautoriai Jonas Barkauskas, Audronė Alūzienė,
 Vilniaus banko Šiaulių filialo Tilžės gatvėje konkursinis projektas, su kitais, I vieta,
 Fotografijos muziejaus rekonstravimas, 2009 m.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Vytauto Didžiojo universiteto Menų fakultetas

Vytauto Didžiojo universiteto Menų fakultetas - VDU struktūrinis padalinys, turintis fakulteto statusą. Fakultetas įsikūręs Kauno  senamiestyje, Muitinės g. 7. Fakulteto dekanė prof. dr.  Jurgita Staniškytė.

Istorija 

 1991 m. balandžio 12 d. įkurtas Vytauto Didžiojo universiteto Menų fakultetas.
 2002 – 2008 m. veikė kaip Vytauto Didžiojo universiteto Menų institutas.
 2008 m. prie VDU Menų fakulteto įsteigtas Menų centras, siekiantis skatinti ir palaikyti studentų kūrybines iniciatyvas. VDU Menų centras apjungia universiteto Menų galerijos „101” bei Menų centro skaityklos-kavinės veiklą, folkloro kolektyvą „Linago“, Kamerinį merginų chorą, Akademinį studentų teatrą, Akademinį judesio teatrą, tautinių šokių ansamblį „Žilvitis“, šokių grupę „Dance4Fans“ ir brazilų kovos meno grupę „Capoeira“.
 2014 m. fakultetas persikėlė į naujas patalpas Kauno senamiestyje, adresu Muitinės g. 7.

Struktūra 
Mokslo ir studijų padaliniai:
 Menotyros katedra (vedėja doc. dr. Linara Dovydaitytė)
 Teatrologijos katedra (vedėjas doc. dr. Edgaras Klivis)
 Šiuolaikinių menų katedra (vedėjas doc. dr. R. Plungė)

Kiti padaliniai:
 Menų centras (vadovė dr. I. Pukelytė)

Nuorodos 

 Oficialus VDU Menų fakulteto tinklalapis
 VDU Menų centro tinklalapis 

Menotyra Lietuvoje
Menų
Antanas Algimantas Sprindys

Antanas Algimantas Sprindys (1928 m. vasario 28 d. Šiauliuose – 2018 m. sausio 31 d.) – Lietuvos architektas.

Biografija 
1934–1940 m. mokėsi Šiaulių pradžios mokykloje, 1940–1943 m. Šiaulių berniukų gimnazijoje, 1943–1944 m. Mažeikių gimnazijoje, 1944–1946 m. Viekšnių gimnazijoje. 1946–1952 m. studijavo Kauno valstybinio universiteto (nuo 1951 m. Kauno politechnikos institutas) Architektūros fakultete.

Nuo 1952 m. architektas Kaune. 1953–1976 m. Miestų statybos projektavimo instituto Kauno filialo architektas, 1965–1976 m. projektų vyriausiasis architektas. 1976–1987 m. miesto vyriausiasis architektas, miesto Statybos ir architektūros valdybos viršininkas. 1987–2007 m. dėstė projektavimo disciplinas Dailės akademijoje (buv. LSSR valstybinio dailės instituto Kauno Pramoninės dailės fakultetas), 1987 m. docentas.  Iliustravo vadovėlius, kūrė plakatus bei degtukų dėžučių etiketes.

1988–1990 m. Lietuvos kultūros fondo Kauno tarybos pirmininkas, vienas Istorijos muziejaus sodelio atkūrimo, buvusių paminklų atstatymo iniciatorių, o vėliau ir architektūrinės projekto dalies autorius. Lietuvos architektų sąjungos narys.

Palaidotas Kauno Petrašiūnų kapinėse.

Projektai 

 Viešbutis „Druskininkai“. Druskininkai, 1956 m.
 Gyvenamasis kvartalas „D“. Klaipėda, 1959–1963 m.
 Kėdainių chemijos kombinato klubas. Kėdainiai, 1965 m.
 Aludės „Rambynas“ interjeras. Kaunas, 1965 m.
 Pramoninės statybos projektavimo institutas („Pramprojektas“). Kaunas, 1965 m., su archit. Vladu Stausku
 Siuvykla „Mada“. Kaunas, 1966 m.
 Kavinė „Liepaitė“. Kaunas, 1971 m.
 Medžiotojų ir žvejų namas. Viršužiglis, 1973 m.
 Vandens ūkio projektavimo institutas. Kaunas, 1974 m.
 Juliaus Janonio aikštė. Kaunas, 1975 m., su archit. Kaziu Šešelgiu, Boleslovu Zabulioniu, Vladu Stausku
 Miestų statybos projektavimo institutas (Miestprojektas). Kaunas, 1975 m.
 Kavinės „Architektų kavinė“ architektūrinė dalis ir interjeras. Kaunas, 1977 m.
 Juozo Vito paminklo architektūrinė dalis. Alytus, 1977 m., su skulpt. Bronislovu Petrausku
 Universalinė parduotuvė „Merkurijus“ (2009 m. nugriautas). Kaunas, 1982 m.
 Aludė „Rambynas“. Kaunas, 1982 m.
 Kavinės „Kaukas“ perstatymas. Kaunas, 1982 m.
 Kauno miesto išvystymo plano iki 2000 m. bendraautoris. 1983 m., su archit. Jonu Petrausku ir Jonu Zagorsku
 S. Daukanto pėsčiųjų tiltas į Karmelitų salą. Kaunas, 1988 m., su konstr. Dariumi Žickiu.
 Vytauto Didžiojo karo muziejaus sodelio atnaujinimo suplanavimas ir buvusių paminklų atstatymas. Kaunas, 1988–1990 m.
 Kavinės „Pakalnė“ architektūrinė dalis ir interjeras. Kaunas, 1990 m.
 Ūkio banko rūmų J. Gruodžio g. interjeras ir baldai. Kaunas, 1996 m.
 Prisikėlimo bažnyčios atstatymas. Kaunas, su Henriku Žukausku, 2001 m.

Įvertinimas 
 1976 m. LSSR valstybinė premija
 1983 m. SSRS MT premija, su kitais, už Kalniečių gyvenamojo rajono planavimą ir statybą
 1985 m. LSSR liaudies architektas
 1998 m. Architektūros riterio ordinas

Šaltiniai

Nuorodos 
 IN MEMORIAM ALGIMANTUI SPRINDŽIUI: Kaunas nusisuko nuo architekto…

Lietuvos architektai
Lenkijos Televizija

Lenkijos Televizija (TVP, ) – Lenkijos nacionalinis tranliuotojas (valstybės iždui priklausanti akcinė bendrovė), įkurtas 1952 m.

Dabartiniai kanalai 
 TVP1 / TVP1 HD
 TVP2 / TVP2 HD
 TVP HD
 TVP Info / TVP Info HD
 TVP Polonia
 TVP Kultura
 TVP Historia
 TVP Sport / TVP Sport HD
 TVP Seriale
 Biełsat TV
 TVP Wilno
 TVP ABC
 TVP Rozrywka

Regioniniai kanalai 
 TVP3 Warszawa
 TVP3 Poznań
 TVP3 Białystok
 TVP3 Bydgoszcz
 TVP3 Rzeszów
 TVP3 Lublin
 TVP3 Olsztyn
 TVP3 Gorzów Wielkopolski
 TVP3 Gdańsk
 TVP3 Szczecin
 TVP3 Opole
 TVP3 Kraków
 TVP3 Katowice
 TVP3 Kielce
 TVP3 Wrocław
 TVP3 Łódź

Lenkijos žiniasklaida
Nacionaliniai transliuotojai
Rūta Stuopelienė

Rūta Stuopelienė (g. 1956 m. gruodžio 29 d. Prienuose) – Lietuvos inžinierė architektė.

Biografija 
1979 m. baigė Vilniaus inžinerinio statybos instituto Architektūros fakultetą. 1979-1984 m. Miestų statybos projektavimo instituto Šiaulių skyriaus architektė, 1984-1990 m. AB „Komprojektas“ Šiaulių skyriaus architektė, nuo 1993 m. UAB „Projektavimo centras“ architektė, nuo 2003 m. R. Stuopelienės projektavimo biuro architektė. 

Lietuvos architektų sąjungos narė, ekspertų komisijos narė.

Projektai 
 Regioninė gamtos apsaugos agentūra, Šiauliai,
 Darbo biržos pastatas Šiauliuose,
 Kėdainių Juozo Paukštelio gimnazija, Kėdainiai,
 Darbo biržos ir Sodros pastatai, Mažeikiai,
 Dainų parkas,
 Vilniaus gatvės – pėsčiųjų bulvaro Šiauliuose rekonstrukcija, su R.Stuopeliu ir G.Stuopelyte.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Gertrūda Šumskienė

Gertrūda Šumskienė (1935 m. rugpjūčio 18 d. Rokiškyje – 1993 m. gegužės 5 d. Šiauliuose) – Lietuvos inžinierė architektė.

Biografija 
1959 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1959-1964 m. architektė Ignalinoje. Nuo 1964 m. architektė Šiauliuose, 1975-1990 m. miesto vyriausioji architektė. 

Lietuvos architektų sąjungos narys.

Projektai 
 Statybininkų klubas, rekonstravus buvusį „Pergalės“ (buvusį „Kapitol“) kino teatrą,
 Statybos tresto valdybos ir Specialiosios apdailos darbų valdybos administracinių pastatų interjerai.
 Šiaulių miesto generalinis planas, su V. Bugailiškiu, 1980 m.

Įvertinimas 
 1984 m. TSRS Ministrų tarybos premija už Šiaulių miesto Vilniaus gatvės pėsčiųjų zonos sukūrimą.
 1984 m. Lietuvos nusipelniusi architektė.

Šaltiniai 

Lietuvos architektai
Alfredas Gytis Tiškus

Alfredas Gytis Tiškus (1934 m. birželio 24 d. Šiauliuose – 2008 m. gegužės 23 d. Klaipėdoje) – Lietuvos inžinierius architektas, dailininkas.

Biografija 
1941–1944 m. mokėsi Raseinių Maironio pradžios mokykloje, 1946–1949 m. Raseinių gimnazijoje, 1949–1953 m. Klaipėdos 1-ojoje vidurinėje mokykloje. 1953–1959 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Statybos fakultete. I-ą semestrą studijavo žemės ūkio statybą, vėliau architektūrą, pripažinta inžinieriaus-architekto kvalifikacija.

1959–1961 m. Kretingos rajono architektas, vyr. architektas. 1961–1988 m. Miestų statybos projektavimo instituto Klaipėdos skyriaus architektas, 1962–1965 m. skyriaus viršininkas, projektų vyr. architektas.  1966–1967 m. dirbo Taškente (Uzbekija). Nuo 1988 m. Vilniaus dailės akademijos Klaipėdos vizualinio dizaino katedros dėstytojas, nuo 1991 m. docentas. 1993–1999 m. AB „Klaipėdos miestprojektas“ architektas. Nuo 1994 m. Klaipėdos miesto savivaldybės projektų ekspertizės tarnybos ekspertas. 1995–1996 m. Lietuvos urbanistikos ekspertų tarybos narys.

Nuo 1962 m. Lietuvos architektų sąjungos narys. Nuo 1994 m. Tėvynės sąjungos narys.

Surengė šešias personalines grafikos ir pastelės parodas.

Palaidotas Joniškės kapinėse.

Projektai 

 Kavinė „Vaidilutė“ (neišliko), 1968 m., Palanga
 Neringos Vykdomasis komitetas, dab. Rotušė, 1973 m., Nida
 Pempininkų (1974 m.), Debreceno (1977 m.), „Vingio“ gyvenamųjų rajonų visuomeniniai-prekybiniai centrai, Klaipėda
 Šermeninės (1975–1976 m.), Klaipėda, Šiauliai, Panevėžys
 Gyvenamųjų namų kvartalas (1980–1982 m.), Juodkrantė
 Viešbutis „Klaipėda“ (1985 m.)
 Lengvosios atletikos maniežas, Klaipėda
 Parduotuvės „Saturnas“, „Šilas“, Klaipėda
 Žvejų poilsio namai, Palanga

Įvertinimas 
 1973 m. SSRS MT premija, už visuomeninį prekybinį centrą „Vaidila“
 1984 m. LTSR nusipelnęs architektas
 2004 m. Auksinis architektūros riterio ordinas
 2007 m. Klaipėdos miesto garbės pilietis

Šaltiniai 

 http://www.klaipeda.lt/go.php/lit/Alfredas-Gytis-Tikus-2007-m/12794

Literatūra 
 Alfredas Gytis Tiškus – architektas (sud. Nijolė Kepenienė, Vaidas Petrulis). – Klaipėda: Lietuvos architektų sąjungos Klaipėdos apskrities organizacija, 2009. – 156 p.: iliustr. – ISBN 978-609-95127-0-9
 Jonas Tatoris. Alfredas Gytis Tiškus. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 322 psl.

Lietuvos architektai
Lietuvos grafikai
Klaipėdos garbės piliečiai
Pabradės poligonas

Pabradės centrinis poligonas – Lietuvos kariuomenės centrinis poligonas.

Istorija 

Poligonas buvo įrengtas 1904–1905 m., netoli Meškerinės kaimo, į šiaurės rytus nuo Pabradės, Švenčionių rajone. Poligonas nuo 1993 m. priklauso Lietuvos kariuomenei. Šiuo metu priskirtas Generolo Adolfo Ramanausko kovinio rengimo centrui.

Pabradės poligone nuo 1940 m. vasaros buvo dislokuota dalis Lietuvos kariuomenės dalinių, pertvarkytų į Dvidešimt devintąjį teritorinį šaulių korpusą. 1941 m. birželio mėn. buvo suimta ir ištremta į Sibirą daug šaulių korpuso lietuvių karininkų.

Bendras Pabradės poligono plotas – 8485,99 ha. Poligone vienu metu pratybas gali organizuoti vienas Lietuvos kariuomenės batalionas. Pabradės poligone vykdomos sausumos pajėgų artilerijos, sunkiųjų minosvaidžių, kitos didelio masto Lietuvos kariuomenės pratybos. Jų metu poligone vykdomas kovinis šaudymas.

2014 m. gegužės 3 d. poligonui suteiktas generolo Silvestro Žukausko vardas.

2016 m. buvo priimtas sprendimas išplėsti Pabradės poligoną, sudarant sąlygas jame treniruotis bataliono grupei, mūšio paramos vienetams (artilerija, minosvaidžiai, prieštankinės sistemos, oro gynyba) bei koviniam šaudymui vykdyti. Užbaigus plėtros darbus, poligono plotas padidės iki 17,6 tūkstančių hektarų.

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybė
Dabartinės Lietuvos kariuomenės poligonai
Ona Gruzdytė

Ona Gruzdytė-Bugailiškienė (1888 m. sausio 18 d. Suvartuvoje, Kuršėnų apskritis – 1970 m. sausio 28 d. Vilniuje) – Lietuvos bibliotekininkė, pedagogė.

Biografija 
Gimė žemaičių bajorų šeimoje, tėvas gydytojas Stanislovas Gruzdys – Vilniaus konferencijos dalyvis, tėvo seserys: Stefanija Gruzdytė-Graurogkienė, Viktorija Gruzdytė-Kadatienė, Emilija Gruzdytė-Putvienė-Putvinskienė.

1899-1906 m. mokėsi Šiaulių mergaičių gimnazijoje, 1903-1904 m. lankė J.Jablonskio vadovaujamus lietuvių kalbos kursus Peterburge, Lesgafto pedagoginiuose kursuose studijavo teisę, vėliau – pedagogiką ir gamtos mokslus.

Grįžusi apsigyveno Šiauliuose, mokytojavo V.Zubovo pradžios mokykloje Gubernijos dvare, vėliau Šilo Pavėžupyje.
Pirmojo pasaulinio karo metais gyveno Rusijoje, dirbo Iždo rūmuose Petrograde. 1918 m. grįžo į Šiaulius, ištekėjo už P.Bugailiškio. 1918 m. „Jėgos“ gimnazijos gamtos mokytoja. 1921 m. pradėjo dirbti naujai įsteigtoje bibliotekoje – Valstybinio centrinio knygyno Šiaulių skyriuje, iki 1933 m. vadovavo šiai bibliotekai. Sukūrė gausią (23000 leidinių) ir atvirą, miesto visuomenei reikalingą kultūros įstaigą, kurioje kasdien lankydavosi apie 200 šiauliečių. Švietimo ministerijos atleista dėl vyro veiklos,  nuo 1933 m. dirbo „Lietuvos vaiko“ draugijos Šiaulių skyriaus vaikų skaitykloje. Karo metais ši biblioteka buvo evakuota į Lygumus, bet po karo didelę jos dalį pkonfiskavo „Glavlitas“. 1945 m. persikėlė į Vilnių, 1947-1951 m. dirbo Lietuvių literatūros ir kalbos instituto bibliotekoje, tvarkė fototeką.

1927-1932 m. „Bibliografijos žiniose“ spausdintos jos parengtos Valstybinio centrinio knygyno Šiaulių skyriaus darbų apyskaitos. 

Nuo 1931 m. Lietuvos bibliotekininkų draugijos narė.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Lietuvos pedagogai
Loreta Burbaitė

Loreta Burbaitė (g. 1966 m. sausio 7 d. Radviliškyje) – Lietuvos bibliotekininkė.

Biografija 
1984-1989 m. studijavo Vilniaus universitete. Nuo 1990 m. Šiaulių universiteto bibliotekos vyr. bibliotekininkė, 1996-2001 m. direktoriaus pavaduotoja, nuo 2001 m. bibliotekos direktorė. Stažavosi Švedijos (1997 m.), Norvegijos (1998 m.), Didžiosios Britanijos (1999 m., 2001 m.), Danijos (2000 m.) bibliotekose.

Paskelbė straipsnių miesto ir respublikinėje bibliotekinėje spaudoje. Dalyvavo tarptautinėse konferencijose: Helsinkis, Suomija, 2002 m., Berlynas, Vokietija, 2003 m., Buenos Airės, Argentina, 2004 m. ir kt. Europos Sąjungos Socialinio fondo projekto BIBLIOREG: Akademinė biblioteka kuria besimokantį regioną (2005-2007 m.) vadovė, ES SF projekto BIBLIONOVA: informacinių gebėjimų ir savarankiško mokymosi įgūdžių ugdymo metodo kūrimas ir išbandymas besimokančiame regione (2005-2007 m.) koordinatorė. 

Lietuvos bibliotekininkų draugijos, Lietuvos akademinių bibliotekų direktorių asociacijos, Lietuvos mokslinių bibliotekų asociacijos narė. Bibliotekų tarybos prie Lietuvos Kultūros ministerijos narė.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Irena Sapiegaitė-Butkienė

Irena Sapiegaitė-Butkienė (g. 1938 m. liepos 27 d. Rudaminoje, Seinų apskritis) – Lietuvos bibliotekininkė, bibliografė.

Biografija 
1957 m. baigė Lazdijų vidurinę mokyklą ir kurį laiką dirbo Aštriosios Kirsnos kaimo bibliotekoje. 1960–1965 m. studijavo Vilniaus universitete.

1965 m. pradėjo dirbti Šiaulių viešojoje bibliotekos (dab. Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka) Skaitytojų aptarnavimo, Bibliografijos skyriuose. 1981–2000 m. Bibliografijos skyriaus vedėja, iki 2007 m. birželio mėn. Informacijos, Abonemento skyrių bibliotekininkė.

Išleido informacinį leidinį „Saulės delta tūkstantmečių sandūroje“ (1999 m.), bendradarbiavo respublikos ir miesto spaudoje, paskelbė apie 50 publikacijų. Domėjosi kraštotyra, parengė kraštotyros darbus: „Šiaulių teatralai“, „Bibliografijos skyriaus kronikos“ ir kt. 

Lietuvos bibliotekininkų draugijos narė.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Lietuvos bibliografai
Lietuvos kraštotyrininkai
Valerija Dichavičienė

Valerija (Kaunaitė, Vilkienė) Dichavičienė (1930 m. balandžio 21 d. Kaune – 2019 m. birželio 24 d.) – Lietuvos bibliotekininkė

Biografija 
1954 m. baigė bibliotekininkystę Vilniaus universitete, 1966 m. – Maskvos Kultūros instituto aspirantūrą.

1954 m. Šiaulių viešosios bibliotekos (dabar Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka) direktoriaus pavaduotoja, 1955-1962 m. direktorė. Reikalavo, kad bibliotekai būtų pastatytas modernus, atitinkantis visus reikalavimus, pastatas. Dalyvavo Šiaulių visuomeniniame gyvenime, buvo miesto tarybos deputatė, liaudies teismo tarėja. 1966-1977 m. dirbo Lietuvos respublikinėje bibliotekoje (dabar Martyno Mažvydo biblioteka).

Fotografavo nuo 1975 m. 1983-2010 m. surengė 20 personalinių fotografijos parodų, 1997-2010 m. – 10 piešinių parodų. 

Nuo 1979 m. Lietuvos fotomenininkų sąjungos narė, nuo 2000 m. – Garbės narė.

Bibliografija 
 Julius Janonis, literatūros rodyklė, sudarė, 1957 m.
 Interviu su rašytojais, fotoportretai, Vilnius, 1980 m.
 Dešimt klausimų rašytojams, fotoportretai, Vilnius, 1986 m.
 Ant tavo rankų supasi gerumas, fotografijos, Kaunas, Aušra, 2007 m., ISBN 978-9986-37-053-6

Parodos 
 Jie buvo šalia mūsų, 2010 m.

Įvertinimas 
 1962 m. Lietuvos nusipelniusi kultūros švietimo darbuotoja.
 2010 m. – „Plungės fotobienalės-2010“ didysis prizas – šv. Florijonas.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Lietuvos fotografai
Rima Giržadienė

Rima Giržadienė (g. 1955 m. rugpjūčio 8 d. Jelgavoje, Latvija) – Lietuvos bibliotekininkė, kraštotyrininkė.

Biografija 
1973 m. baigė Rokiškio kultūros mokyklą ir pradėjo dirbti Šiaulių 2-oje masinėje bibliotekoje Abonemento skyriaus vedėja. Nuo 1989 m. vadovauja Šiaulių miesto savivaldybės viešosios bibliotekos Bibliografijos-informacijos skyriui.

Inicijavo parodų rengimą iš asmeninių archyvų, iš jų svarbesnės: knygų, išleistų iki 1941 metų (1990, 1997 m.), kaimų istorijų (1994 m.) šeimų istorijų ir genealoginių medžių (1992 m., 1999 m.), miesto mokyklų laikraščių ir sienlaikraščių (1995 m.), laiškų (1999 m.), iš Šiaulių įmonių „Gubernija“, „Rūta“ archyvų, (2001 m., 2004 m.), iš šiauliečių tautodailininko A.Turausko, rezistento M.Jurevičiaus, provizorių A. Rulinskienės, V. Kavaliauskienės, menotyrininko V. Rimkaus, kraštotyrininkų D. Balčiūno, E. Adomavičienės, monsinjoro A.Bitvinsko, fiziko V. Zurbos ir kitų asmeninių archyvų. 

Lietuvos bibliotekininkų draugijos, Lietuvos kraštotyros draugijos narė.

Bibliografija 
 Šiaulių miesto savivaldybės viešosios bibliotekos kraštotyros darbų katalogas, 1997 m.,
 Šiaulių miesto savivaldybės viešosios bibliotekos Bibliografijos skyrius, 2001 m.

Įvertinimas 
 1996 m. V.Staniulio specialioji premija konkurse „Metų bibliotekininkas“.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Šiaulių kraštotyrininkai
Genovaitė Juodpalytė

Genovaitė Juodpalytė (g. 1925 m. spalio 25 d. Šiauliuose) – Lietuvos bibliotekininkė.

Biografija 
1953 m. baigė istorijos specialybę Vilniaus pedagoginiame institute. 1949-1981 m. Lietuvos knygų rūmų bibliografė, 1972-1981 m. – Retrospektyvinės nacionalinės bibliografijos skyriaus vedėja. Iki 2003 m. dirbo Lietuvos nacionalinės M.Mažvydo bibliotekos Bibliografijos ir knygotyros centre. 

Lietuvos bibliotekininkų draugijos narė.

Bibliografija 
 Lietuvos TSR žurnalų ir laikraščių straipsniai: 1940–1941, 1958 m.,
 Vaikų literatūra: 1940–1964, parengė, su kitais, 1965 m.
 Lietuvos TSR bibliografija. Serija A. Knygos lietuvių kalba, su kitais, Vilnius, Mintis, t.1 – 1985 m., t.2 – 1988 m.
 Grožinė literatūra: 1961–1970, katalogas, sudarė, su I. Jurevičiūte, Vilnius, Vaga, 1972 m.,
 Grožinė literatūra: 1971–1980, katalogas, sudarė, su E. Urniežiūte, Vilnius, Vaga, 1985 m.

Įvertinimas 
 1969 m. LTSR valstybinė premija už knygą „Lietuvos TSR bibliografija“

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
LTSR valstybinės premijos laureatai
Janina Kaškelienė

Janina Kaškelienė (g. 1932 m. rugpjūčio 19 d. Robliuose, Panemunėlio valsčius) – Lietuvos bibliotekininkė, kultūros veikėja.

Biografija 
1950-1955 m. studijavo Vilniaus universitete. Nuo 1955 m. Šiaulių viešosios bibliotekos (dabar Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka) bibliotekininkė, 1955-1962 m. direktoriaus pavaduotoja mokslo reikalams, 1963-1989 m. bibliotekos direktorė. Rūpinosi naujų bibliotekos rūmų projektavimu bei statyba 1975-1977 m.
Būdama pensijinio amžiaus, 1989-1997 m. dirbo bibliotekininke Vaikų literatūros ir Periodikos skyriuose.

Dalyvavo kultūrinėje ir visuomeninėje veikloje. 1958-1974 m. buvo renkama į Šiaulių miesto kultūros darbuotojų profsąjungos komitetą, 1969-1974 m. šio komiteto pirmininkė. 

Lietuvos bibliotekininkų draugijos, Lietuvos Žinijos draugijos narė, Knygos bičiulių draugijos prezidiumo narė. Dainavo Šiaulių „Jovaro“ ansamblyje.

Įvertinimas 
 1975 m. Lietuvos nusipelniusi kultūros švietimo darbuotoja.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Lietuvos kultūros veikėjai
Audronė Kiršinaitė

Audronė Kiršinaitė (g. 1960 m. sausio 10 d. Kurtuvėnuose, Šiaulių rajonas) – Lietuvos bibliotekininkė, kraštotyrininkė, pedagogė.

Biografija 
1984 m. baigė Vilniaus universitetą. 1977–1983 m. Šiaulių rajono centrinės bibliotekos ir šios bibliotekos Kurtuvėnų filialo bibliotekininkė. Nuo 1984 m. Šiaulių P.Višinskio viešosios bibliotekos vyr. metodininkė, nuo 2001 m. Metodikos centro vedėja.  Šiaulių kolegijos Humanitarinių mokslų studijų katedros lektorė.

Lietuvos bibliotekininkų draugijos, Lietuvos kraštotyros draugijos narė.

Kurtuvėnų klojimo teatro režisierė, artistė. Dalyvavo respublikinėse Kraštotyros draugijos ekspedicijose (Ylakiai, Kurtuvėnai, Šakyna, Žarėnai, Šaukėnai), „Versmės“ ekspedicijose (Tauragnai, Griškabūdis, Papilė, Rumšiškės, Kriukai, Plungė) ir kt. Viena iš pagrindinių „Versmės“ leidyklos autorių. Paskelbė apie 30 straipsnių, pranešimų tekstų etnografijos, skaitybos klausimais monografijose Kuršėnai, Tauragnai, Papilė, Šiaulių universiteto leidiniuose „Mergaitė, jaunuolė šeimoje ir visuomenėje“, „Ragana lietuvių kultūroje“ ir kt.

Bibliografija 
 Sukaupti kraštotyros lobiai, su D. Darbutiene, 2003 m.
 Senieji spaudiniai Šiaulių apskrities viešosiose bibliotekose, su N. Kasparavičiene, 2003 m.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Šiaulių kraštotyrininkai
Lietuvos pedagogai
Eugenija Rimkūnienė

Eugenija Rimkūnienė (g. 1945 m. gruodžio 25 d. Kiemėnuose, Vaškų valsčius) – Lietuvos bibliotekininkė, bibliografė.

Biografija 
1967 m. baigė Vilniaus universitete.

1967–1983 m. Šiaulių viešosios bibliotekos (dabar Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka) Vaikų literatūros skyriaus vyr. bibliografė, 1984–1989 m. Kraštotyros skyriaus vadovė, 1989–2005 m. bibliotekos direktorė, nuo 2005 m. pabaigos Komplektavimo skyriaus vyresnioji bibliotekininkė.

Dalyvavo kraštotyros veikloje, inicijavo bibliotekos metraščių bei kronikų rašymą. Dalyvavo respublikinėse bei miesto kraštotyros parodose, apdovanota diplomais. 

Lietuvos bibliotekininkų draugijos narys.

Bibliografija 
 Šiaulių apskrities P. Višinskio viešosios bibliotekos kronikos (už 1982–1986, 1995–1997 m.),
 V. Kapsuko gatvė Šiauliuose, su B. Knizikevičienė, D. Darbutiene.

Šaltiniai

Nuorodos 
 E.Rimkūnienės atsiminimai. Rankraštis (111.1 kb) 

Lietuvos bibliotekininkai
Lietuvos bibliografai
Sakuočiai

Sakuočiai – kaimas rytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 5 km į šiaurę-šiaurės rytus nuo Kartenos, Minijos kairiajame krante.

Istorija 
Įsikūręs Minijos vingyje. Archeologijos paminklai liudija, kad žmonės čia nuolat gyvena nuo V a.

Kaimas susiformavo apie XVI–XVII a. Jį sudarė kelios sodybos, kurios priklausė Grabšyčių palivarkui.
   
Gyventojai aktyviai dalyvavo 1831 m. sukilime prieš rusų carų priespaudą. Jo metu Juozas Zabūras žuvo ties Palanga, o Klemensą Narmontą kazokai paėmė į nelaisvę.

1846 m. buvo 6 dūmai. 1870 m. Grabšyčių dvarui išperkamuosius mokesčius už žemę mokėjo 20 valstiečių. 

1923 m. buvo 11 ūkių,, 2002 m. sausio 1 d. – 7 sodybos.

Gyventojai

Kultūros paveldas 
 Kapinynas (IV–V a.; X–XIII a.). 
 Senosios kaimo kapinės, vadinamos Maro kapais, Švedų kapais (XVI–XIX a.).
 Koplytstulpis su ornamentuotu kryželiu ir Šv. Jurgio skulptūra (skulptūra – XIX a., autorius nenustatytas; koplytstulpis 2009 m. atnaujintas, meistrai A. Narkus ir A. Rudelis).
 Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu ir Marijos su vaikeliu skulptūra (XX a. I pusė).
 Paminklas Kardo rinktinės štabo narių atminimui (2012 m.).

Šaltiniai

Nuorodos

Nuotraukos 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Antanina Šalkauskaitė

Antanina Šalkauskaitė (1883 m. lapkričio 25 d. Ariogaloje, Kauno apskritis – 1964 m. gegužės 16 d. Šiauliuose) – Lietuvos bibliotekininkė.

Biografija 
Gimė gydytojo Julijono Šalkauskio ir Barboros Goštautaitės 9 vaikų šeimoje. Broliai teisininkas, profesorius Kazys Šalkauskis, filosofas, pedagogas Stasys Šalkauskis, sesuo Felicija Šalkauskaitė.

1902 m. baigė Šiaulių mergaičių gimnaziją. 1902–1905 m. mokėsi Varšuvos konservatorijoje. Prancūzų kalbą ir literatūrą studijavo Grenoblio universitete, baigė aukštuosius bibliotekininkystės kursus Briuselyje. 

Dirbo tėvo sekretore. Pirmojo pasaulinio karo metais gyveno Uzbekijoje, trumpai dirbo Samarkando municipalinėje bibliotekoje. Grįžusi į Lietuvą dirbo juridinėse įstaigose Panevėžyje ir 1923–1925 m. Šiauliuose. 1928–1950 m. su nedidele pertrauka – Kauno universiteto bibliotekos katalaguotoja. Su kitais kūrė bibliotekos knygų ir periodikos sisteminį katalogą, vienintelį tarpukario Pabaltijo šalyse. 1950–1953 m. dirbo Kauno politechnikos instituto bibliotekoje. Išėjusi į pensiją vėl gyveno Šiauliuose. 

Nuo 1931 m. Lietuvos bibliotekininkų draugijos narys.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Estafetė

Estafetė – sportinės varžybos įvairiose sporto šakose (pvz: lengvojoje atletikoje, plaukime, biatlone), kuomet tam tikrais tarpais keičiasi komandos nariai, perduodami vienas kitam kokį sutartinį daiktą (dažniausiai lazdelę) ar tiesiog prisiliesdami prie komandos draugo.

Žiemos sportas 
Žiemos olimpinėse žaidynėse keturiose sporto šakose vykdomos estafetės rungtys. Biatlono estafetėje varžosi keturi sportininkai. Moterims kiekvienai reikia įveikti po 6 km, o vyrams 7,5 km. Slidinėjimo lenktynių rungtyse taip pat varžosi komandos, sudaryto iš keturių asmenų, tik moterims reikia įveikti po 5 km, o vyrams – po 10 km. Greitojo čiuožimo trumpuoju taku estafetėse dalyvauja tik po tris čiuožėjus.

Lengvoji atletika 
Lengvojoje atletikoje paplitusios bėgimo estafetės. Oficialiose varžybose vykdomos 4×100 m ir 4×400 m estafetės, nors alternatyviose ar ne stambiausio rango čempionatuose vyksta ir 4×200 m, 4×800 m ir 4×1600 m estafetės.

Lengvosios atletikos varžybose estafetės lazdelė turi būti perduodama specialiame „koridoriuje“. Jeigu sportininkas perėmė lazdelę už numatytos linijos – sportininkai diskvalifikuojami. Dėl didelio greičio ir mažo atstumo perduodant lazdelę, komandos nariai neretai susiduria ar laiku nepaleidžia lazdelės ir pargriūna. Tokiu atveju komandos dažniausiai netęsia pasirodymo.

Sporto terminologija
Aldona Šiaulienė

Aldona Šiaulienė (g. 1947 m. birželio 24 d. Užugulbinėje, Pabiržės valsčius) – Lietuvos bibliotekininkė.

Biografija 
1965–1970 m. Vilniaus universitete studijavo anglų filologiją. Nuo 1970 m. mokytojavo Šiaulių miesto mokyklose. Nuo 1975 m. Šiaulių viešosios bibliotekos (dabar Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka) vyr. bibliotekininkė, nuo 1986 m. – Vaikų literatūros skyriaus vedėja. Stažavosi Kristianstado, Stokholmo ir Miuncheno bibliotekose. Pranešimus apie bibliotekinį darbą su vaikais skaitė tarptautinėse mokslinėse konferencijose.

Nuo 1993 m. Tarptautinės vaikų literatūros asociacijos (IBBY) narė, nuo 1994 m. žurnalo „Rubinaitis“ redkolegijos narė, 2003–2004 m. Šiaulių miesto Kultūros tarybos narė.  Lietuvos bibliotekininkų draugijos narė.

Įvertinimas 
 2005 m. Garbės ženklas „Už nuopelnus Šiaulių apskričiai“,
 2006 m. Vaikų literatūros premija.

Šaltiniai

Nuorodos 
 „Rubinaitis“ 

Lietuvos bibliotekininkai
Rape Me

„Rape Me“ (angl. „Išprievartauk mane“) – daina, kurią parašė amerikiečių grunge grupė „Nirvana“. Singlas buvo išleistas 1993 m. kartu su „All Apologies“, taip pat albume „In Utero“.

Dainų sąrašas 

Visas dainas parašė Kurt Cobain.

 „All Apologies“ – 3:50
 „Rape Me“ – 2:49
 „Moist Vagina“ – 3:34

Topų pozicijos 

Nirvana

it:All Apologies/Rape Me#Rape Me
sv:Rape Me
Aldona Vaišvilienė

Aldona Vaišvilienė (1928 m. lapkričio 8 d. Biržuose – 1998 m. lapkričio 15 d. Šiauliuose) – Lietuvos bibliotekininkė, tautodailininkė.

Biografija 
1948 m. baigė Pasvalio gimnaziją. Nuo 1952 m. gyveno Šiauliuose, nuo 1953 m. Šiaulių viešosios bibliotekos (dabar Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka) bibliotekininkė. Dirbdama studijavo bibliotekininkystę Vilniaus universitete. Baigė 1960 m., 1960-1984 m. Muzikinės literatūros skyriaus vedėja. Vedė muzikos pamokėles jaunimui, vadovavo Kultūros liaudies universiteto muzikos fakultetui. 

Laivalaikiu mezgė, kūrė gobelenus, kilimus. Surengė keletą autorinių rankdarbių parodų, dalyvavo Šiaulių krašto tautodailininkų parodose. Nuo 1966 m. Lietuvos tautodailininkų sąjungos narė.  Tarp kitų darbų – Šiaulių Romuvos pagrindinės mokyklos vėliava.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Lietuvos tautodailininkai
Rūta Žirgulytė

Rūta Žirgulytė (g. 1956 m. liepos 6 d. Šlapaberžėje, Kėdainių rajonas) – Lietuvos bibliotekininkė.

Biografija 
1974–1979 m. studijavo Vilniaus universitete. Nuo 1979 m. Šiaulių viešosios bibliotekos (dabar Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka) bibliotekininkė, 1979–1984 m. buvo mokslinė sekretorė, nuo 1984 m. direktoriaus pavaduotoja mokslo reikalams, nuo 2006 m. bibliotekos direktorė.

Stažavosi Austrijos, Danijos, Didžiosios Britanijos, Norvegijos, Suomijos, Švedijos viešosiose bibliotekose. Šiaulių apskrities Kultūros ir meno tarybos narė. Dalyvavo bibliotekų asociacijos konferencijose Vengrijoje, Škotijoje. Paskelbė straipsnių profesinėje bei miesto spaudoje. 

Lietuvos bibliotekininkų draugijos narė, iki 2007 m. šios draugijos Šiaulių skyriaus pirmininkė.

Įvertinimas 
 2006 m. – Garbės ženklas „Už nuopelnus Šiaulių apskričiai“.

Šaltiniai 

Lietuvos bibliotekininkai
Stephen Ademolu

Stefanas Ademolu (Stephen Ademolu; g. 1982 m. lapkričio 20 d.) – Kanados futbolininkas, rungtyniaujantis puolėjo arba saugo pozicijoje.

Ademolu gimė nigeriečio ir jamaikietės šeimoje. Jo brolis O’Nicholas taip pat futbolininkas.

Karjera 
Paauglystėje rungtyniavo JAV koledžų komandose, o profesionalo karjerą pradėjo 2004 m. Švedijos klube Trelleborgs FF. Vėliau žaidė Norvegijoje.

2009 m. tapo Ekrano klubo nariu. Su šia ekipa laimėjo A Lygą ir LFF taurę. 

2011 metais grįžo į Kanadą.

Stephen Ademolu žaidė Kanados U-23 rinktinėje, o 2005 m. debiutavo nacionalinėje rinktinėje, draugiškose varžybose prieš Liuksemburgą.

Laimėjimai 
FK Ekranas
 A Lyga (1): 2009, 2010
 LFF taurė (1): 2010

Nuorodos 
 Karjera

Kanados futbolininkai
Užsienio futbolininkai Lietuvos komandose
Serghei Pogreban

Sergejus Pogrebanas (Serghei Pogreban; g. 1978 m. gegužės 13 d.) – Moldovos futbolininkas, rungtyniaujantis puolėjo pozicijoje. Nistru Otaci klubo žaidėjas.

Didesniąją karjeros dalį žaidė įvairiuose Moldovos klubuose, vėliau praleido sezoną Kazachstane, o nuo 2006 m. rungtyniavo Panevėžio „Ekrane“.

Pogrebanas 2001–2005 m. buvo kviečiamas į Moldovos rinktinę. Už ją sužaidė 14 rungtynių ir įmušė 1 įvartį.

Nuorodos 
 Karjera

Moldavijos futbolininkai
Užsienio futbolininkai Lietuvos komandose
Pennyroyal Tea

Pennyroyal Tea yra amerikiečių grunge grupės Nirvana (amerikiečių grupė) daina. Ji buvo išleista 1993 metais, grupės trečiajame ir paskutiniame albume In Utero, taip pat buvo planuota išleisti kaip trečiąjį albumo singlą 1994-ųjų balandis. Po Nirvanos lyderio Kurt Cobain mirties tą patį mėnėsį, planuotas išleidimas buvo nutrauktas.

Singlas 
Nors dauguma „Pennyroyal Tea“ kopijų buvo išimtos iš prekybos dėl Kurt Cobain mirties, keletas jų buvo parduota.

 „Pennyroyal Tea“ (Remix)
 „I Hate Myself and Want to Die“
 „Where Did You Sleep Last Night“ (MTV Unplugged versija)

Video klipas 
Režisieriui Anton Corbijn buvo pasiūlyta dirbti su „Pennyroyal Tea“ klipu. Jis atsisakė ir pareiškė, kad negalės sukurti nieko geresnio, kaip Heart-Shaped Box klipas. Jeffery Plansker tada tapo nauju režisieriumi. Deja, dėl Kurt Cobain mirties, klipas niekada nebuvo išleistas. Tai būtų buvęs antrasis video klipas iš In Utero albumo, nes MTV atsisakė rodyti Rape Me, o protestuodami dėl to, Nirvana atsisakė sukurti All Apologies klipą, nors daina ir buvo didelis hitas.

Nirvana