Birželio 25

Birželio 25 yra 176-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 177-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 189 dienos.

Informacija

Šventės 
 Kroatija, Slovėnija – Valstybės diena.

Vardadieniai 
Baniutė – Geismantas – Geismantė – Geistara – Geistaras – Geistautas – Geistautė – Geisvyda – Geisvydas – Geisvina – Geisvinas – Girvydas – Prosperas – Vilhelma – Vilhelmas – Vilhelmina – Vilius

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1934 m. – ore sugedus Lietuvos Karo aviacijos naikintuvui Letov Š-20, įvykusioje aviakatastrofoje žuvo lakūnas-mokinys Leonas Meškėnas.
1940 m. – legalizuota Lietuvos komunistų partija;
 1941 m. – Rainių tragedijos diena;
 1993 m. – Lietuvoje į apyvartą išleistas piniginis vienetas Litas ir jo šimtoji dalis Centas, pakeitęs iki tol apyvartoje buvusius vadinamuosius Talonus..

Gimimo dienos 
 1861 m. – Jonas Kumetis, vargonininkas, chorvedys, knygnešys (m. 1949 m.).
 1864 m. – Joanas Korčinskis, stačiatikių dvasininkas, Lietuvos valstybinis veikėjas (m. 1935 m.).
 1882 m. – Zigmontas Antanas Aleksa-Angarietis, Lietuvos ir Rusijos politinis veikėjas, publicistas (m. 1940 m.).
 1884 m. – Antanas Ignas Darevskis-Veryha, Lietuvos teisininkas, ekonomistas, finansų istorikas (m. 1952 m.).
 1886 m. – Jonas Vailokaitis, Lietuvos nepriklausomybės akto signataras, finansininkas, visuomenės ir politikos veikėjas (m. 1944 m.).
 1897 m.:
 Jadvyga Nalivaikienė, Lietuvos tautodailininkė tapytoja (m. 1969 m.).
 Vytautas Brazdžius, Lietuvos dailininkas keramikas. Vienas profesionaliosios keramikos pradininkų Lietuvoje (m. 1969 m.).
 1909 m. – Bronius Aušrotas, Lietuvos karinis veikėjas, kapitonas, žurnalistas (m. 1993 m.).
 1921 m. – Abramas Molčadskis, Lietuvos chemikas, fizinių mokslų daktaras (m. 1997 m.).
 1929 m. – Algimantas Miškinis, Lietuvos architektas, urbanistikos istorikas, kolekcininkas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras, Lietuvos mokslų akademijos narys korespondentas.
 1931 m. – Kazys Ambrasas, literatūros kritikas (m. 1987 m.).
 1932 m. – Vilhelmas Chadzevičius, Lietuvos žurnalistas.
 1934 m. – Gvidas Kazlauskas, Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.
 1935 m.:
 Algimantas Mackevičius, Lietuvos baleto artistas, choreografas (m. 2005 m.).
 Juozas Dringelis, Lietuvos politikas, žurnalistas, aktyvus Sąjūdžio veikėjas, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras.
 1937 m. – Jonas Tomaševičius, lietuvių kino operatorius.
 1938 m. – Jonas Ambrukaitis, Lietuvos pedagogas, logopedas, socialinių mokslų daktaras.
 1939 m. – Algimantas Antanas Kubiliūnas, Lietuvos kompozitorius, pedagogas.
 1945 m.:
 Kristina Baniūnienė, gydytoja, Lietuvos ir Kaišiadorių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Romas Liaudanskas, ūkininkas, Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vidmantas Buivydas, Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Zita Marijona Juodeikienė, agronomė, Lietuvos ir Kaišiadorių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1947 m. – Jonas Meškauskas, pedagogas, Lietuvos ir Vilkaviškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1952 m.:
 Lech Leonovič, Lietuvos ir Vilniaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vitas Anulis, Tauragės rajono ūkio bei politinis veikėjas.
 1955 m.:
 Evaldas Barzdžiukas, Lietuvos architektas.
 Henrikas Petrauskas, Lietuvos ir Elektrėnų politinis bei visuomenės veikėjas.
 Marija Šerienė, Lietuvos ir Pakruojo rajono politinė bei visuomenės veikėja..
 Vilhelmas Džiugelis, gydytojas, Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1956 m. – Pranas Noreika, ekonomistas, Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1958 m. – Povilas Mikalajūnas, Lietuvos ir Biržų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1965 m. – Aušra Gudauskienė, Lietuvos ir Birštono politinė bei visuomenės veikėja.
 1966 m. – Neringa (Pociūtė) Čereškevičienė, LTV laidos „Tele-bim-bam“ kūrėja ir vedėja, vaikų dainų kompozitorė ir atlikėja.
 1967 m. – Justas Dvarionas, pianistas, visuomenės veikėjas.
 1968 m. – Gintaras Karosas, menininkas, Europos parko įkūrėjas ir prezidentas.
 1970 m. – Paulius Koverovas, teisininkas, verslo teisės advokatas, buvęs politinis veikėjas, LR teisingumo viceministras.
 1981 m. – Rūta Ščiogolevaitė, Lietuvos dainininkė.

Mirtys 
 1892 m. – Jonas Čerskis, lietuvių bajorų kilmės keliautojas ir atradėjas, geologas, speleologas, paleontologas ir geografas, tyrinėjęs Sibirą (g. 1845 m.).
 1941 m. – Albinas Baltramiejūnas, lietuvių poetas, žurnalistas, Rainių kankinys (g. 1905 m.).
 1942 m. – Mikas Lipčius, Lietuvos kariškis, valstybės veikėjas (g. 1894 m.).
 1951 m. – Jonas Mizaras, Lietuvos pedagogas, evangelikų reformatų kunigas.  (g. 1901 m.).
 1959 m. – Juozas Ambraziejus, Lietuvos spaudos darbuotojas, visuomenės veikėjas (g. 1877 m.).
 1966 m. – Povilas Gasiūnas, spaudos kolekcionierius, kraštotyrininkas (g. 1897 m.).
 1980 m. – Romanas Marijošius, Lietuvos dainininkas (baritonas) (g. 1914 m.).
 1984 m. – Adolfas Narbutas, pedagogas, dainininkas, vargonininkas, chorvedys (g. 1913 m.).
 1985 m. – Adolfina Budrikaitė-Zulonienė, Lietuvos teatro aktorė (g. 1921 m.).
 1993 m.:
 Juozas Matulis, mokslininkas fizikas, chemikas, ilgametis Lietuvos mokslų akademijos prezidentas (g. 1899 m.).
 Liubomiras Laucevičius, Lietuvos gydytojas terapeutas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras (g. 1905 m.).
 1996 m. – Vytautas Kavolis, sociologas, visuomenininkas (g. 1930 m.).
 2005 m. – Fabijonas Sereika, choro dirigentas ir pedagogas (g. 1938 m.).
 2007 m. – Jurgis Blekaitis, aktorius, poetas, teatrologas (g. 1917 m.).
 2010 m. – Algimantas Vidugiris, tarybinis ir Kirgizijos kino dramaturgas, kino režisierius, kino operatorius. Kirgizijos liaudies artistas, Kirgizijos Lenino komjaunimo premijos laureatas, Nacionalinės Kino meno akademijos narys (g. 1936 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1530 – Augsburgo susirinkime Vokietijos liuteronų kunigaikščiai ir elektoriai Šventosios Romos imperijos imperatoriui pristatė Augsburgo išpažinimą;
 1905 – Frederikas Velsas atrado didžiausią pasaulyje deimantą – Kulinano deimantą;
 1950 – Korėjos karo pradžia;
 1975 – Mozambikas paskelbė nepriklausomybę;
 1981 – įkurta Microsoft korporacija;
 1991 – Kroatija ir Slovėnija paskelbė nepriklausomybę nuo Jugoslavijos;
 1998 – išleisti Microsoft Windows 98.

Gimimo dienos 
 1852 m. – Antoni Gaudí i Cornet, ispanų architektas. Garsiausi darbai: Sagrada Familia, Casa Milà, Casa Batlló (m. 1926 m.).
 1864 m. – Walther Hermann Nernst, 1920 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (m. 1941 m.).
 1903 m. – Džordžas Orvelas, anglų rašytojas ir žurnalistas (m. 1950 m.).
 1904 m. – Vladimiras Kokinakis, garsus tarybinis lakūnas-bandytojas, aviacijos generolas majoras (1943 m.), dukart Tarybų Sąjungos didvyris (1938 ir 1957 m.), Lenino premijos laureatas (m. 1985 m.).
 1905 m. – Elijas Kanetis, bulgarų – ispanų – žydų kilmės rašytojas. Elijas Kanetis buvo apdovanotas daugeliu apdovanojimų, 1981 m. gavo Nobelio literatūrinę premiją (m. 1994 m.).
 1908 m. – Vilardas van Ormanas Kvainas, JAV logikas, matematikas ir filosofas (m. 2000 m.).
 1911 m. – William Howard Stein, 1972 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (m. 1980 m.).
 1941 m. – Denis Arkanas, kanadiečių režisierius, prodiuseris ir scenaristas.
 1954 m. – Sonija Sotomajor, amerikiečių teisininkė, JAV Aukščiausiojo Teismo teisėja; pirmoji ispanų kilmės (Hispanics) ir trečia teisėja moteris JAV Aukščiausiame Teisme per visą jo istoriją.
 1963 m.:
 Aku Sorainen, suomių teisininkas, advokatų kontoros „Sorainen“ steigėjas, vadovaujantysis partneris, verslo teisės advokatas.
 George Michael, graikų kilmės Didžiosios Britanijos muzikantas, prieš pradėdamas solo karjerą grojęs grupėje Wham!.
 1966 m. – Dikembe Mutombo, baigęs karjerą Kongo Demokratinės Respublikos krepšininikas.
 1975 m.:
 María Laura Corradini Falomir, Argentinos-Ispanijos dainininkė. Išgarsėjo po 2002 m. Ispanijos muzikinio konkurso Operación Triunfo, kuriame užėmė 4 vietą.
 Vladimiras Borisovičius Kramnikas, Rusijos šachmatininkas, 14-asis šachmatų pasaulio čempionas (po pergalės prieš Garį Kasparovą 2000 m.).
 1980 m. – Nozomi Takeuchi, japonų aktorė.
 1981 m. – Simon Ammann, Šveicarijos šuolininkas su slidėmis. 2002 m. ir 2010 m. žiemos olimpinių žaidynių čempionas.
 1985 m. – Karimas Matmūras, iš Alžyro kilęs Prancūzijos futbolininkas, rungtyniaujantis atakuojančio saugo arba puolėjo pozicijoje. Alžyro nacionalinės rinktinės ir Vokietijos klubo Borussia Mönchengladbach narys.

Mirtys 
 1933 m. – Ana Brigaderė, latvių rašytoja (g. 1861 m.).
 1982 m. – Igoris Sergejevičius Gouzenko, sovietų GRU karininkas, kriptografas TSRS ambasadoje (Otavoje), slaptaraščių šifruotojas, vėliau perėjęs į Vakarų pusę (g. 1919 m.).
 1984 m. – Michel Foucault, prancūzų istorikas ir filosofas, siejamas su struktūralizmo ir post – struktūralizmo judėjimais. Foucault padarė didelę įtaką ne tik filosofijos, bet taip pat ir kitų humanitarinių bei socialinių mokslų srityse (g. 1926 m.).
 1988 m. – Hilelis Slovakas, pirmasis JAV roko grupės „Red Hot Chili Peppers“ gitaristas (g. 1962 m.).
 1997 m. – Žakas Ivas Kusto, prancūzų jūrininkas, okeanografas, ekologas, režisierius, fotografas. Išrado akvalangą. Tai žymiausias pasaulio okeanografas (g. 1910 m.).
 2005 m. – John Fiedler, amerikiečių aktorius (g. 1925 m.).
 2006 m. – Jaap Penraat, olandų architektas (g. 1918 m.).
 2007 m. – Mahasti, persų dainininkė (g. 1946 m.).
 2008 m. – Lyall Watson, Pietų Afrikos antropologas (g. 1939 m.).
 2009 m.:
 Farrah Fawcett, amerikiečių aktorė ir žymi pop asmenybė (g. 1947 m.).
 Michael Joseph Jackson, amerikiečių dainininkas, dainų autorius, šokėjas ir prodiuseris (g. 1958 m.).
 Sky Saxon, JAV rokenrolo atlikėjas, grupės „The Seeds“ lyderis (g. 1937 m.).

Nuorodos 

Birželis