joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Stasys Asevičius

Stasys Asevičius (1895 m. vasario 26 d. Komisarovkos km., Seinų apskr. – 1972 m. rugsėjo 7 d. JAV) – Lietuvos kariuomenės majoras.

Biografija 
Kilus Pirmajam pasauliniam karui mobilizuotas į Rusijos armiją. Po metų pasiųstas į Irkutsko karo mokyklą, kurią baigė 1916 m. įgydamas karininko laipsnį. Buvo pasiųstas į frontą prieš austrus Karpatuose.

Kilus revoliucijai grįžo į Lietuvą. 1919 m. sausio 9 d. savanoriu stojo į Lietuvos kariuomenę, paskirtas Seinų komendantūros komendantu. 1919 m. spalio 1 d. perkeltas į septintą pėstininkų pulką Kaune, suteikiant kapitono laipsnį. 1919 m. spalio 10 d. – 1920 m. sausio 14 d. dalyvavo kovose su bermontininkais ir iki 1922 m. gegužės 28 d. – kovose su lenkais. 1922 m. balandžio 25 d. perkeltas į aštuntą pėstininkų pulką kulkosvaidininkų kuopos vadu.

1925 m. liepos 15 d. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1926 m. balandžio 19 d. perkeltas į šarvuočių rinktinę kuopos vadu. 1926 m. gruodžio mėn. dalyvavo perversme, vairavo šarvuotį „Karas“ ir vedė koloną prie vyriausiojo štabo.

1927 m. vasario 10 d. perkeltas į pirmos karo apygardos štabą suteikiant majoro laipsnį. 1928 m. vasario 23 d. perkeltas į pirmąjį pėstininkų pulką trečiojo bataliono vadu. 1931 m. rugpjūčio 17 d. išklausė aukštesniųjų karininkų kursus.

1932 m. liepos 6 d. išėjo į atsargą. 1934 m. Kariuomenės teismas pašalino jį iš atsargos karininkų. 1938 m. kovo 8 d. grąžintas atsargos majoro laipsnis. Mirė 1972 m. rugsėjo 7 d. JAV.

Parašė atsiminimų knyga „Praeitin atsigręžus“.

Žmona Dominika (g. 1895 m.), sūnūs Vytautas Aras (g. 1923 m.), Kęstutis Asevičius (g. 1925 m.) ir dukra Danutė Batūra (g. 1920 m.). Jo ir kitų Asevičių protėvis Tomas Asiewicz 1764 m. pasirašė LDK Generalinę konfederaciją.

Apdovanojimai 
 1928 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis
 1928 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis
 1930 m. Vytauto Didžiojo 5 laipsnio ordinas

Nuorodos 
 Enciklopedija „Lietuvos kariuomenės karininkai 1918-1940 m.“

Lietuvos majorai
Naurašiliai

Naurašiliai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Smilgių, 13 km nuo plento . Stūkso mitologiniai akmenys Mukolas ir Mukoliukas.

Gyventojai

Žymūs žmonės

Iš kaimo kilęs skulptorius Bernardas Bučas (1903–1979). Išlikusi perstatyta jo gimtoji sodyba.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Giraitiškės

Giraitiškės – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Prienų, kairiajame Nemuno krante.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Girbučiai

Girbučiai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Alizavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Girbutkiai

Girbutkiai – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 5 km nuo Linkuvos, prie Dvariūkų tvenkinio, šalia kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
Girdėnai

Girdėnai – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Svirkų. Šalia Žvyrių, Valiūkiškės kaimai, 2 km nuo Svylos upės. 1 km nuo gyvenvietės įsikūręs Alių durpynas („DURPETA“).

Gyventojai

Išnašos 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Girdžiūnai (Joniškis)

Girdžiūnai – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Pavirčiuvės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Vokietijos Vyriausybė

Vokietijos Federalinė Vyriausybė () – nacionalinė Vokietijos Federacinės Respublikos Vyriausybė, federalinių ministrų kabinetas ( – 'Sąjungos kabinetas').

Sudėtis

Teisininkai 
Kiekvienoje Vokietijos Vyriausybėje gausu teisininkų. Mažiausia dalis – 25 %, nepriklausomai nuo politinių partijų Skaičiuojami teisininkai generalistai (), t. y. išlaikę antrąjį valstybinį teisės egzaminą (įgiję universitetinį išsilavinimą), po kurio gali užsiimti bet kuria teisine profesija be jokių papildomų kvalifikacinių egzaminų.

Šaltiniai

Nuorodos  

 Oficiali Vokietijos Vyriausybės tinklavietė (vokiečių, anglų, prancūzų k.)
 
Vokietijos politinė sistema
Vyriausybės
Vokietijos konstitucinė teisė
Adolfas Sruoga

Adolfas Sruoga (1887 m. balandžio 19 d. Baibokuose, Čypėnų valsčius – 1941 m. Intoje, Rusija) – vienas pirmųjų Lietuvos pašto vadovų.

Biografija 
Broliai diplomatas Juozas Sruoga, rašytojas Balys Sruoga, ekonomistas Kazys Sruoga, ūkininkas Aniolas Sruoga, sesuo Emilija Sruogaitė.

1906 m. baigė Panevėžio gimnaziją. 1911 m. baigė Šarlotenburgo politechnikumą, inžinierius elektrikas.

Nuo 1911 m. Tiflise Užkaukazės geležinkelių valdybos inžinierius, Užkaukazės telegrafų mechanikas, jam pavesta vadovauti Kaukazo geležinkelio bataliono technikos mokyklai. Nuo 1913 m. Peterburgo miesto telefonų stoties Peterburgo telefonų tinklo inžinierius, 1917 m. po Vasario revoliucijos – Petrogrado susisiekimo dalies Telegrafo ir telefonų skyriaus vedėjas.

1918 m. grįžo į Lietuvą, Vilniuje dirbo įvairiose technikos komisijose, Lietuvos paštų, telegrafų ir telefonų valdybos viršininko padėjėjas ir Lietuvos paštų, telegrafų ir telefonų mokyklos vedėjas. 

Justo Paleckio laikraščio „Naujas žodis“ savininkas. Jam priklausė didžiulis „Tulpės“ knygynas Kauno miesto centre, to paties pavadinimo spaudos bendrovė, 1926 m. nupirkta cinkografijos ir litografijos įmonė „Žiedas“, turėjo akcijų kitose įmonėse.  Laikytas pasiturinčiu žmogumi, turėjo didelį pasitikėjimą verslo sluoksniuose.

1927–1933 m. Lietuvos pašto valdybos direktorius. 1935 m. vasario mėn. „Pašto ženklų byloje“ nuteistas 15 metų sunkiųjų darbų kalėjimo. 1941 m. ištremtas į Intos lagerį, kuriame ir mirė.

Įvertinimas 

 Vytauto Didžiojo III laipsnio ordinas (1931 09 08)
 Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino III laipsnio ordinas (1928 02 16)
 Lietuvos nepriklausomybės medalis (1928)
 Latvijos Trijų žvaigždžių III laipsnio ordinas (1930)
 Švedijos Vazos III laipsnio ordinas (1931)
 Švedijos karaliaus medalis už nuopelnus (1931)

Šaltiniai 

Lietuvos inžinieriai
Lietuvos filatelistai
Lietuvos nusikaltėliai
Mame Biram Diouf

Mamė Biramas Diufas (g. 1987 m. gruodžio 16 d.) – Senegalo futbolininkas, rungtyniaujantis Stoke City komandoje. Žaidžia puolėjo pozicijoje.

2010 m. rugpjūčio 6 d. iki sezono pabaigos buvo išnuomotas Blackburn Rovers klubui.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai 

Senegalo futbolininkai
Bronislovas Zaikauskas

Bronislovas Zaikauskas (1934 m. balandžio 22 d. Balčiūniškiuose, Anykščių raj. – 2008 m. balandžio 6 d. Vilniuje) – Lietuvos ekonomistas, sovietinis valstybės ir partinis veikėjas.

Biografija 
1945–1954 m. mokėsi Viešintų vidurinėje mokykloje, kurią baigė sidabro medaliu. 1954–1959 m. studijavo Vilniaus universitete pramonės ekonomiką, įgijo ekonomisto išsilavinimą.

Jaunystėje aktyviai sportavo, triskart SSRS akademinio irklavimo čempionatų bronzos medalio laimėtojas aštuonvietėje valtyje. 1959 m. Lietuvos sporto meistras. 1985–1989 m. Lietuvos irklavimo federacijos prezidentas.

1959–1960 m. dirbo ekonomistu LSSR mėsos ir pieno pramonės ministerijoje. 1960–1988 m. dirbo LSSR valstybiniame plano komitete: 1960–1976 m. ėjo įvairias pareigas, 1976–1979 m. šio komiteto pirmininko pavaduotojas, 1979–1984 m. pirmininko pirmasis pavaduotojas, 1984–1988 m. komiteto pirmininkas ir LSSR Ministrų tarybos pirmininko pavaduotojas.

1981–1986 m. kandidatas į LKP CK narius. Algirdą Brazauską išrinkus LKP vadovu, 1988 m. užėmė LKP CK sekretoriaus pramonei ir statybai pareigas. 1980–1990 m. Lietuvos SSR AT deputatas.

Kartu su Aleksandru Drobniu išleido knygas „Penkmečio žingsniai“ (1972 m.) ir „Penkmečių rikiuotėje – dešimtasis“ (1978 m.). 1983 m. jam paskirta LSSR valstybinė premija. 1984 m. suteiktas LSSR nusipelniusio ekonomisto garbės vardas. 

Lietuvai atkūrus Nepriklausomybę dirbo Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo patarėju. 1990–1992 m. Vyriausybės vadovybės patarėjas ūkio analizės ir plėtojimo klausimais. 

1993–1995 m. banko „Hermis“ Marketingo departamento direktorius. Nuo 1995 m. Kooperacijos banko vadovas, šio banko valdybos pirmininkas (1996 m. bankas bankrutavo). 1998 m. kaip buvęs Kooperacijos banko vadovas pripažintas kaltu už banko turto iššvaistymą. Teisėsaugos organai nustatė, kad neatsakingai išduodamas paskolas, banko valdybos pirmininkas iššvaistė 3 389 800 litų. Jis nuteistas kalėti 5 metus, vėliau bausmė sumažinta iki 2 metų.  2000 m. birželio mėn. paleistas iš sustiprinto režimo kolonijos. 

2000–2008 m. Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos ekonomikos ir verslo reikalų ekspertas. Darbo partijos deleguotas dalyvavo Seimo komisijų veikloje.

Palaidotas Vilniaus Rokantiškių kapinėse šeimos kape šalia sūnaus.

Šaltiniai 

Lietuvos TSR politiniai veikėjai
Lietuvos TSR viceministrai
LTSR valstybinės premijos laureatai
Lietuvos ekonomistai
Lietuvos bankininkai
Lietuvos irkluotojai
Mykolas Junčas-Kučinskas

Mykolas Junčas-Kučinskas (1893 m. rugpjūčio 25 d. Makiuose – 1973 m. kovo 16 d. Vilniuje) – sovietinis partinis veikėjas.

Biografija 
1918–1923 m. Raudonosios armijos karys Urale, Sibire. 1923–1926 m. kooperatyvų ir partinis darbuotojas Baltarusijos SSR. Nuo 1926 m. mokėsi Vakarų tautinių mažumų komunistiniame universitete Maskvoje. 1930 m. pasiųstas į Lietuvą, 1930–1931 m. Martyno Kučinsko pavarde dirbo LKP CK organizatoriumi Šiaulių rajone. 1931 m. nuteistas 12 m. kalėti. Per pasikeitimą politiniais kaliniais 1933 m. spalio mėn. išleistas į SSRS. 1935 m. baigė Vakarų tautinių mažumų komunistinį universitetą. 1935 m. rugpjūčio mėn. grįžo į Lietuvą. 1935–1936 m. Petro Kontvainio pavarde dirbo LKP CK organizatoriumi Panevėžio rajone ir Salantuose. 1936 m. rugpjūčio mėn. Nevarėnuose suimtas, 1937–1940 m. vėl kalintas.

1940 m. birželio mėn. – 1941 m. LSSR darbo ministras, darbo liaudies komisaras. 1941–1943 m. LKP(b) CK ir LKT įgaliotinis evakuotųjų reikalams Kuibyševo srityje ir Mordovijos ASSR. 1943 m. LKP(b) CK įgaliotinis 16-oje lietuviškoje divizijoje. 1944–1946 m. LKP(b) CK seretorius kadrams ir LKP(b) CK biuro narys. 1946–1947 m. dirbo Maskvoje, LSSR MT nuolatinis atstovas prie SSRS MT. 1947–1959 m. LSSR AT prezidiumo pirmininko pavaduotojas. Nuo 1960 m. pensininkas.

1941–1960 m. LKP CK narys. 1947–1963 m. LSSR AT deputatas. 

Palaidotas Antakalnio kapinėse.

Įvertinimas 
 1963 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas

Šaltiniai

Literatūra 
 Raštai / Mykolas Junčas-Kučinskas. – Vilnius: Mintis, 1976. – 190 p.: iliustr.

Lietuvos TSR politiniai veikėjai
Girelė (Kelmė)

Girelė – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km nuo Karklėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Girelė (Taruškos)

Girelė – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Taruškų.

Gyventojai

Išnašos 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Girelė (Panevėžys)

Girelė – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Piniavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Girelė (Vadokliai)

Girelė – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Vadoklių.

Gyventojai

Išnašos 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Girelka

Girelka vadinami kaimai:

 Širvintų rajone;
 Utenos rajone:
 Leliūnų seniūnijoje,
 Utenos seniūnijoje.
Girgždai (Kaišiadorys)

Girgždai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kalvių.

 

Yra saugomas Girgždų akmuo.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Girgžduose 1925 m. gimė Lietuvos chemikas organikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras Juozas Degutis.

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Giriniai (viensėdis)

Giriniai – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Arnionių I.

Istorija 
Vienkiemis užrašytas 1852 m. Joniškio bažnyčios knygoje.

Gyventojai

Išnašos 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Girininkai (Juknaičiai)

Girininkai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 16 km į pietus nuo Juknaičių. Įsikūręs Nemuno deltoje, tarp kelių žiogių (Kemerio ežeras, Kapų ežeras, Vakarinis ežeras, Žiogys). Šiaurėje – Beržtų miškas. Pasiekiamas keliu .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Danielius Štašus (; 1872–1953) – Vokietijos tapytojas, grafikas ir rašytojas.

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Girkaliai (Mažeikiai)

Girkaliai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Šerkšnėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Giruliai (Zujūnai)

Giruliai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, ~5 km į pietvakarius nuo Pilaitės (Vilnius), Girulių miško apsuptyje. Miško keliukais jungiasi su Karveliškėmis, Platiniškėmis, Bieliūnais, Vaičiūniškėmis.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Girvalakiai I

Girvalakiai I – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Aukštupėnų.

Gyventojai

Išnašos 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Girvalakiai II

Girvalakiai II – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Aukštupėnų.

Gyventojai

Išnašos 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Girvydiškė

Girvydiškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Giteniškė

Giteniškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Bikėnų.

Gyventojai

Išnašos 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gižiai

Gižiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Giedraičių.

Istorija 
Kaimas minimas 1780 m. Giedraičių mirusiųjų metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gydiškis

Gydiškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gykiai

Gykiai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Svėdasų. Gykių-Vaitkūnų botaninis draustinis (95 ha, įkurtas 1974 m.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Gyviai (Rokiškis)

Gyviai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Salų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Gliebiškis

Gliebiškis – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Kruonio, šalia kelio . Šiauriau auga miškas Gojus, į vakarus nuo kaimo įkurtas Lapainios botaninis draustinis.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Gliebiškyje 1966 m. gimė Lietuvos botanikas, biomedicinos mokslų daktaras Zigmantas Gudžinskas.

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Glūdiškis

Glūdiškis – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Godėnai (Vilkija)

Godėnai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, į rytus nuo Vilkijos.

Gyventojai

Išnašos 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Godūniškiai

Godūniškiai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 12 km nuo Kalvarijos.

Gyventojai

Nuorodos 
 Goduniszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom II, psl. 645 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Gojus (Prienai)

Gojus – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, prie Stakliškių.

Gyventojai

Išnašos 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gojus (Varėna)

Gojus – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 10 km nuo Senosios Varėnos, 2 km į šiaurės rytus nuo Druckūnų, prie kelio .

Istorija 
Iki XX a. vid. buvo geležinkelio stotis prie linijos Varėna–Alytus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Gojus (Vydeniai)

Gojus – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Vydenių, piečiau kelio , prie Kalėdonių miško.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 14 žmonių, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Grabava (reikšmės)

Grabava vadinami kaimai:

 Kauno rajone;
 Marijampolės savivaldybėje:
 Marijampolės seniūnijoje,
 Sasnavos seniūnijoje.
Grabijolai (Vilnius)

Grabijolai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Kernavės, Neries dešiniajame krante, priešais Grabijolus Elektrėnų savivaldybėje. Kaimas yra Neries regioniniame parke, apsuptas miško, netoli Airupės upelio.

Kaime yra didelis Grabijolų pilkapynas, plyti Vilkų duobė. Už Grabijolų Neryje yra didelė rėva.

Istorija 

Tarpukariu ties Grabijolais ėjo Lietuvos–Lenkijos demarkacinė riba. Šis kaimas pateko į Lenkijos pusę, o esantis kitapus upės – į Lietuvos. Čia veikė Lenkijos pasienio sargybos postas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Grabniokas

Grabniokas – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Inturkės.

Istorija 
1903 m. kaimas minimas Inturkės juodraštinėje priešvedybinių apklausų knygoje. Priklausė Dubingių parapijai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gramantiškė

Gramantiškė – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Griškiškės. 

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Grandai

Apie kaimą Kalvarijos seniūnijoje žr. Grandai (Kalvarija).

Grandai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 7 km nuo Liubavo.

Pavadinimo kilmė 
Vietovardis kildinamas iš žodžio grañdas ʻaukštesnė žemės vieta tarp pelkių; kalniukas pievoseʼ.

Gyventojai

Nuorodos 
 Grądy Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom II, psl. 802 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Graužai (Lazdijai)

Graužai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Seirijų, 4 km į pietvakarius nuo Metelių, prie pietinio Dusios kranto beigi kelio .

Yra Dainavos apygardos Šarūnos rinktinės partizanų (vad. Jurgio Gylio-Kalniaus) kautynių ir žūties vieta (1947 m.).

Istorija 
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžių Gráuža, Gráužas.

XIX a. pab. buvo Graužų kaimas ir dvaras Seinų apskrities Metelių valsčiuje ir parapijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Graužinka

Graužinka – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 14 km nuo Dubingių.

Istorija 

Galbūt indentifikuotinas su Graužinių smukle, minima 1699 m. Molėtų krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gražiškiai (Radviliškis)

Gražiškiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Skėmių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Gražupiai

Gražupiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Gražiškių, prie kelio  ir Širvintos aukštupio. Kaime buvo, 2009 metais panaikintos, Marijampolės miškų urėdijos Gražiškių girininkijos būstinė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Greičiai (Kretinga)

Greičiai – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 3,2 km į rytus nuo Baublių, į pietus nuo Žutautų, prie Kartenalės II upės.

Istorija 
Kaimas susiformavo 1922-1927 m., Lietuvos žemės reformos metu išparceliavus Žutautų palivarką. Per kaimą teka Kartenalės II upelis, skiriantis gyvenvietę nuo Žutautų kaimo. 2003 m. kaime dar buvo 2 sodybos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Greičiūniškės

Greičiūniškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Sužionių. Įsikūręs Asvejos regioninio parko paribyje, šiaurės vakarinėje Širvino ežero pakrantėje. Šiaurėje telkšo užpelkėjęs Krakinio ežeras, iš šiaurės, pietų ir rytų kaimą supa tamsūs eglynai, raistai. Į Greičiūniškes galima patekti miško keliuku nuo Sidabrių arba siauru keliuku nuo Stankų.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Griauzdė (Biržai)

Griauzdė – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Griauzdės

Griauzdės – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Griaužiai (Papilys)

Griaužiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gribaša

Gribaša – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Dubičių, Dainavos girioje, prie Kaniavėlės upelio. Pro kaimą eina miško kelias Rudnia–Mantotai. Apylinkės pelkėtos.

Istorija 
XIX a. pab. Gribaša buvo valstybinis kaimas Lydos apskrityje.

Gyventojai 

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 69 žmonės, iš kurių 57 užsirašė lietuviais ir 12 lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Griežiškės

Griežiškės – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Šakynos.

Panaikintas 1986 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Grigaliūniškės

Grigaliūniškės – buvęs kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 8 km nuo Gudelių.

Istorija 
Ąžuolų Būdos apylinkės Grigaliūniškių kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Grigiškės (Lavoriškės)

Grigiškės – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km nuo Lavoriškių.

Gyventojai

Išnašos 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Aleksandras Barauskas

Aleksandras (Aleksas) Barauskas (1899 m. liepos 15 d. Butrimoniuose, Krekenavos valsčius – 1940 m. birželio 15 d. Ūtoje, Varėnos valsčius) – Lietuvos pasienio policininkas.

Biografija 
Gimė neturtingų ūkininkų šeimoje. Tėvai turėjo 4 ha žemės. Šeimoje buvo dar 5 vaikai – 2 broliai ir 3 seserys. Tėvas mirė, kai Aleksandrui buvo 7 metai.

1920–1923 m. tarnavo Lietuvos kariuomenėje, Drausmės bataliono 2-oje kuopoje, karinis laipsnis – viršila. 1927–1928 m. tarnavo nepilnamečių nusikaltėlių drausmės ir auklėjimo įstaigoje auklėtoju.

Nuo 1929 m. liepos 11 d. tarnavo Alytaus apskrities pasienio policijoje, pradžioje eiliniu policininku, vėliau sargybos viršininku. Kaip pasienio policijos pareigūnas tarnavo Perlojoje, Varėnoje ir Ūtoje. 1932 m. vasarą, tarnaudamas Perlojoje, susituokė su Ona Bučinskaite (1914–2002).

1940 m. birželio 15 d. naktį Ūtos pasienio sargybos viršininkas A. Barauskas, prieš tai patikrinęs pasienio sargybos postus, su šeima ilsėjosi savo bute, mediniame vieno aukšto name. Butas kartu buvo ir pasienio sargybės būstinė. Vos už 100 metrų nuo namo buvo Baltarusijos teritorija.

Maždaug 3 val. 40 min. apie 20 sovietų kariuomenės 185-osios šaulių divizijos žvalgybinės grupės kareivių šautuvais ir kulkosvaidžiais apšaudė sargybos būstinę. Apšaudymas tęsėsi apie 20 minučių, o po to į būstinę buvo mesta granata, ji sprogo prie buto langų. Šeši sovietų kareiviai įsiveržė į patalpą ir išsivedė A. Barauską į kiemą. Vienas kareivis kelis kartus jam kirto kardu, o jam nugriuvus, kitas pasieniečiui iššovė į galvą.

Įvykį matė net 8 liudininkai – A. Barausko žmona, kaimynai, namo šeimininkai, taip pat į pagalbą atskubėję dar du Lietuvos policininkai, kurie taip pat buvo apšaudyti ir pasitraukė. A. Barauskas mirė jau vežamas pas gydytoją. Po įvykdytos Lietuvos pareigūno egzekucijos sovietų kariai pasitraukė į savo pozicijas. 

Palaidotas Perlojos bažnyčios šventoriuje.

2010 m.  balandžio 29 d. LR Seimas priėmė rezoliuciją, kuria Vyriausybei rekomenduojama kreiptis į Rusiją su prašymu ištirti pareigūno mirties aplinkybes, nustatytus kaltininkus nubausti bei skirti kompensaciją artimiesiems.

Atminimo įamžinimas 
1992 m. jo žūties vietoje Ūtos kaime pastatytas atminimo kryžius. 2005 m. gegužės 10 d. apdovanotas (po mirties) Vyčio Kryžiaus ordino Didžiuoju kryžiumi. 2005 m. birželio 15 d. Ūtos kaime Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro ir Varėnos šaulių pastangomis pastatytas atminimo ženklas-paminklas. 

Valstybės sienos apsaugos tarnyba (VSAT), įamžindama jo atminimą, pritarus Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos centrui, nutarė nuo 2006 m. birželio 15 d. VSAT Varėnos rinktinės Dubičių užkardai suteikti Aleksandro Barausko vardą.

2015 m. liepos 24 d. naujam moderniam VSAT patruliniam laivui suteiktas Aleksandro Barausko vardas. 

2020 m. birželio 15 d. A. Barauskas apdovanotas (po mirties) VSAT atminimo ženklu „Valstybės sienos apsaugai – 100“.

Šaltiniai 

Lietuvos pasienio policininkai
Grikapalis

Grikapalis – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šventežerio.

Gyventojai

Nuorodos 
 Grykopol Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom II, psl. 884 (lenk.)

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Grikapėdis (Prienai)

Grikapėdis – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Jiezno, prie Verknės upės. Šiaurėje eina plentas į Prienus. Stovi Grikapėdžio malūnas. Betoninė malūno ir čia buvusios vandens jėgainės užtvanka pralaužta, bet dešinėje pusėje išlikusios nuolaužos upėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Grikiapeliai (Ignalina)

Grikiapeliai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Gubavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Grikienos (Biržai)

Grikienos – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Vabalninko, prie kelio . Į rytus nuo kaimo auga Vosniūnų miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Grimzeliai

Grimzeliai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km nuo Lupikų.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Rimantas Dichavičius (g. 1937) – fotomenininkas.

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Grincagalė

Grincagalė – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Alizavos.

Istorija

Gyventojai

Išnašos 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Griniūnai

Apie kaimą Biržų rajone žr. Griniūnai (Biržai).

Griniūnai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Ramygalos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Grišoniškės

Grišoniškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Panočių, prie Mazupio ir ant jo užtvenkto Grišoniškių tvenkinio. Išlikusi tik sodybvietė.

Istorija
Įkurtas kaip šlėktų palivarkas. Sudarė 1 sodyba.

Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 23 žmonės, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

Nuorodos 
 Gryszaniszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom II, psl. 885 (lenk.).

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Grubos (Pandėlys)

Grubos – buvęs viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Pandėlio.

Panaikintas 1978 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Grudžiai

Grudžiai – viensėdis Pasvalio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Vaškų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Grumšliai

Grumšliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Smilgių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Grumšliuose 1890 m. balandžio 27 d. gimė teisininkas, karinis ir visuomenės veikėjas, pulkininkas leitenantas Jurgis Juras Kubilius.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gruodiškiai

Gruodiškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Arnionių I.

Istorija 
1744 m. Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose užrašytas Gruodžių kaimas, kurį galima tapatinti su Gruodiškiais. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.1781 m. kaimas minimas Skiemonių santuokų metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Virbalio herbas

Virbalio herbas – vienas iš Virbalio miesto simbolių.

Aprašas 
Sidabriniame (šviesiai pilkame) skydo lauke ant žalios papėdės stovi basas sparnus demonstruojantis arkangelas Mykolas, dėvintis mėlynus marškinius ir purpurinį apsiaustą. Juos juosia sidabrinė juosta. Dešine ranka remiasi į sidabrinį kalaviją raudonu efesu, o kairėje rankoje laiko juodas svarstykles. Marškinių vidus ir svarstyklių raišteliai – raudoni. Sparnai ir plaukai yra rudi, o sparnų apatinio krašto plunksnos – auksinės. Kūnas yra natūralios spalvos.

Istorija 

Herbą Virbaliui Zigmantas Vaza suteikė 1593 m. birželio 15 d. Šis herbas buvo naudojamas iki XVIII a. pabaigos. 1876 m. buvo pateiktas herbo projektas, tačiau jis nepatvirtintas. Herbas buvo atkurtas pagal 1593 m. piešinį. Virbalio herbą Lietuvos Respublikos Prezidentas patvirtino 1993 m. birželio 12 d.

1993 m. patvirtinti Lietuvos gyvenviečių herbai
Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenviečių herbai
Virbalis
Supercopa de España de Baloncesto

Supercopa de España de Baloncesto (Ispanijos supertaurė) - kasmetinis Ispanijos krepšinio turnyras. Jame dalyvauja keturios komandos:

ACB lygos praėjusio sezono čempionas
Ispanijos taurės nugalėtojas.
Turnyro šeimininkų komanda.
Geriausiai Europoje žaidusi Ispanijos komanda.

Nugalėtojai

Naudingiausi žaidėjai

Taurę iškovoję klubai
 4: TAU Cerámica
 3: FC Barcelona

Nuorodos
ACB.com: Palmarés y relación de MVP's de la Supercopa ACB 

Ispanijos krepšinio lygos
Kaišiadorių geležinkelio stotis

Kaišiadorių geležinkelio stotis – geležinkelio stotis vidurio Lietuvoje, Kaišiadoryse, vienas svarbiausių geležinkelio mazgų. Adresas: J. Misiūno a. 2, Kaišiadorys. Stovi atkarpoje Vilnius-Kaunas ir Vilnius–Klaipėda. Valdo Lietuvos geležinkeliai. Greta yra buvusi Kaišiadorių autobusų stotis.

Istorija 

XIX a. antroje pusėje pradėtas tiesti geležinkelis Vilnius-Kaunas. 1862 m. gegužės 9 d. pro Jatkonių kaimą ir Kaišiadorių dvarą pravažiavo pirmasis traukinys.

1871 m. nuo Jatkonių iki Liepojos buvo nutiesta nauja atšaka ir pastatyta stotis. Jatkonių kaimas tapo geležinkelio mazgu. 1871 m. spalio 24 d. iš Vilniaus per Jatkonis į Liepoją išvažiavo pirmasis traukinys. 1871 m. gruodžio 8 d. Jatkonių geležinkelio stotis pagal netoliese buvusio kaimo pavadinimą pervadinta Kaišiadorių geležinkelio stotimi. Visas geležinkelis iki pat Romnų pradėjo funkcionuoti 1874 m. 1883 m. buvo pastatytas vandens bokštas. 1919 m. liepos 6 d. iš Kaišiadorių į Radviliškį išvyko pirmasis nepriklausomos Lietuvos traukinys. 1995 m. liepos 5 d. ant geležinkelio stoties sienos atidengta paminklinė lenta šiam įvykiui pažymėti.

1944 m. besitraukdami vokiečiai sudegino geležinkelio stotį ir išardė bėgius. 1944 m. liepos 15 d. Kaišiadoris užėmė sovietinės kariuomenės daliniai. Po karo stotis atstatyta senosios vietoje. 1947 m. Maskvoje sušaudytas Didžiosios Kovos Apygardos įkūrėjas partizanas J. Miliūnas, anksčiau dirbęs Kaišiadorių policijos vachmistru. 1997 m. ant Kaišiadorių geležinkelio stoties sienos, kur jis dirbo, jam atidengta memorialinė lenta.

Aplinkinės stotys 
 Miestelių ir kaimų: Žaslių geležinkelio stotis (kryptis: Lentvaris, Vilnius) ir Livintų geležinkelio stotis (kryptis: Jonava)
 Miestų: Lentvario, Jonavos ir Kauno geležinkelio stotis

Šaltiniai

Nuorodos 
 Kaišiadorių geležinkelio stotis žemėlapyje (Wikimapia)

Kaišiadorys
Lietuvos geležinkelio stotys
Gruožninkėliai (Varėna)

Gruožninkėliai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Žilinų, negyvenama pietinė Gruožninkėlių kaimo Trakų rajone dalis, Bytautonių miške. Priklauso viena sodyba.

Gyventojai

Išnašos 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Gubertavas

Gubertavas – buvęs kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Eišiškių.

Istorija 
2016 m. kaimas panaikintas prijungiant jį prie Vilkonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gubesa

Apie viensėdį žr. Gubesa (viensėdis).

Gubesa – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Giedraičių.

Istorija 
1843 m. Giedraičių bažnyčios Status animarum knygoje minimas Gubesos vienkiemis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudakampis

Gudakampis – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Butrimonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudaraistis

Apie kaimą Vilniaus rajone žr. Gudaraistis (Vilnius).

Gudaraistis – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurę nuo Merkinės, Subartonių miškuose, netoli Gelovinės ežero. Šalia eina plentas .

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudeikiai

Gudeikiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Dubingių.

Istorija 

Turbūt tas pats kaimas (Gudaičiai) minimas 1554 Vilniaus tijūnystės inventoriuje. 1744 m. kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudeliai (kaimas)

Gudeliai – kaimas Marijampolės savivaldybėje, greta Gudelių miestelio.

Gyventojai

Išnašos 

Marijampolės savivaldybės gyvenvietės
Ticijaus ir Bodės taisyklė

Ticijaus ir Bodės taisyklė – taisyklė, nusakanti vidutinius planetų ir mažųjų planetų (asteroidų žiedas) nuotolius nuo Saulės.

Formulė

Pagal šią taisyklę, kiekvienos planetos orbitos didysis pusašis, , gali būti apskaičiuojamas pagal formulę

Čia , atitinkamai Merkurijui, Venerai, Žemei ir t. t. tolstant nuo Saulės.
Matavimo vienetai parinkti tokie, kad Žemės . Padalinus gautą  iš 10, gaunami planetų atstumai astronominiais vienetais.
Tada formulę galima parašyti taip:

 

kur

Duomenys

Atstumų, apskaičiuotų su Ticijaus - Bodės taisykle, ir tikrų atstumų palyginimas.

1 Cerera buvo laikoma planeta nuo 1801 iki 1860. Plutonas nuo 1930 iki 2006. Dabar Plutonas, kaip ir Cerera, Eridė yra laikomi mažosiomis planetomis.

2 Plutonui pagal šią taisyklę daug labiau tinka Neptūno atstumas - 38.8 AU. Tada paklaida būtų tik 1.62%.

Teorinis pagrindimas

Ticijaus ir Bodės taisyklė neturi jokio tvirto teorinio pagrindo. Greičiausiai ji susijusi su orbitiniu rezonansu ir laisvės laipsniais, nes ją galima pritaikyti kiekvienai stabiliai planetų sistemai. Dėl orbitinio rezonanso Saulės sistemoje yra vietų, kuriose negali būti ilgalaikių stabilių orbitų.

Saulės sistemos kūrimosi ir evoliucijos modeliai rodo, kad bet kokia stabili planetų sistema turėtų paklusti Ticijaus ir Bodės taisyklei.

Saulės sistemos planetų palydovų ir egzoplanetų sistemos

Yra labai mažai sistemų, kurioms būtų galima patikrinti Ticijaus - Bodės taisyklės tinkamumą. Saulės sistemoje tik dvi planetos, turinčios didelių palydovų, kurių formavimasis labai primena planetų formavimasį, sistemas. Penkių didžiausių Jupiterio palydovų ir didžiųjų Urano palydovų nuotolius galima apskaičiuoti pagal kitokias nei Ticijaus ir Bodės taisykles.  

Iš kol kas atrastų kitų planetinių sistemų, tik 55 Cancri turi pakankamai planetų, kad būtų galima bandyti pritaikyti panašią į Ticijaus ir Bodės taisyklę. Šiai sistemai buvo pritaikyta formulė a = 0.0142 e 0.9975 n, pagal kurią 2 AU atstumu iki žvaigždės turėtų būti penkta dar neatrasta planeta arba asteroidų žiedas.

Šaltiniai

Astronomija
Liudvikas Pranevičius

Liudvikas Pranevičius (g. 1943 m. kovo 20 d. Kaune) – Lietuvos fizikas, habilituotas fizikos-matematikos mokslų daktaras, profesorius, akademikas.

Biografija 
1965 m. baigė Maskvos energetikos institutą, elektronikos inžinierius. 1966–1992 m. dirbo Kauno politechnikos institute (KPI). 1970 m. mokslų kandidatas. 1973–1974 m. stažavo JAV. 1980 m. fizikos ir matematikos mokslų daktaras. Nuo 1982 m. KPI Fizikos katedros vedėjas, 1983 m. profesorius. 

Nuo 1992 m. Vytauto Didžiojo universiteto dėstytojas, 1992–1997 ir 2006–2011 m. VDU Gamtos mokslų fakulteto Fizikos katedros vedėjas, 1997–2001 m. Aplinkotyros fakulteto dekanas, 2001–2006 m. mokslo prorektorius.  Nuo 2007 m. LMA tikrasis narys-akademikas.

Mokslinė veikla 
Mokslinio darbo svarbiausia sritis – medžiagų mokslas ir fizikinių-plazminių technologijų taikymas medžiagų moksle. Yra paskelbęs 9 monografijas ir 233 straipsnius, iš kurių 111 tarptautiniuose recenzuojamuose žurnaluose. Taip pat yra 2 JAV patentų, 52 išradimų (sovietiniai) ir 4 mokomųjų knygų autorius.

Bibliografija 
 Coating Technology: Ion Beam Deposition. – Warwick: Satas and Associates, 1993. – 453 p. – ISBN 0-9637993-0-4
 Ion Beam Surface Processing: Composition and Morphology / Arvaidas Galdikas, Liudvikas Pranevičius. – Kaunas: Technologija, 1998. – 157 p. – ISBN 9986-13-653-9
 Interaction of ions with condensed matter / Arvaidas Galdikas, Liudvikas Pranevičius. – New York: Nova Science Publishers, 2000. – 176 p. – ISBN 1-56072-666-0
 Plasma technologies / Liudvikas Pranevičius, Claude Templier, Darius Milčius, Liudas Pranevičius. – Kaunas: Vytauto Didžiojo universitetas, 2000. – 94 p. – ISBN 9955-530-47-2
 Medžiagų mokslas: dangų ir paviršių technologijos / Liudvikas Pranevičius, Claude Templier, Liudas Pranevičius. – Kaunas: Vytauto Didžiojo universitetas, 2002. – 110 p. – ISBN 9986-501-87-3
 New materials for hydrogen storage. – Kaunas: Lietuvos energetikos institutas, 2005. – 185 p.: iliustr. – ISBN 9986-492-86-6
 Plazma technologies: monography. – Kaunas: Lietuvos energetikos institutas, 2005. – 233 p.: iliustr. – ISBN 9986-492-85-8
 Spinduliuotės sąveika su medžiaga: monografija. – Kaunas: Vytauto Didžiojo universitetas, 2008. – 92 p. – ISBN 978-9955-12-391-0

Įvertinimas 
 1987 m. LSSR valstybinė premija
 1998 m. Europos Medžiagų tyrimo draugijos (EMRS) diplomas už mokslinius pasiekimus medžiagų moksle
 2000 m. Lietuvos mokslo premija (su kitais)

Šaltiniai 

LTSR valstybinės premijos laureatai
Lietuvos mokslo premijos laureatai
Lietuvos fizikai
Lietuvos pedagogai
VDU dėstytojai
Gudėnai

Gudėnai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kačergiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudesiai

Gudesiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 16 km nuo Daugėlaičių, prie Polekėlės. Dabar Gudesiuose belikę tik trys gyvenamos sodybos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudgaliai

Gudgaliai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Vaškų.

Gyventojai

Išnašos 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudgalys (Kupiškis)

Gudgalys – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Subačiaus. Kaime, netoli plento, stūkso galingo vėjo malūno liekanos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudiškė (Zarasai)

Gudiškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudmiškė

Gudmiškė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kuršėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Gujėnai

Gujėnai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Skėmių, 3 km į vakarus nuo Gudžiūnų. Susikerta keliai į Gudžiūnus, Kairėnus, Šašius, Jokūbaičius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Gulbinė (Molėtai)

Gulbinė – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Luokesos.

Istorija 

Žinoma nuo 1744 metų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gulbinė II

Gulbinė II – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, dabar Gulbinės kaimo dalis.

Istorija

Kaimas panaikintas 1968 m. prijungiant prie Gulbinės, nors gyventojų surašymuose aptinkamas iki 2001 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gulbiniškė

Apie kaimą Šilalės rajone žr. Gulbiniškė (Šilalė).

Gulbiniškė – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Kapčiamiesčio, šalia Mėčiūnų, prie kelio link Paveisininkų.

Istorija 
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių.

Gyventojai 

Žymūs žmonės
 Gulbiniškėje 1940 m. rugpjūčio 16 d. gimė fizikas, habilituotas daktaras Zenonas Rokus Rudzikas.

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Luigi Riva

Luidžis Riva (g. 1944 m. lapkričio 7 d.) geriau žinomas kaip Gigi Riva arba pagal jo pravardę Rombo di Tuono (griaustinis) – buvęs Italijos futbolininkas. Iki šiol jis yra daugiausiai įvarčių savo nacionalinėje rinktinėje įmušęs italas.

Savo profesionalaus futbolininko karjerą Luigi pradėjo 1962 m., kai pradėjo žaisti Legnano klube. Po metų jis perėjo į Cagliari Calcio klubą, kuriame žaidė visą savo likusią karjerą. Šiame klube per 315 rungtynių jis įmušė 164 įvarčius. 2005 m. Cagliari klubas sutiko Luigi 11 numeriu pažymėtus marškinėlius pakabinti į šlovės galeriją.

Nacionalinėje rinktinėje Luigi sužaidė 42 rungtynes, per jas pelnė 35 įvarčius (0.83 per rungtynes). Iki šiol jis yra šio rekordo savininkas.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai 

Riva, Luigi
Čilės Nacionalinė geologijos ir kalnakasybos tarnyba

Čilės Nacionalinė geologijos ir kalnakasybos tarnyba, SERNAGEOMIN () - Čilės vyriausybinė institucija, tiekianti geologines informaciją, konsultacijas ir techninę pagalbą vyriausybei, visuomenei ir privatiems asmenims, kuruojanti kalnakasybą Čilėje. 

Tarnyba suformuota 1980 m. sujungus Geologinių tyrimų institutą ir Valstybinę kalnakasybos tarnybą. 

Tarnybos direktorių skiria Čilės prezidentas.
Dabartinis tarnybos direktorius (nuo 2006 m.) - Patricio Cartagena. 

SERNAGEOMIN nuo 1974 m. leidžia mokslinį žurnalą „Andean Geology“, kuris iki 2009 m. vadinosi „Revista Geologica de Chile“.

Nuorodos 
 Servicio Nacional de Geología y Minería (oficiali svetainė)

Čilės vyriausybinės organizacijos
Geologija
Gumbiškės (Varėna)

Gumbiškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Krivilių, šalia Šarkučių geomorfologinio draustinio. Likusi sodybvietė.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 33 žmonės, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Gunkliškiai

Gunkliškiai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 4 km nuo Sangrūdos.

Gyventojai

Nuorodos 
 Gungliszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom II, psl. 911 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Gurčiškė (Būdvietis)

Gurčiškė – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Aštriosios Kirsnos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gūriai

Gūriai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rimšės. 

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Gurnas

Anksčiau Gurnu vadintas Aukštaičių kaimas Kupiškio rajone.

Gurnas – buvęs viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Naujojo Daugėliškio, prie Šaminio ežero.

Panaikintas 1982 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Guroniai

Guroniai – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Dubingių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vincentas Sladkevičius (1920 08 20 – 2000 05 28), Lietuvos kardinolas.

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Guronys (Druskininkai)

Guronys – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 6 km nuo Gerdašių.

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Druskininkų savivaldybės gyvenvietės
Guronys (Palomenė)

Guronys – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Pašulių. 

Aptikti Guronių pilkapiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Gustoniai

Apie kaimą Panevėžio rajone žr. Gustonys.

Gustoniai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Joniškėlio.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Gustoniuose 1893 m. gruodžio 6 d. gimė Lietuvos visuomenės ir karinis veikėjas, pulkininkas Antanas Stapulionis.

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Gužai (Rokiškis)

Gužai – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žiobiškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Iciūnai (Rokiškis)

Iciūnai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Rokiškio, prie kelio . Kaimas ribojasi su Miegonių, Vyžuonos, Papartynės kaimais, Vyžuonos ežeru.

Istorija 

Iciūnų kaimas iki XX a. buvo vadinamas Juciūnais. Priklausė Rokiškio grafystės, Rokiškio dvarui. Pro kaimą ėjo pagrindinis kelias į Latgalą ir Rygą. Miegonių kaime buvo įsikūrusi karčema, kurioje buvo keičiami keliautojų arkliai. 1810–1849 metais kaime gyveno 7 šeimos, apie 50 žmonių. Kaimas buvo gatvinis. 1925 metais kaime buvo 22 sodybos ir gyveno apie 130 žmonių. 1935–1939 metais, po žemės reformos, kaimo ūkininkai įsikėlė į viensėdžius. Vasaros metu kaime vasarodavo iš Rokiškio atvažiavę žydai.

1948 metais įkurtas M. Melnikaitės kolūkis, vėliau kaimo žemės atiduotos Rokiškio tarybiniam ūkiui. Prastos žemės ūkiui netiko, todėl atiteko miškų ūkiui.

1994 metais kaime buvo 18 sodybų, gyveno 39 žmonės.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Iciūnų kaimo istorija/ Sudarė V. Vikonytė. – 1994.

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Igauniai

Igauniai – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Nemunėlio Radviliškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ignacava (Prienai)

Ignacava – buvęs viensėdis Prienų rajono savivaldybėje, dabar vakarinė Prienų miesto dalis, buvusi pietinė Ignacavos kaimo dalis.

Istorija

Iki 2017 m. viensėdis priklausė Šilavoto seniūnijai, bet tada buvo priskirtas Prienų miestui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Prienų miesto dalys
Ignotiškis (Rokiškis)

Ignotiškis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Obelių. Į rytus nuo kaimo telkšo Kriaunelis ir Dumblinis.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Ignotiškyje 1928 m. birželio 21 d. gimė Lietuvos dailėtyrininkė, muziejininkė Genovaitė Jasiulienė.

Išnašos 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ilgabrados

Ilgabrados – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ilgalauka

Ilgalauka – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 7 km nuo Kamšų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Ilgiškė

Ilgiškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ilgižiai II

Ilgižiai II – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Ilgižių III.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ilgoji Lova

Ilgoji Lova – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kairių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kujavijos Izbica

Kujavijos Izbica () – miestas centrinėje Lenkijoje, Kujavijos Pamario vaivadijoje, Vloclaveko paviete. Savivaldybės centras.

Lenkijos gyvenvietės
Lenkijos miestai
Jauneliai

Jauneliai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 15 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie Gulbino miško.

Istorija 
Kaimo rytinėje dalyje, 0,52 km į šiaurės vakarus nuo Obrynos upelio, 0,35 km į šiaurės rytus nuo kelio Jauneliai–Verbūnai išlikę Jaunelių senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4607).

1950–1992 m. kaimas priklausė kolūkiui „Gegužės devintoji“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Jurgaičiai (Kužiai)

Jurgaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 11 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių.

Istorija 
1950–1992 m. kaimas priklausė kolūkiui „Gegužės devintoji“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Normančiai (Kužiai)

Normančiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 2,5 km į šiaurės rytus nuo plento , prie Gubernijos miško.

Istorija 
1950–1992 m. kaimas priklausė kolūkiui „Gegužės devintoji“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Purvynė (Šiauliai)

Purvynė – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 11 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, prie plento .

Istorija 
1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Tarybų Lietuva“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Norutaičiai

Norutaičiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Kužių seniūnijoje, 13 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 3 km į šiaurę nuo plento , į vakarus nuo kelio , į rytus nuo Gulbino miško, Ringuvos dešiniajame krante.

Kaime yra Šiaulių apskrities žydų žudynių vieta ir kapai. Pamiškėje, Norutaičių kaime 1941 m. nuo birželio 29 – iki rugsėjo 15 d. nacistinės Vokietijos valdžios suorganizuotos egzekucijos metu nužudyta ir užkasta apie 4000–5000 Šiaulių miesto ir apskrities žydų. Dabar šioje vietoje pastatytas paminklas.

Istorija 
Kaimo vakarinėje dalyje, 0,38 km į pietus nuo kelio Gailiūnai–Norutaičiai išlikę Norutaičių senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4615). Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Kužių valsčiui,1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Gegužės devintoji“.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 Vytautas Kibildis, dizaineris, Vilniaus dailės akademijos Dizaino katedros profesorius.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Indučiai

Indučiai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Degučių.

Istorija

XXI a. pradžioje kaime buvo kaimo turizmo sodyba „Prie Kumpuolio“ .

Gyventojai 

1897 m. buvo 5 gyventojai, 1923 m.- 14 gyv.(3 sodybos)

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Inkliuzai

Inkliuzai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šimonių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Inkliuzuose 1934 m. kovo 3 d. gimė miškininkas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Algimantas Gradeckas.

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės