Lazdijai

Lazdijai – miestas pietų Lietuvoje, Alytaus apskrityje, 52 km į pietvakarius nuo Alytaus, 7 km nuo sienos su Lenkija. Lazdijų rajono savivaldybės ir apylinkių seniūnijos centras, Lazdijų miesto seniūnija.

Veikia Lazdijų viešoji biblioteka, paštas (LT-67001).

Miesto gimtadienis – gegužės 17 d.

Etimologija 

Lazdijų miesto pavadinimas yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo upelio, kuris teka pro miestą – Lazdiją (kitas Raišupio upelio pavadinimas), vardo. Tačiau nėra aišku, kaip atsirado pačios Lazdijos pavadinimas. Manoma, kad Raišupio pavadinimas yra jotvingiškas ir buvo susijęs su žodžiu riešutas; kadangi Lietuvoje riešutai auga ant lazdynų, todėl tikriausiai ir atsirado upelio pavadinimas Lazdija (vadinama ir Lazda). Tai vienas iš unikalių vietovardžių, kurio kilmę galima aiškinti vertimu iš jotvingių į lietuvių kalbą.

Geografija 

Per Lazdijus į Rimiečio ežerą teka Raišupio upelis, į pietus yra Baltajo ežeras, įrengtas pliažas. 3 km į šiaurės rytus yra Metelių regioninis parkas. Į pietvakarius nuo miesto įsikūręs Lazdijų kaimas.

1969 m. kovą užfiksuotas rekordinis Lietuvoje įšalas – 145 cm.

Lazdijų pagrindiniai keliai yra  į rytus,  iš pietryčių į šiaurės vakarus ir , kelias į Lenkiją.

Istorija 

Nuo Lazdijų 2 km į pietus yra Papalazdijų piliakalnis. 1532 m. Lazdijai minimi kaip valdovo dvaras ir Lazdijų seniūnija. Valdovas Žygimantas Augustas prie Lazdijos upelio paskyrė žemės plotą miestui kurtis, gyvenvietė minima nuo 1561 m. Apie 1560 m. pastatyta pirmoji medinė bažnyčia, 1571 m. čia jau veikė pradinė mokykla. 1574 m. minima Lazdijų seniūnija. 1597 m. gegužės 17 d. karalius Zigmantas Vaza Lazdijams suteikė Magdeburgo teises, herbą ir turgaus bei prekymečių privilegiją – ši data laikoma Lazdijų gimtadieniu.

1795–1807 m. priklausė Prūsijai; mieste veikė Vygrių apskrities administracinės įstaigos. Apie 1800 m. čia buvo karališkasis Lazdijų dvaras. Miestą siaubė daug gaisrų – 1857 m., 1879 m., 1886 m., 1922 m., 1923 m. XIX–XX a. pradžioje buvo valsčiaus centras. 1908 m. įsteigtas „Žiburio“ draugijos skyrius. 1919–1941 m. Lazdijai buvo Seinų, 1941–1950 m. Lazdijų apskrities centras. 1920 m. iš Seinų atkelta „Žiburio“ gimnazija.

Per II pasaulinį karą 1941 m. ir 1944 m. Lazdijai labai sugriauti. Per nacių okupaciją 1941 m. lapkričio 3 d. Katkiškėje prie Lazdijų nužudyta 1500 miesto ir apylinkių žydų. Po karo apylinkėje veikė Lietuvos partizanų Tauro apygardos Šarūno rinktinės Lazdijų batalionas. Sovietų valdžia 1940–1941 m. ir 1944–1953 m. ištrėmė 186 miesto gyventojus.

Po karo pastatytas gyvenamųjų namų kvartalas, universalinė parduotuvė, kavinė, yra Lazdijų ligoninė, pirminės sveikatos priežiūros centras, senelių namai, meteorologinė stotis. 1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu. Nuo 1950 m. Lazdijai – rajono centras. 1988 m. rugsėjo 25 d. Lazdijų Sąjūdžio rėmimo grupė Veisiejuose surengė pirmąjį Lazdijų rajone gyventojų mitingą. 1994 m. atkurtas Lazdijų herbas. Pasienyje su Lenkija veikė Lazdijų-Aradnykų pasienio punktas.

|}

Architektūra 

Lazdijų planas spindulinis, centre yra stačiakampė aikštė, kiek į pietus – miesto parkas. Svarbiausi statiniai:
 Pseudobazilikinė dvibokštė Lazdijų Šv. Onos bažnyčia, pastatyta 1895 m. (archit. E. Lipskis)
 Lazdijų sentikių cerkvė
 5 km į vakarus išliko XIX a. Aštriosios Kirsnos dvaras
 Nepriklausomybės paminklas, pastatytas 1938 m., atstatytas 1990 m.,
 Paminklas Lazdijų rajono rezistentams ir kitų okupacijų aukoms atminti, pastatytas 1993 m. (skulpt. Jurgis Nevulis)
 Lazdijų krašto muziejus, įkurtas 1995 m. ir jo padaliniai: Laisvės kovų muziejus „Kraujo takais“ ir Motiejaus Gustaičio memorialinis muziejus
 Miesto kapinės, evangelikų liuteronų senosios kapinės, žydų genocido aukų kapinės, sovietinių karių kapinės

Kultūra, švietimas 

Lazdijuose yra Lazdijų Motiejaus Gustaičio gimnazija, du darželiai-mokyklos („Kregždutė“ ir „Vyturėlis“), meno mokykla, dvi bibliotekos, rajono ugdymo ir globos centras „Židinys“, kultūros, švietimo, verslo informacijos, kūno kultūros ir sporto, turizmo informacijos centrai, kultūros namai, sporto klubas „Sakalas“ ir kiti klubai. 2000 m. atsidarė modernus Lazdijų sporto centras.

Leidžiami laikraščiai: „Dzūkų žinios“ (nuo 1995 m.), „Ryto žvaigždė“ (nuo 1996 m.), „Lazdijų reklama“ (nuo 2001 m.).

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Žymūs žmonės 
 Lazdijų mokykloje direktoriumi dirbo pedagogas ir poetas Motiejus Gustaitis (1870–1927). Palaidotas miesto kapinėse.
 Lazdijuose 1928–1931 m. mokytojavo poetė Salomėja Nėris (1904–1945). Išlikęs namas, kuriame ji gyveno – tas pats, kuriame lig tol gyveno jau miręs M. Gustaitis. Dabar šiame name yra Lazdijų krašto muziejus, o jame − S. Nėriai skirta ekspozicija.

Lazdijuose gimė:
 Joseph Achron (1886–1943), žydų kilmės JAV ir Rusijos kompozitorius, smuikininkas
 Ignas Albavičius (1890–1970), JAV lietuvių kunigas, visuomenės veikėjas
 Avraham Tory (1909–2002) – advokatas, rašytojas
 Leonas Zmirskas (1920–1997), teatro ir kino aktorius
 Valentina Karatajūtė-Talimaa (g. 1930), geologė, paleontologė
 Leonas Povilas Lingaitis (g. 1938), inžinierius mechanikas
 Bitė Vilimaitė (1943 – 2014), rašytoja
 Juozas Bindokas (g. 1951), aktorius, fotomenininkas
 Valdas Vasiliauskas (g. 1951), žurnalistas, redaktorius, leidėjas, politinis veikėjas
 Romas Zableckas (g. 1964), rok muzikos atlikėjas, dainų autorius
 Vladimiras Silvaško (g. 1965), Lietuvoje aukščiausią meistriškumo laipsnį - šeštą daną - pasiekęs Lietuvos kiokušin karatė specialistas
 Eimantas Skrabulis (g. 1965), lengvaatletis
 Lolita Zegerienė (g. 1965), žurnalistė, redaktorė
 Arūnas Valinskas (g. 1966), TV laidų, šou bei renginių vedėjas, politikas
 Artūras Jasinskas (g. 1969), Krašto apsaugos savanorių pajėgų vadas pulkininkas
 Dainius Stumbras (g.1970), Operos dainininkas (baritonas)
 Marijonas Mikutavičius (g. 1971), žurnalistas, aktorius, televizijos laidų vedėjas
 Mindaugas Sinkevičius (g. 1980) „Sodros“ direktorius
 Irūna Puzaraitė (g. 1990), pop muzikos dainininkė

Ekonomika 

XX a. ketvirtame dešimtmetyje Lazdijuose veikė 4 bankai ar jų skyriai, žemės ūkio kooperatyvas, pieninė, 3 malūnai, amatininkų dirbtuvės, lentpjūvė, elektrinė. 1960 m. įkurtas Kauno „Baltijos“ siuvimo gamybinio susivienijimo cechas, dab. bendrovės „Kauno Baltija“ Lazdijų siuvimo baras. Yra statybų bendrovė „Lazdista“.

Miestų partnerystė 
  Lukuvas, Lenkija

Galerija

Šaltiniai

Literatūra 
 
 Po Dzūkijos dangumi: Lazdijų kraštas ir žmonės / Antanas Pupienis, fotogr. Klaudijus Driskius. – Vilnius, 1994. – 223 p.: iliustr. – ISBN 9986-09-042-3
 Lazdijų krašto teismai / Nijolė Jarmalienė, Antanas Pupienis. – Alytus: Alytaus spaustuvė, 1998. – 53 p.: iliustr.
 Lazdijų krašto žmonės / Albinas Jarmala. – Marijampolė: TeleSATpressa, 1998. – 200 p. – ISBN 9986-894-11-5
 Pažink Lazdijus / Zenonas Kamarūnas. – Kaunas: Arx Baltica, 2007. – 29 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-755-24-1
 Žemdirbystės Lazdijų krašte metraštis / Antanas Pupienis. – Kaunas: Judex, 2007. – 118 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-581-90-1
 Keliauk po Lazdijus: turistinė schema / Zenonas Kamarūnas. – Kaunas: Arx Baltica, 2007. – 39 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-755-28-9
 Lazdijų kraštas: žmogui gera gamtoje: fotografijų albumas / Zenonas Kamarūnas. – Lazdijai, 2007. – 111 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-755-11-1
 Lazdijų krašto tradicinės kultūros vertybių sąvadas / Daina Pledienė. – Kaunas: Spalvų kraitė, 2007–2009.
 D. 1.: Mane mačiutė taip išmokė. – 2007. – 119 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-411-54-3
 D. 2: Mane dziedulis taip išmokė. – 2009. – 127 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-921-11-0
 Kas yra kas Lietuvoje. Kraštiečiai: Lazdijai. – Kaunas: Neolitas, 2010. – 215 p.: iliustr. – ISBN 978-609-95209-2-6
 Lazdijų ir Punsko krašto žavesys: albumas / Zenonas Kamarūnas. – Kaunas: Arx Baltica, 2010. – 111 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-39-105-0
 Lazdijų krašto žavesys: fotoalbumas / Inita Seiliūtė. – Alytus: Alytaus spaustuvė, 2011. – 79 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-706-75-5