Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjunga

Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjunga, LASS – visuomeninė organizacija, ginanti regėjimo neįgaliuosius bei atstovaujanti jų interesus, sprendžianti savo narių socialinės integracijos visuomenėje problemas. Savo gretose 2012 m. sausio 1 d. LASS jungė 6731 narį.

Istorija 
Lietuvos aklųjų organizuotos veiklos pradininku laikomas rašytojas, muzikantas, Lietuvos kariuomenės savanoris Pranas Daunys. Svarbesni organizacijos gyvavimo istorijos momentai: 
 1925 m. sausio 15 d. lenkų okupuotame Vilniuje įvyko miesto socialinės globos, sveikatos apsaugos tarnybų, gydytojų pasitarimas Vilniaus vaivadijos aklųjų globos klausimais. Numatyta sutvarkyti vaivadijoje gyvenančių aklųjų statistiką, įsigyti aklųjų švietimo įstaigai patalpas, kelti pagalbos akliesiems klausimą spaudoje.
 Nepriklausomoje Lietuvoje aklųjų globos ir švietimo reikalų ėmėsi Karo invalidams šelpti komitetas, vadovaujamas generolo Vlado Nagevičiaus. 1926 m. liepos 24-25 dienomis Kaune, Liaudies namų salėje, įvyko Lietuvos aklųjų I suvažiavimas. Jame dalyvavo 200 aklųjų. Suvažiavimą surengti padėjo Lietuvos karo invalidams šelpti komitetas, finansavęs išlaidas. Įsteigta Lietuvos aklųjų sąjunga. LAS pirmininku buvo išrinktas majoras Petras Šestakauskas.
 1927 m. įkurtas Aklųjų institutas Kaune.
 1930 m. įsteigta Lietuvos akliesiems globoti draugija (LAGD). LAS veikla netrukus buvo sustabdyta.
 1944 m. spalio 4 d.  sovietų Lietuvos socialinio aprūpinimo liaudies komisaro įsakymu įsteigta Lietuvos aklųjų draugija (LAD).
 1989 m. Organizacija pavadinta Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjunga (LASS).
 1991 m. LASS tapo  Europos aklųjų sąjungos nare, EBU (European Blind Union).
 1992 m. LASS priimta lygiateise nare į Pasaulio aklųjų sąjungą, WBO (World Blind Union).
 2011 m. Lietuvos aklųjų ir silpnaregių bendruomenėje paskelbti Beatričės metais, pažymint Lietuvos kamerinio dainavimo pradininkės ir šio žanro puoselėtojos liaudies artistės Beatričės  Grincevičiūtės gimimo 100-ąją sukaktį.

Veikla 
LASS filialuose bei dienos centruose teikiamos tiek bendrosios, tiek specialiosios paslaugos: informavimas, konsultavimas, tarpininkavimas ir atstovavimas, aprūpinimas drabužiais ir avalyne, transporto organizavimas, sociokultūrinės paslaugos, asmens higienos ir priežiūros paslaugos. Taip pat, esant poreikiui, teikiama pagalba į namus, ugdomi kasdieninio gyvenimo įgūdžiai, teikiama palydovo paslauga. Kitos veiklos sritys:
 bendradarbiauja su LR Seimu, Vyriausybe, savivaldos institucijomis, ruošiant įstatymus, kuriuose būtų atsižvelgiama į regos neįgaliųjų interesus, dalyvauja Neįgaliųjų reikalų tarybos prie LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Neįgaliųjų reikalų departamento darbe;
 su labdaros ir paramos fondais rengia materialinės paramos ir humanitarinio pobūdžio programas, organizuoja globą ir paramą senyvo amžiaus, ligotiems, vienišiems savo nariams;
 bendradarbiauja su užsienio aklųjų organizacijomis bei fondais;
 įvairiais būdais skleidžia informaciją apie neregių gyvenimą, jiems iškylančias problemas: leidžia mėnraštį „Mūsų žodis“, kitus informacinius leidinius, mini tarptautinę baltosios lazdelės dieną ir t. t.;
 skatina darbinę ir kultūrinę aklųjų integraciją;
 rūpinasi viešosios fizinės aplinkos pritaikymu, informacijos prieinamumo palengvinimu regėjimo neįgaliesiems.

Nuorodos 
 Oficiali svetainė
 LASS 85-ųjų veiklos metinių ir Tarptautinės baltosios lazdelės dienos paminėjimas LR Seime

Lietuvos asociacijos
Lietuvos neįgaliųjų organizacijos
Nerega