JAV gyventojai

Jungtinės Amerikos Valstijos yra urbanizuota šalis, 80,6 % šalies gyventojų gyvena miestuose arba jų priemiesčiuose. Pasak Californians for Population Stabilization, JAV gyventojų prieaugis yra aukščiausias tarp išsivysčiusių pasaulio šalių. JAV gyventojų skaičius kirto 100 milijonų ribą maždaug 1915 metais, 200 milijonų ribą 1967 metais ir 300 milijonų ribą 2006 metų spalio 17 diena. Per XX amžių šalies gyventojų skaičius padidėjo gerokai daugiau nei tris kartus, nuo maždaug 76 milijonų gyventojų 1900 metais, iki 281 milijono gyventojų 2000 metais. Šiuo metu (2007 rugpjūčio 30 d., GMT 16:50) JAV gyveno 302 737 839 žmonės iš 6 615 087 982 pasaulio gyventojų.

Rasinės grupės 
Pagal 2017 metų statistiką JAV gyventojus sudarė:
 Baltaodžiai – 73,0 % % (234,3 mln.)
 Juodaodžiai – 12,7 % (40,6 mln.)
 Azijiečiai – 5,4 % (17,1 mln.)
 Indėnai – 0,8 % (2,6 mln.)
 Havajiečiai, kiti Okeanijos atstovai – 0,2 % (0,57 mln.)
 Kitos rasės – 4,8 % (15,5 mln.)
 Dviejų arba daugiau rasių žmonės – 3,1 % (10,1 mln.; mulatai – 0,8 %, metisai – 0,6 %, baltųjų/azijiečių kilmės – 0,6 %, sambo – 0,1 %)
 Lotynoamerikiečiai (nepriklausomai nuo rasės; atskirai nuo aukštesnės statistikos) – 17,6 % (meksikiečiai – 11,1 %, puertorikiečiai – 1,7 %, kubiečiai – 0,7 %).

 Baltieji yra europidų atstovai, kilę tiek iš Europos (anglai, vokiečiai, airiai, italai ir kt.), tiek iš kitur (persai, puštūnai, turkai, arabai ir kt.). Baltieji sudaro daugumą visose JAV valstijose, labiausiai Vermonte (96,2 %), Meine (95,5 %), N. Hampšyre (95 %), Vakarų Virdžinijoje (94,3 %), Ajovoje (92,9 %), Aidahe (91,6 %). Mažiausias baltųjų nuošimtis Misisipėje (60,1 %) ir Kalifornijoje (60,4 %).
 Juodieji yra negridų atstovai, apimantys afroamerikiečius ir pastarųjų laikų migrantus iš Afrikos, Lotynų Amerikos, Karibų. Paplitę daugiausia JAV pietryčiuose, taip pat didmiesčiuose, mažiausiai – Vidurio Vakaruose. Juodieji sudaro daugumą (70,3 %) Kolumbijos apygardoje, taip pat jų gausiai apgyvendintos valstijos yra Misisipė (37 %), Luiziana (32 %), Džordžija (30,5 %), Merilandas (29,4 %), Pietų Karolina (27,9 %), Alabama (26,2 %); mažiausiai – Montana, Vajomingas ir Aidahas (0,4–0,8 %). Juodeji didžiausią daugumą (85,7 %) sudaro Džefersono apygardoje Misisipėje.
 Indėnais (čiabuviais amerikiečiais) JAV demografijos statistikoje vadinami tiek vietiniai JAV indėnai, tiek indėnai iš Lotynų Amerikos ar Kanados, taip pat – Arkties tautos (inuitai ir kt.). Gausiausios vietinės indėnų tautos yra navachai, čerokiai, odžibviai, sijai, čoktavai, apačiai, juodakojai, krikai. Indėnai gausiau išlikę JAV šiaurėje, šiaurės vakaruose, pietvakariuose, mažiausiai – į rytus nuo Misisipės. Didžiausias indėnų nuošimtis yra šiose valstijose – Aliaska (14,8 %), Naujoji Meksika (9,4 %), Pietų Dakota (8,8 %), Oklahoma (8,6 %), Montana (6,3 %), Šiaurės Dakota (5,4 %), Arizona (4,6 %). Didžiausias pagal apygardas indėnų nuošimtis (94,2 %) yra Ogalos Lakotų apygardoje (Pietų Dakota) ir Kusilvako regione (92,5 %, Aliaska).
 Azijiečiais statistikoje vadinami žmonės, kilę iš Rytų, Pietryčių ar Pietų Azijos – kinai, indai, filipiniečiai, korėjiečiai, vietnamiečiai, japonai ir kt. Didelės daugumos žemyninėje JAV niekur nesudaro, bet labiau paplitę Vakarų (ypač) ir Rytų pakrantėse, ypač didmiesčiuose, mažiausiai – Vidurio Vakaruose. Azijiečiai sudaro 57,4 % Havajų gyventojų, iš kitų valstijų išsiskiria Kalifornija (14,9 %), Nevada, Naujasis Džersis ir Vašingtonas (po 9 %), Niujorkas (8,2 %). Be to, azijiečiai sudaro 49,9 % Š. Marianos salų ir 32,2 % Guamo (dalinai JAV pavaldžios teritorijos) gyventojų. Mažiausias azijiečių nuošimtis – Vakarų Virdžinijoje, Montanoje, Misisipėje (~1 %).
 Ramiojo vandenyno salų gyventojai tai havajiečiai, čamorai, samojiečiai, tongiečiai ir kitų Okeanijos tautų atstovai. Iš integralių JAV teritorijų jų daugiausia Havajuose (10 %), taip pat 1–1,3 % Aliaskoje ir Jutoje. Kitur – nežymi dalis. Dalinai savarankiškose JAV valdose Okeanijoje nuošimtis toks: Amerikos Samoa (92,6 %), Guamas (49,3 %), Marianos Šiaurinės Salos (34,9 %).
 Lotynoamerikiečiai ir ispanakalbiai tai atskira kategorija, į kurią patenka visų rasių atstovai, kilę iš Lotynų Amerikos, taip pat ispanai. Nepaisant dažnai sinonimiškai vartojamos Hispanic sąvokos, į šią kategoriją patenka ne tik ispanakalbiai, bet ir, pvz., portugališkai kalbantys brazilai. Lotynoamerikiečiai gausiausiai paplitę anksčiau Ispanijai ar Meksikai priklaususiose teritorijose pietų ir pietvakarių JAV, taip pat didmiesčiuose. Didžiausias nuošimtis – šiose valstijose: Naujoji Meksika (46 %), Kalifornija ir Teksasas (po 37 %), Arizona (29 %), Nevada (26 %), Koloradas ir Florida (po 22 %). Be to, JAV dalinai pavaldžiame Puerto Rike lotynoamerikiečiai sudaro 98 % gyventojų. Apygardos, kuriose gyvena beveik vien lotynoamerikiečiai (95,7 %) yra Vebo apygarda, Maveriko apygarda ir Staro apygarda (visos Teksase, prie Meksikos sienos).

Įvairi statistika 

Amžiaus struktūra (2007)
 0–19 metų: 27,4 % (vyrų 42,667,761; moterų 40,328,895)
 20–64 metų: 60,1 % (vyrų 89,881,041; moterų 90,813,578)
 65 metų ir daugiau: 12,6 % (vyrų 15,858,477; moterų 21,991,195)

Gyventojų prieaugis: 0,90 % (2007)

Gimstamumas: 14,20 gimusių/1000 žmonių (2007)

Mirtingumas: 8,30 mirusių/1000 žmonių (2007)

Vidutinė gyvenimo trukmė
 Bendra: 78,00 metų
 Vyrų: 75,20 metų
 Moterų: 81,00 metų

Šaltiniai