A lyga

LFF A lyga, arba tiesiog A lyga – Lietuvos futbolo lyga, kurioje žaidžia geriausios Lietuvos futbolo klubinės komandos. Lygos varžybas organizuoja Lietuvos futbolo klubų asociacija A Lyga.

Varžybų formatas 

A lygos čempionatas vyksta 4 ratais, sistema „pavasaris-ruduo“, šiuo metu jame dalyvauja 10 komandų. 

A lygos klubų dukterinės komandos nuo 2007 m. iki 2014 m. žaidė A Lygos dublerių čempionate. Nuo 2015 metų sezono dublerių čempionatas nevyksta, dublerių komandos dalyvauja bendrose futbolo lygose (I-oje ir II-oje).

Lygos laimėtojams sezono pabaigoje įteikiama LFF Čempionato taurė bei pereinamoji LFF Čempionų taurė, čempionatą laimėjęs klubas įgyja teisę atstovauti Lietuvą UEFA Čempionų lygos turnyre.

Antrąją ir trečiąją vietą užėmę klubai įgyja teisę atstovauti Lietuvą UEFA Europos konferencijų lygos (iki 2020-2021 m. sezono - UEFA Europos lygos) atrankos turnyre.

Paskutinę vietą A lygoje užėmusi komanda iškrenta į I lygą, ją pakeičia I lygos nugalėtoja, o priešpaskutinę vietą A lygoje užėmusi komanda žaidžia dvejas pereinamąsias rungtynes su antrąją vietą I lygoje užėmusia komanda dėl vietos A lygoje. Dėl kintančių klubų finansinių ir vidinių aplinkybių, klubai dažnai kilo ir krito neatitinkant sportinio principo - klubų dalyvavimą lėmė licencijavimosi procesas.

Nuo 2012 metų sezono klubų atstovai ir Lietuvos nacionalinės rinktinės trenerių štabas renka geriausius čempionato mėnesio žaidėjus.

Einamasis sezonas 

2022 m. A lygoje žais dešimt komandų - tiek pat kiek 2021 metais. A Lygą paliko paskutinę vietą užėmęs Kėdainių „Nevėžis“ ir priešpaskutinę vietą užėmusi Alytaus „Dainava“. Šias komandas A lygoje pakeitė 1 lygoje antrą vietą iškovojusi Jonavos „Jonava“ ir pirmą vietą laimėjęs Šiaulių „Šiauliai“ futbolo klubas.

Licencijavimo eiga

2022 m. sezonui buvo patvirtinti šie A lygos čempionato dalyviai:

Vilniaus „Žalgiris“
Marijampolės „Sūduva“
„Kauno Žalgiris“
Panevėžio „Panevėžys“
Gargždų „Banga“
Vilniaus „Riteriai“
Jonavos „Jonava“
Telšių „Džiugas“ 
Kauno „Hegelmann“
Šiaulių „FA Šiauliai“

Istorija 

1923 m. lapkričio 25 d. Lietuvos sporto lygos futbolo komitetas Kaune sušaukė futbolo organizacijų suvažiavimą, kuriame dalyvavo ir Klaipėdos krašto atstovai. Čia nuspręsta steigti Lietuvos futbolo lygą. 1924 m. vasarį valdžios įstaigose įregistruoti lygos įstatai, kuriuos pasirašė profesorius Z. Žemaitis, dr. J. Alekna, K. Vileišis, S. Garbačiauskas, V. Krukas ir K. Blažys.

1932 m. nustojus veikti lygai, jos pareigas perėmė Lietuvos kamuolio žaidimų sąjunga („Kažas“).

Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę buvo įkurta Lietuvos futbolo federacija (1991 m.), kuri organizavo Lietuvos lygą. Sezonas buvo vykdomas dviem ratais (kiekviena komanda tarpusavyje susitinka 2 kartus, svečiuose ir išvykoje), ruduo-pavasaris sistema. Nuo 1999 m. sistema pakeista į šiaurės kraštams būdingą sistemą pavasaris-ruduo, kuri yra nepakitusi iki šiol. 1999 m. pakito ir lygos pavadinimas, Lietuvos lyga tapo LFF lyga. 2000 m. sumažinus klubų skaičių pradėta žaisti 4 ratų sistema (kiekviena komanda tarpusavyje susitinka 4 kartus). Nuo 2001 m. pavadinimas buvo pakeistas į LFF A lygą. 2003 m. buvo įkurta NFKA (Nacionalinė futbolo klubų asociacija), kuri perėmė lygos organizavimą, ir nuo 2004 m. lyga pervadinta į NFKA A lygą. 2009 m. NFKA veiklą vėl perėmė LFF, ir sugrąžino LFF A lygos pavadinimą, kuris liko nepakitęs iki šiol. Lygos pavadinime figūravo sponsoriaus vardas, kai lyga turėjo generalinius sponsorius 2012-2016 m.

2008 m. komandų skaičių sumažinus nuo 10 iki 8, pereinamosios rungtynės nenumatytos, o dvi LFF I lygos geriausios komandos iškart iškovojo teisę rungtyniauti A lygoje. Tačiau dėl skandalų 2009 m. pradžioje iš lygos pasitraukė FBK Kaunas ir Atlantas Klaipėda komandos, Vilniaus Žalgiris bankrutavo ir atsikūrė I lygoje, todėl į lygą buvo įtraukti net 4 klubai iš I lygos.

2020 m. sezone žaidė mažiausias Lietuvos futbolo istorijoje A lygos komandų skaičius - 6. Tai yra minimalus UEFA nustatytas aukščiausios šalies lygos komandų skaičius. Tokia situacija susidarė po to, kai žlugo FC Stumbras, o Atlantas Klaipėda ir FK Palanga buvo apkaltinti sutartų rungtynių organizavimu ir pašalinti iš A lygos. Tik viena I lygos komanda sugebėjo licencijuotis į A lygą. 2021 m. į A lygą pakilo 4 komandos.

2020 m. sezonas buvo sustabdytas beveik 3 mėnesiams kilus COVID-19 viruso pandemijai. Lietuvoje buvo įvestas karantinas, tarp kovo 12 d. ir gegužės 30 d. visi sporto renginiai buvo sustabdyti. Sušvelninus karantino sąlygas, dėl suprastėjusios žaidėjų formos bei dėl negrįžusių legionierių buvo pratęstas pavasario žaidėjų perėjimų langas. Vasaros perėjimų langas buvo pastūmėtas į priekį. A lygos varžybos buvo sutrumpintos, ir vyko keturiais ratais vietoje šešių. Visos varžybos vyko be žiūrovų, per rungtynes buvo leidžiami penki žaidėjų keitimai. Rugsėjo pabaigoje kilo antroji pandemijos banga, spalio mėn. užsikrėtė keli A lygos komandų nariai. Koronavirusas nulėmė sezono pabaigą, po to kai prieš paskutinį turą 20 FK Sūduvos klubo narių užsikrėtė koronavirusu. Prieš paskutinį turą FK Sūduva pirmavo čempionate, tačiau pralaimėję rungtynes FK Žalgiriui, liko antroje vietoje.

Prizininkai

Tarpukaris 

Tarpukariu ne visi čempionatai vyko vieningos lygos sistema. Dažniausiai jie vyko Kauno ir Klaipėdos apygardose, taip pat Šiaulių. Čempionai paaiškėdavo rungtynėse tarp stipriausių komandų iš atskirų apygardų. Po 1930 m. didelė dalis varžybų vyko vieningos lygos formatu.

|-
|  || LFLS Kaunas || LFLS Šančiai || LFLS-2 Kaunas || ?
|-
|  || LFLS Kaunas || KSK Kaunas || Kovas Kaunas || ?
|-
|  || Kovas Kaunas || Sportverein Klaipėda || LFLS Kaunas,  MTV Klaipėda || ?
|-
|  || Kovas Kaunas || LFLS Šiauliai || Freya Klaipėda || ?
|-
|  || Kovas Kaunas || KSS Klaipėda || LFLS Šiauliai || ?
|-
|  || LFLS Kaunas || Sportverein Pagėgiai || LFLS Šiauliai || ?
|-
|  || KSS Klaipėda || LFLS Kaunas || LDS Šiauliai || ?
|-
|  || KSS Klaipėda || LFLS Kaunas || KSK Kultus Kaunas,  Freya Klaipėda || ?
|-
|  || KSS Klaipėda || LFLS Kaunas || Sveikata Kybartai,  Makabi Šiauliai || ?
|-
|  || KSS Klaipėda || Kovas Kaunas || Freya Klaipėda || ?
|-
|  || LFLS Kaunas || KSS Klaipėda || LGSF Kaunas || ?
|-
|  || Kovas Kaunas || LFLS Kaunas || LGSF Kaunas || ?
|-
|  || MSK Kaunas || LFLS Kaunas || LGSF Kaunas || ?
|-
|  || Kovas Kaunas || KSS Klaipėda || Sakalas Šiauliai,  Šaulys Ukmergė || ?
|-
|  || Kovas Kaunas || LFLS Kaunas || LGSF Kaunas || ?
|-
|  || KSS Klaipėda || Kovas Kaunas || LFLS Kaunas || ?
|-
|  || KSS Klaipėda || LGSF Kaunas || Švyturys Klaipėda || ?
|-
|  || LGSF Kaunas || Kovas Kaunas || KSS Telšiai || ?
|-
|  || rowspan=2 colspan=4 align=center | Pirmenybės nebaigtos
|-
| 
|-
|  || LFLS Kaunas || MSK Panevėžys || Gubernija Šiauliai,  LFLS Vilnius || ?
|-
|  || Tauras Kaunas || MSK Panevėžys || Gubernija Šiauliai,  LGSF Vilnius ||
|-
|  || colspan=4 align=center | Pirmenybės nebaigtos
|}

Tarybinis laikotarpis 

Tarybiniais metais šalies čempionate (LTSR Aukščiausioje lygoje) dalyvavo daugelis stipriausių komandų, tačiau pačios stipriausios (Žalgiris Vilnius, Inkaras Kaunas, Atlantas Klaipėda) kai kuriais sezonais dalyvaudavo TSRS divizionuose.

|-
|  || Spartakas Kaunas || Dinamo Vilnius || Sodyba Klaipėda,  Spartakas Šiauliai || ?
|-
|  || Dinamo Kaunas || Spartakas Kaunas || Lokomotyvas Panevėžys || ?
|-
|  || Lokomotyvas Kaunas || Spartakas Šiauliai || Žalgiris Klaipėda || ?
|-
|  || Elnias Šiauliai || Žalgiris Tauragė || Spartakas Vilnius || ?
|-
|  || Elnias Šiauliai || Inkaras Kaunas || Vėliava Šiauliai || ?
|-
|  || Inkaras Kaunas || Elnias Šiauliai || Audra Klaipėda || ?
|-
|  || Inkaras Kaunas || Elnias Šiauliai || Kauno Audiniai || ?
|-
|  || Karininkų Namai Vilnius || Inkaras Kaunas || Elnias Šiauliai || ?
|-
|  || Elnias Šiauliai || Inkaras Kaunas || Lima Kaunas || ?
|-
|  || Inkaras Kaunas || Lima Kaunas || Elnias Šiauliai || ?
|-
|  || Lima Kaunas || Raudonasis Spalis Kaunas || Elfa Vilnius || ?
|-
|  || Linų Audiniai Plungė || Elnias Šiauliai || MSK Panevėžys || Algimantas Lucinavičius (28)
|-
|  || Elnias Šiauliai || Inkaras Kaunas || Linų Audiniai Plungė || Petras Škėlovas (22)
|-
|  || Elnias Šiauliai || Raudonoji Žvaigždė Vilnius || Spartakas Vilnius || Petras Škėlovas (11)
|-
|  || Raudonoji Žvaigždė Vilnius || KKI Kaunas || Elnias Šiauliai || ?
|-
|  || Elnias Šiauliai || Raudonoji Žvaigždė Vilnius || Linų Audiniai Plungė || Raimondas Prikockis, A. Stankevičius (po 15)
|-
|  || Elnias Šiauliai || Baltija Klaipėda || Inkaras Kaunas || Algimantas Lucinavičius (22)
|-
|  || Atletas Kaunas || Granitas Klaipėda || Inkaras Kaunas || Romualdas Kazlauskas (22)
|-
|  || Statyba Panevėžys || Politechnika Kaunas || Inkaras Kaunas || Vytautas Juknys (23)
|-
|  || Inkaras Kaunas || Statyba Panevėžys || Minija Kretinga || Petras Siniakovas (26)
|-
|  || Inkaras Kaunas || Saliutas Vilnius || Statyba Panevėžys || Petras Siniakovas (26)
|-
|  || Nevėžis Kėdainiai || Statybininkas Šiauliai || Saliutas Vilnius || Petras Siniakovas (19)
|-
|  || Saliutas Vilnius || Inkaras Kaunas || Nevėžis Kėdainiai || S. Kuncevičius, J. Mėlinauskas, Kornelijus Skeivys, Romas Skeivys (po 13)
|-
|  || Statyba Panevėžys || Nevėžis Kėdainiai || Statybininkas Šiauliai || Romas Jokubaitis (18)
|-
|  || Statybininkas Šiauliai || Nevėžis Kėdainiai || Inkaras Kaunas || V. Paura (17)
|-
|  || Atletas Kaunas || Politechnika Kaunas || Nevėžis Kėdainiai || Vytautas Dirmeikis (20)
|-
|  || Pažanga Vilnius || Granitas Klaipėda || Vienybė Ukmergė || R. Daunoravičius, E. Milius (po 13)
|-
|  || Nevėžis Kėdainiai || Pažanga Vilnius || Dainava Alytus || R. Balčiūnas (13)
|-
|  || Nevėžis Kėdainiai || Granitas Klaipėda || Dainava Alytus || ?
|-
|  || Tauras Šiauliai || Vienybė Ukmergė || Atmosfera Mažeikiai || R. Daunoravičius (20)
|-
|  || Dainava Alytus || Pažanga Vilnius || Sūduva Kapsukas || Eugenijus Kurguznikovas, V. Ščerbakovas (po 17)
|-
|  || Atmosfera Mažeikiai || Vienybė Ukmergė || Pažanga Vilnius || ?
|-
|  || Statybininkas Šiauliai || Kelininkas Kaunas || Atmosfera Mažeikiai || R. Daunoravičius, Romas Šiaulys (po 15)
|-
|  || Granitas Klaipėda || Statybininkas Šiauliai || Banga Kaunas || R. Nausėda (13)
|-
|  || Atmosfera Mažeikiai || Kelininkas Kaunas || Nevėžis Kėdainiai || ?
|-
|  || Granitas Klaipėda || Tauras Šiauliai || Politechnika Kaunas || Edvardas Maliauskas (16)
|-
|  || Granitas Klaipėda || Kelininkas Kaunas || Pažanga Vilnius || Vitalijus Stankevičius (21)
|-
|  || Pažanga Vilnius || Granitas Klaipėda || Tauras Šiauliai || Edvardas Maliauskas (17)
|-
|  || Pažanga Vilnius || Granitas Klaipėda || Tauras Šiauliai || Rimantas Viktoravičius (21)
|-
|  || Granitas Klaipėda || Ekranas Panevėžys || SRT Vilnius || Jurijus Gordejevas (17)
|-
|  || Ekranas Panevėžys || Granitas Klaipėda || SRT Vilnius || K. Valantiejus (16)
|-
|  || Banga Kaunas || Granitas Klaipėda || Ekranas Panevėžys || G. Anilionis (17)
|-
|  || Tauras Tauragė || SRT Vilnius || Inkaras Kaunas || Jurijus Gordejevas (23)
|-
|  || SRT Vilnius || Inkaras Kaunas || Ekranas Panevėžys || Remigijus Bubliauskas, Jurijus Gordejevas, Saulius Vertelis (po 20)
|-
|  || Banga Kaunas || Ekranas Panevėžys || Sirijus Klaipėda || A. Vertelis (17)
|}

Nepriklausoma Lietuva 

Po Nepriklausomybės atkūrimo šalies pirmenybėse vėl dalyvauja visi stipriausi klubai. 1990 m. čempionatas vyko dviejose grupėse – buvusios LTSR aukščiausios lygos ir Baltijos lygos, iš kurių po 4 stipriausias Lietuvos komandas pateko į ketvirtfinalį ir toliau žaidė atkrintamųjų varžybų sistema. 1991 m. pavasario čempionatas vyko vienu ratu, po kurio suformuotas 4 komandų turnyras. Visi paskesnieji čempionatai vyko klasikiniu formatu (rungtynės namuose ir išvykoje).

A lygos čempionai (nuo lygos įkūrimo 2001 m.) 

Spalvų reikšmės:
  dabartiniai A lygos klubai
  nebeegziztuojantys klubai

A lygos dalyviai 
Duomenys atnaujinti 2021 m. (išskyrus taškų skaičių, kuris bus atnaujintas po sezono pabaigos)

Dabartiniai A lygos dalyviai nuo 2001 m 

 Duomenys atnaujinti 2022 m. sezono pradžioje

Buvę A lygos dalyviai nuo 2001 m. 

Spalvų reikšmės:
  dabartiniai A lygos klubai
  klubai šiuo metu žaidžiantys žemesnėse lygose
  nebeegziztuojantys klubai

Žaidėjai 
Dauguma A lygos žaidėjų turi profesionalo kontraktus su klubais, tačiau yra ir žaidėjų su mėgėjo kontraktais. 2022 m. A lygoje buvo registruoti 226 žaidėjai, tarpe jų – 81 (35,8%) užsieniečiai.

  žaidėjai, 2021 m. tebežaidžiantys A lygoje

  žaidėjai, 2021 m. tebežaidžiantys A lygoje

Viso buvo 83 žaidėjai sužaidę 100 ir daugiau rungtynių A lygoje.

Žiūrovai 
2004 m. užfiksuotas A lygos pirmojo turo lankomumo rekordas - vidutiniškai 2250 žiūrovų. 2014 m. pirmojo turo lankomumas buvo 1570 žiūrovų.

Vidutinis žiūrovų skaičius rungtynėse nuolat mažėja.

Šaltiniai

Nuorodos 
 One Nil Up - Digital Magazine focusing on football in the Baltic States

 Futbolo.tv 
 Lygos oficiali svetainė
 Lietuvos futbolo archyvas
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės
 Foot.dk
 Soccerway.com
 The-sports.org

Taip pat skaitykite 
 
 

Lietuvos futbolo lygos
 
UEFA šalių pirmenybės