Paprastasis skirpstas

Ulmus angustifolia var. cornubiensis (Weston) Melville
 Ulmus araxina Takht.
 Ulmus campestris var. cornubiensis Weston
 Ulmus campestris var. fungosa Aiton
 Ulmus campestris var. glabra Aiton
 Ulmus campestris var. planifolia Loudon
 Ulmus campestris f. propendens (C.K.Schneid.) Rehder
 Ulmus campestris var. sarniensis Loudon
 Ulmus campestris var. stricta Aiton
 Ulmus campestris var. wheatleyi'' Simon-Louis
 Ulmus carpinifolia Suckow
 Ulmus carpinifolia Rupp. ex Suckow
 Ulmus carpinifolia var. cornubiensis (Weston) Rehder
 Ulmus carpinifolia f. sarniensis (Loudon) Rehder
 Ulmus densa Litv.
 Ulmus diversifolia Melville
 Ulmus foliacea Gilib.
 Ulmus foliacea var. stricta (Aiton) Rehder
 Ulmus foliosa var. wheatleyi (Simon-Louis) Rehder
 Ulmus fungosa (Aiton) Dum. Cours.
 Ulmus georgica Schchian
 Ulmus glabra Mill.
 Ulmus glabra f. propendens C.K.Schneid.
 Ulmus grossheimii Takht.
 Ulmus minor var. cornubiensis (Weston) Richens
 Ulmus minor var. lockii (Druce) Richens
 Ulmus minor subsp. sarniensis(Loudon) Stace
 Ulmus minor var. sarniensis (Loudon) Richens
 Ulmus minor var. suberosa (Moench) Soó
 Ulmus minor var. suberosa (Moench) Dostál
 Ulmus nitens var. stricta (Aiton) A.Henry
 Ulmus nitens var. wheatleyi (Simon-Louis) A.Henry
 Ulmus plotii Druce
 Ulmus sarniensis (Loudon) H.H.Bancr.
 Ulmus sativa Mill.
 Ulmus sativa var. lockii Druce
 Ulmus stricta (Aiton) Lindl.
 Ulmus stricta var. sarniensis (Loudon) Moss
 Ulmus stricta var. wheatleyi (Simon-Louis) Bean
 Ulmus suberosa Moench
 Ulmus uzbekistanica Drobow
 Ulmus wheatleyi (Simon-Louis) Druce
 Ulmus wyssotzkyi Kotov

Paprastasis skirpstas (Ulmus minor) – guobinių (Ulmaceae) šeimos, guobų
(Ulmus) genties medžių rūšis.

 Paplitimas 
Auga Vidurio Europoje, nors daugiau vyrauja Europos pietuose. Šiauriausias jų išplitimo arealas Švedijos Elando ir Gotlando salos, nors manoma kad šiose salose juos išplatino žmonės. Savaime išplitęs ir Mažojoje Azijoje.

 Paplitimas ir augavietės Lietuvoje 
Savaime paplitusi, bet apyretė Lietuvoje vietinių medžių rūšis, paplitusi daugiausia centrinėse lygumose. Auga miškuose, upių pakrantėse, aliuvio sąnašose su daugeliu lapuočių, taip pat su paprastąja egle, kartais su kadagiu ir paprastąja pušimi. Neretai auginamas parkuose. Mėgsta derlingus vidutinio drėgnumo priesmėlius ir priemolius ir nepakenčia rūgštaus dirvožemio. Pakenčia unksmę.

 Matmenys 
Paprastai užauga iki 20-30, kartais iki 40 m aukščio, bei iki 1,5-2 m skersmens kamienu (seniausi turi storiausius kamienus). Dabar užregistruotas aukštas skirpstas auga Olandijoje (Utrechte), jo aukštis 33,60 m (2011 metais). Užregistruotas su didžiausia kamieno apimtimi buvo Belgijoje, siekė 6 m apimtį.

 Amžius 
Gyvena iki 300 metų ar dar ilgiau. Pats seniausias žinomas augantis Graikijai priklausančioje Kerkyros saloje, jo amžius 360 metų. Žinomas Slovakijoje auga vienas seniausių paprastųjų skirpstų, jo amžius su ± 10 metų paklaida apie 262 metai.

 Morfologija 
Tai lapus metantis medis. Kamieno žievė pilkšvai ruda, išilgai suaižėjusi. Ūgliai ploni, truputį žvilgantys, rausvai rudi ir pilki, dažnai su išilginėmis juostelėmis, arba retkarčiais su kamštinėmis išaugomis. Pumpurai smulkūs, 2-4, kartais 6 mm ilgio, smailūs ir kiaušiniški, jusovai rudi ir švelniai plaukuoti. Lapai ovalūs, kastais beveik rombiški, 5-8, kartais 10 cm ilgio bei 5-8 cm pločio su ryškiomis gyslomis, nusmailėję, dvigubai pjūkliški, žali apaugę šiurkščiais plaukeliais, o jų pamatas nesimetriškas. Lapkotis plonas, 5-12 mm ilgio ir abiejose jo pusėse šakojasi daugiau kaip po dvi šonines gyslas. Žiedai nedideli ir su trumpu 1-2 mm ilgio koteliu, kuokštuose, lapinių pumpurų pažastyse. Apyžiedis geležies rūdžio spalvos su baltomis blakstienėlėmis. Turi 4-5 kuokelius su rūdžio spalvos dulkinėmis. Piestelės už apyžiedį trumpesnės ir baltos. Žydi balandžio pabaigoje – gegužės pradžioje. Žiedai apdulkinami vėjo. Sparnavaisis nedidelis ovalus arba atvirkščiai kiaušiniškas, šviesiai gelsvai rudas bei neplaukuotas, apie 11-16 mm ilgio riešutas. Riešutėlis viršutinėje sparnelio dalyje, siekia įkarpą. 1000 sparnavaisių sveria 8-10 g. Sparnavaisiai subręsta gegužės pabaigoje – birželio pradžioje ir netrukus nukrinta. Paprastasis skripstas derėti pradeda 15-20 metų amžiaus. Išvesta daug paprastojo skirpsto hibridų.

 Paprastojo skirpsto ligos 
Paprastasis skirpstas nukenčia nuo guobinių maro.

 Panaudojimas 
Viduramžiais paprastojo skirpsto lapai buvo naudojami kaip pašaras avims. Medžio žievė anksčiau buvo naudojama medicinoje.

 Pavadinimas 
Mokslinio, lotynų kalba šios medžių rūšies pavadinimo autorius Philip Miller, gyvenęs 1691–1771 metais.

 Nuorodos 
 Paprastojo skirpsto mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per (theplantlist.org), (ipni.org), (tropicos.org) svetaines Anglų k. The thickest, tallest, and oldest field elm trees/Ulmus minor (monumentaltrees.com) Anglų k.    Graikijos Kerkyros saloje augantis seniausias pasaulyje paprastasis skirpstas (nuotraukos'').

Guobiniai
Medžiai ir krūmai