Žvainių Gaidžio kalnas

Gaidžio kalnas – mitologinė kalva šiaurės rytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Žvainiuose (Imbarės seniūnija), Salanto kairiajame krante.

Kalva 
Kalva natūrali, stūkso Salanto slėnyje ties riba su Salantais. Ji ovalo plano, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, siaurėja ir žemėja į pietvakarių pusę. Kalvos šiaurės rytinis kraštas nukastas, o pietiniame gale išlikusi žvyrduobė.

Aukščiausią, šiaurės rytinę kalvos dalį juosia akmenų aptvaras ir eglės. Vakarinėje jos pusėje stūkso neogotikinė koplyčia, į rytus ir pietus nuo kurios auga ąžuolynas. Priešais koplyčią kalvos šiauriniame šlaite iš pjauto akmens plokščių paklotas takas, iš abiejų pusių apsodintas dekoratyviniais medžiais.

Į pietryčius nuo koplyčios, kalvos papėdėje guli apeiginis akmuo. Apie 50 m į šiaurės rytus nuo jo, akmenų krūvoje guli kitas apeiginis akmuo.

Žemesnėje, pietvakarinėje kalvos dalyje pastebima nedidelė, labai suplokštėjusių pilkapių grupė, iš kurios vizualiai išsiskiria trys pilkapiai.

Kalvos ilgis – 140 m, plotis – 60 m, aukštis – iki 2 m.

Istorija 
Salanto slėnyje stūksanti kalva nuo seno traukė žmonių dėmesį. Archeologijos duomenimis joje I tūkstantm. pr. m. e. viduryje – antroje pusėje veikė pilkapynas, o I m. e. tūkst. – kapinynas.

Kalvos papėdėje esantys apeiginiai akmenys liudija, kad čia buvusios atliekamos ir pagoniško kulto apeigos.

Seniau kalva buvo Skilandžių miestelio ir dvaro, kurie 1638 m. pradėti vadinti Salantais, žemėje. Per Lietuvos žemės reformą dvarą 1922–1927 m. išparceliavus, ji atsidūrė naujai įkurto Žvainių kaimo žemėje.

Nuo seno ant kalvos stovėjo medinė koplytėlė, kuriai sunykus 1927 m. buvo pastatyta mūrinė. Prieš Antrąjį pasaulinį karą per gegužines pamaldas Gaidžio kalne prie koplyčios rinkdavosi Salantų ir Žvainių gyventojai pasimelsti, giedodavo giesmes.

Pokario metais Gaidžio kalnas buvo neprižiūrimas, jame ganyti galvijai. 1988 m. akmens skulptorius Vilius Orvidas (pranciškonas br. Gabrielius, O. F. S.) teritoriją aplinkui koplyčią atitvėrė stambiais akmenimis, privežė antkapinių paminklų atliekų, įruošė laiptus, pastatė monumentalų kryžių. Už koplyčios esančią teritoriją apsodino ąžuoliukais, o aplinką – eglaitėmis. Jo sumanymu Gaidžio kalno koplyčios aplinka iš skrydžio turėjo priminti didžiulį, susuktą rožinį.

Šiuo metu Gaidžio kalno kalva patenka į valstybės saugomo nacionalinio reikšmingumo lygmens kultūros paminklo – Žvainių pilkapyno (unikalus kodas ) teritoriją.

Legendos 
 Priešistoriniais laikais kalvoje gyveno vaidilutės, tarnavusių Alkos kalne veikusioje žalčių dievo Pilvyčio šventykloje. Jos čia augino ir maitino žalčius, priiminėjo iš apylinkės gyventojų dievui Pilvyčiui atneštas aukas. Daugiausia buvo aukojami šio dievo mėgstami skilandžiai, todėl vietovė buvusi pavadinta Skilandžiais.
 Skilandžių apylinkes po didelių liūčių užliejo vandenys. Ištvinusia upe, įsikibę į didžiulį ąžuolo stuobrį, plaukė du žemaičiai. Jiems sustojus pailsėti, vienas pamatė vandens apsuptą salą ir sušuko: „Veiziek, sala ontaa!“ („Žiūrėk, sala antai!“). Vietos gyventojams patikęs naujas pavadinimas ir nuo to laiko jie savo kaimą pradėjo vadinti Salantais (žem. Salontā).
 Senovėje ant Gaidžio kalno stovėjo senasis Salantų miestas ir bažnyčia, kuriuos sudegino kryžiuočiai. Sudegintos bažnyčios vietoje dabar stovi koplyčia.
 Kalva vadinama Gaidžio kalnu. Taip ji pavadinta todėl, kad joje slapstėsi nuo šeimininko kirvio pasprukęs gaidys. Vidurnaktį iš kalvos pasigirsdavo šaižus jo giedojimas, kuris labai gąsdino pro šalį vykstančius praeivius ir keleivius. Pastačius ant kalno medinę koplyčią, gaidžio giedojimas išnyko. Senajai sunykus, 1927 m. pastatyta mūrinė, neogotikinė koplyčia.
 Gaidžio kalne yra didelis akmuo. Jį velnias nešęs norėdamas užversti senosios Salantų bažnyčios duris, bet, anksti rytą gaidžiui užgiedojus, pametė.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Gaidžio kalnas – Salantų regioninis parkas – Apie parką
 Gaidžio kalnas – Žemaitijos paveldas 
 Gaidžio kalnas ir koplyčia – Gaidžio koplyčia
 Nuo Skilandžių iki Salantų… Gaidžio kalno legendos…

Kretingos rajono paveldas
Salantų regioninio parko paveldas
Lietuvių mitologija
Lietuvos kalvos