Kauno valstybinis muzikinis teatras

Kauno valstybinis muzikinis teatras – muzikinio profilio teatras Kaune.

Pastato istorija 

Kauno muzikinis teatras pastatytas 1891 m. pagal gubernijos architekto Ustino Golinevičiaus projektą. Teatras pradėtas statyti 1890 m. Dviaukštis pastatas buvo eklektinės formos, turėjo keturkampę 500 vietų salę su dviem balkonų eilėmis, dvi fojė, pagalbines patalpas, Kauno gubernatoriui ir tvirtovės komendantui įrengtomis specialiomis ložėmis. Statybos rangovas buvo Kauno pirklys G. Puškanceris. Iškilmingas teatro atidarymas įvyko 1892 m. sausio 9 d.

Vokiečių okupacijos metu (1916 m.) buvo padidinta scena ir patobulinti aktorių kambariai.

1920 m. gegužės 15 d., Kaunui tapus Laikinąja sostine, darbą čia pradėjo Steigiamasis Seimas.

1922–1925 m. Vyriausybė skyrė lėšų teatro pastato rekonstrukcijai, buvo sudaryta teatro rekonstrukcijos komisija, kuri projektavimą ir darbų priežiūrą patikėjo žymiausiems to meto architektams – Mykolui Songailai ir Vladimirui Dubeneckiui, jiems talkino konstruktorius P. Morkūnas.

Modernizuota pastato išorė įgavo neobaroko išraišką, viduje iki 763 vietų padidinta žiūrovų salė, jai suteikta pasagos forma, įrengta trečia balkonų eilė ir centrinė ložė, padaryta duobė orkestrui. Šios rekonstrukcijos metu ypač daug dėmesio buvo skiriama akustikai. Ją aukštai įvertino visi čia viešėję garsūs atlikėjai. Salės interjere V. Dubeneckiui pavyko suvienyti dvi menines tendencijas – liaudiškas formas ir monumentaliąją architektūrą. Tautiškus tulpių, lelijų ir saulučių motyvus architektas stilizavo tuo metu populiaria art deco maniera.

1930–1933 m., vadovaujant architektui Vytautui Landsbergiui-Žemkalniui, teatro pastatas vėl buvo rekonstruojamas – pastatyti dviejų aukštų rytinis ir vakarinis priestatai, kuriuose įsikūrė dekoracijų dirbtuvės, siuvykla, sandėliai. Taip pat paaukštinta scenos dėžė, išplėsti abiejų aukštų fojė, scenoje įrengtas susukamas audeklinis horizontas, padaryti nauji baldai ir ąžuoliniai laiptų turėklai, sumontuota geležinė uždanga su automatiškai paleidžiamu vandeniu aušinimui. Šios aušinimo sistemos dėka pastatas 1931 m. gaisro metu išvengė visiško supleškėjimo. Šioms rekonstrukcijoms būdingas savotiškas nacionalinio stiliaus ieškojimas.

1940 m. liepos 21 d. išrinktas Liaudies Seimas Valstybės teatre paskelbė Lietuvą Tarybine Socialistine Respublika. 1980–1984 m. teatras restauruotas pagal architektų K. Žalnieriaus, A. Staskevičiaus ir inžinieriaus V. Liaudansko projektą. Įrengta požeminė rūbinė, repeticijų salė rytinio kiemelio vietoje, patobulinta scenos įranga, atnaujintas V. Dubeneckio sukurtas interjeras.

Žiūrovams skirtą fojė puošia šiuolaikinių lietuvių dailininkų – Antano Martinaičio, Ričardo Vaitekūno paveikslai, Stasio ir Teresės Petraičių keramikiniai pano, Birutės Vaitekūnienės gobelenai, skulptoriaus Leono Striogos skulptūros.

2003 m. pradėtas teatro fasado remontas. 2007 m. pradėta Muzikinio teatro rekonstrukcija. Jos metu buvo sutvarkytos teatro gamybinės patalpos – dekoracijų gamybos cechai, dailininkų patalpos, butaforijos sandėliai, siuvykla, atnaujinta ir šiuolaikiškai įrengta baleto studija, kurioje paklotos amortizuojančios keturių lygių grindys su specialia linoleumo danga.

Suremontuotose teatro patalpose įrengta ventiliacija ir priešgaisrinė signalizacija, kurių teatras iki šiol neturėjo. Atnaujinta šildymo sistema, kanalizacijos tinklai. Rekonstruotoje Baltojoje salėje tilps 130 klausytojų. Ženkliai pagerės ir salės akustika.

Po rekonstrukcijos, Baltojoje salėje ketinama rengti kamerinius koncertus, įvairius vakarus. Čia spektakliams ruošis teatro orkestras, kurio repeticijos iki šiol vykdavo orkestro ložėje arba teatro scenoje. Rekonstrukciją planuojama baigti 2012 m.

Teatro rūmai yra kiek tolėliau nuo Laisvės alėjos, už jaukaus sodelio, kuriame stovi paminklai kompozitoriams Mikui Petrauskui (skulpt. Bronius Pundzius, 1937 m.), Česlovui Sasnauskui (skulpt. Antanas Aleksandravičius, 1925 m.), Juozui Gruodžiui (skulpt. Konstantinas Bogdanas, 1984 m.), Kiprui Petrauskui (skulpt. Leonas Strioga, 1986 m.), Stasiui Šimkui (skulpt. M. Šnipas, 1987 m.).

Teatro sodelio pakraštyje – miesto sienos ir bokšto liekanos, pastatyti 1670–1680 m.

Veiklos istorija 

Iškilmingas teatro atidarymas įvyko 1892 m. sausio 9 d., tačiau čia nebuvo pastoviai dirbančios grupės, spektaklius rodydavo tik gastroliuojantys artistai. Gastrolinius spektaklius 1901 m. rodė italų operos trupė. 1902 m. parodyta Nikolajaus Gogolio komedija „Revizorius“.

Po 1904 m. caro paskelbto tolerancijos akto teatre statyti spektaklius bei rengti vakarus galėjo ir lietuvių, lenkų, žydų, vokiečių bendruomenės.

1920 m. teatre įsikūrė Lietuvos meno kūrėjų draugijos įsteigtas profesionalus operos kolektyvas, kurio iniaciatyva ir pastangomis tų pačių metų gruodžio 31 d. įvyko pirmasis lietuvių profesionalios operos trupės spektaklis – Džiuzepės Verdžio opera „Traviata“. Pagrindinius vaidmenis atliko Kipras Petrauskas (Alfredas), Adelė Nezabitauskaitė-Galaunienė (Violeta), Antanas Sodeika (Žermonas). Spektakliui dirigavo Juozas Tallat-Kelpša, režisavo Konstantinas Glinskis.

1925 m. pastatytas pirmasis lietuvių profesionalios trupės baletas – Leo Delibes „Kopelija“.

1922 m. Operos teatras suvalstybintas, 1925 m. sujungtas su Dramos teatru ir pavadintas Valstybės teatru. Valstybės teatras, gyvavęs iki 1944 m., suvaidino itin reikšmingą vaidmenį lietuvių tautos kultūriniame gyvenime.

1940 m. lapkričio 27 d. vietoj Valstybės teatro įsteigtas Kauno valstybinis muzikinis teatras. Pirmasis spektaklis buvo B. Aleksandrovo „Vestuvės Malinovkoje“, jo premjera įvyko 1941 m. Tais pačiais metais buvo statomos Franco Leharo operetės „Linksmoji našlė“ ir „Liuksemburgo Grafas“, jas režisavo Vytautas Daugirdas. 

1948 m. Operos ir baleto teatrui išsikėlus į Vilnių, Muzikinio teatro kolektyvas įsikūrė buvusiuose Valstybės teatro rūmuose, o 1959 m., dramos trupei persikėlus į naujas patalpas, vieninteliu teatro pastato šeimininku tapo Kauno valstybinis muzikinis teatras. Pirmojo dešimtmečio repertuarą sudarė klasikinės ir sovietinių kompozitorių operetės.

Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę teatre tęsiamos tradicijos rodyti įvairių muzikinės scenos žanrų spektaklius. Šiuo metu Kauno muzikinis teatras yra vienas lankomiausių Lietuvoje. Per vieną kūrybinį sezoną čia parodoma beveik 175 įvairaus žanro spektaklių, pastatomos 2–3 premjeros.

Čia galima pamatyti skirtingų žanrų spektaklius – operetes, operas, miuziklus, baletus, modernaus šokio spektakliu; rengiami teatro orkestro bei solistų koncertai. Šio teatro statomi spektakliai išsiskiria ryškiais režisūros sprendimais, originalumu, žanro inovacijomis. efektinga vizualika.

Teatro vadovai 
 Benjaminas Želvys – teatro vadovas
 Jonas Janulevičius – teatro vyriausiasis dirigentas
 Kęstutis Jakštas – teatro vyriausiasis režisierius
 Rasa Vaitkevičiūtė – teatro vyriausioji chormeisterė
 Aleksandras Jankauskas – teatro vyriausiasis baletmeisteris

Kolektyvas

Orkestras 
 Jonas Janulevičius – vyr. dirigentas
 Julius Geniušas – dirigentas
 Virgilijus Visockis – dirigentas
 Julius Vilnonis – dirigentas
 Povilas Grigas – orkestro koncertmeisteris

Solistai 

 Aušra Cicėnaitė (sopranas)
 Ieva Goleckytė (sopranas)
 Giedrė Juknevičiūtė (sopranas)
 Ingrida Kažemėkaitė (sopranas)
 Živilė Lamauskienė (sopranas)
 Sabina Martinaitytė (sopranas)
 Gražina Miliauskaitė (sopranas)
 Gitana Pečkytė (sopranas)
 Kristina Siurbytė (sopranas)
 Raimonda Tallat-Kelpšaitė (sopranas)
 Raminta Vaicekauskaitė (sopranas)
 Ieva Vaznelytė (sopranas)
 Nomeda Vilakanauskaitė (sopranas)
 Laimutė Kuzmickaitė-Milašienė (mecosopranas)
 Rita Preikšaitė (mecosopranas)
 Viktorija Streiča (mecosopranas)
 Filomena Viržonytė (mecosopranas)
 Rūta Zaikauskaitė (mecosopranas)
 Aloyzas Domeika (tenoras)
 Kęstutis Alčiauskis (tenoras)
 Egidijus Bavikinas (tenoras)
 Juozas Janušaitis (tenoras)
 Jeronimas Milius (tenoras)
 Povilas Padleckis (tenoras)
 Žanas Voronovas (tenoras)
 Mindaugas Zimkus (tenoras)
 Andrius Apšega (baritonas)
 Anicetas Kunčius (baritonas)
 Raimondas Baranauskas (baritonas)
 Jonas Lamauskas (baritonas)
 Gediminas Maciulevičius (baritonas)
 Laimonas Pautienius (baritonas)
 Giedrius Prunskus (baritonas)
 Mykolas Rekys (baritonas)
 Ramūnas Urbietis (baritonas)
 Danielius Vėbra (baritonas)
 Vytautas Blažys (baritonas)
 Tadas Girinininkas (bosas)
 Tomas Ladiga (bosas)
 Liudas Mikalauskas (bosas)

Choras 
 Rasa Vaitkevičiūtė – vyr. chormeisterė
 Jolita Genienė – chormeisterio asistentė Choro dainininkai: Gabrielė Bielskytė, Živilė Bosaitė, Aura Burneckaitė (Selickė),  Akvilė Garbenčiūtė (Bučienė), Jolita Genienė, Lina Gudzinskaitė, Iveta Kalkauskaitė (Majauskienė), Berta Kasputytė, Agnė Kurauskaitė, Olga Krukauskienė, Aušra Kumetienė, Emilija Mackevičienė, Gitana Mikutytė, Agnė Mozūraitė, Vilma Narvidaitė (Mažeikienė), Edita Prašutytė, Kristina Šilingienė, Aušra Šniokaitytė, Sigita Tarakevičiūtė Vitkauskienė, Renata Varnagirytė, Ilona Zajančkauskienė, Aistė Jakaitė.  Remigijus Glamba, Mindaugas Grabauskas, Kazimieras Ivanovas, Faustas Januška, Ričardas Karalevičius, Evaldas Kondrackis, Tomas Kulpys, Rokas Laureckis, Evaldas Leskauskas, Artūras Mažeika, Mantas Ostreika, Pavlo Pavlosiuk, Gintaras Petraška, Arūnas Saveikis, Povilas Strikaitis, Saulius Venzlauskas, Martynas Stankevičius.

Baletas 
 Aleksandras Jankauskas – vyr. baletmeisteris
 Areta Beinarytė – baleto inspektorė

Baleto trupė 
Merginos: Auksė Mikalajūnaitė (Osadčenko), Justina Vitkutė (Bervingienė), Gintarė Daknytė (Budnikienė), Ana Buchovskaja-Zamulskienė, Alona Hupalova, Laura Anika Lehtonen, Stefanija Nosovaitė, Rima Panuškytė, Asta Voronova, Viktorija Batvinytė (Miliauskienė), Sandra Lavrenovaitė, Vira Sobchak, May Jean Teo, Miglė Varnaitė. 

Vaikinai: Gintaras Visockis, Deividas Dulka, Valerijs Bušujevs, Andrei Ianbekov, Valerijus Osadčenko, Antanas Striganavičius, Aurimas Tiškevičius, Martynas Čiučiulka, Roman Zavgorodnii.

Sodelis 

Teatro sodelyje 1972 m. susidegino Romas Kalanta (1953–1972). 2002 m. jam atminti įmūryta memorialinė plokštė, sukurtas horizontalus paminklas „Aukos laukas“ (skulptorius Robertas Antinis) – 19 metalinių riedulių, simbolizuojančių 19 R. Kalantos metų.

Skvero pakraštyje stovi Malūnininko bokštas su miesto sienos likučiais. Siena statyta XVII a. viduryje, pastatyti du bokštai, vienas nugriautas XIX a.

Šaltiniai 

 Ona Narbutienė. Muzikinis Kaunas. 1920–1940. – K.: Šviesa, 1992.

Nuorodos 
 Kauno muzikinis teatras

Kauno teatrai
Lietuvos muzikiniai teatrai
Lietuvos baleto teatrai