NATO

{{Infolentelė
| title    = 
| titlestyle     = 
| above         = Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacija{{nobold|{{smaller|Organisation du traité de l’Atlantique nord}}}}
| abovestyle     = 
| image          = 
| caption        = Vėliava
| image2         = 
| caption2       = Logotipas
| header1        = 
| label2         = Santrumpa
| data2          = NATO, OTAN| label3         = Įkurta
| data3          = 
| label4         = Tipas
| data4          = Karinė sąjunga
| label5         = Būstinė
| data5          = Briuselis, Belgija
| label6         = Narystė
| data6          = 
| label7         = Oficialios kalbos
| data7          = Anglų, prancūzų
| label8         = Generalinis sekretorius
| data8          = Jens Stoltenberg
| label9         = Biudžetas
| data9          = 1,036 trln. $ (2019)
| label10        = Svetainė
| data10         = 
| below          = 
}}

Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacija ( – North Atlantic Treaty Organization; ) – tarptautinė politinė ir karinė gynybinio pobūdžio sąjunga, įkurta 1949 m.

2018 m. sausio 3 d. oficialiai įteisintas NATO himnas.

 Politiniai tikslai ir pagrindiniai uždaviniai 
 NATO atkurta atsižvelgiant į Jungtinių Tautų chartijos 51-ąjį straipsnį, yra gynybinė sąjunga, pagrįsta nepriklausomų valstybių politiniu ir kariniu bendradarbiavimu. Kaip pasakyta NATO preambulėje, Aljanso nariai yra įsipareigoję ginti laisvę, saugoti bendrą palikimą ir civilizaciją, vadovaujantis demokratijos, individo laisvės ir įstatymo viršenybės principais.
 Sutarties 4-as straipsnis numato sąjungininkų konsultacijas, kai bent vienas iš jų mano, kad kyla grėsmė jo teritoriniam vientisumui, politinei nepriklausomybei arba saugumui. Atitinkamai pagal Šiaurės Atlanto sutarties 5-ą straipsnį NATO priklausančios valstybės yra įsipareigojusios ginti viena kitą. Tai reiškia, kad ginkluotas vienos ar kelių NATO valstybių Europoje arba Šiaurės Amerikoje užpuolimas bus laikomas jų visų užpuolimu. Ši organizacija gali imtis priemonių tik tokiu atveju, jei tam pritaria visos valstybės – narės.
 Pasibaigus šaltajam karui, NATO savaime pakito kaip organizacija ir išplėtojo savo politines bei karines struktūras, atsižvelgdama į kitokias Europos saugumo aplinkybes tuo pačiu metu siekdamos užtikrinti saugumą visoje Europoje, NATO valstybės ėmė plačiau bendradarbiauti ir įtraukė naujų partnerių iš Vidurio ir Rytų Europos.

NATO yra suverenių valstybių sąjunga kuri pati nedaro įtakos šių valstybių suverenumui. NATO neturi nei parlamento, nei teisės ar prievartos institucijų. 

 Narės 

Organizaciją 1949 m. įkūrė 12 šalių:
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Vėliau prisijungė kitos 18 šalių:
 1952: , 
 1955: 
 1982: 
 1999: , , 
 2004: , , , , , , 
 2009: , 
 2017: 
 2020: 

 NATO transformacija 

1989 m. Europoje prasidėjo fundamentalūs politiniai pasikeitimai, kurių dėka baigėsi karinis ir ideologinis Europos padalijimas ir iširo Varšuvos paktas. Sovietų Sąjungos žlugimas 1991 m. pratęsė šį procesą. Pažymėtos ir kitos po 1989 m. įvestos svarbios naujovės. Tai naujos strategijos koncepcijos priėmimas Romos aukščiausio lygio susitikime 1991 m., išaugęs bendradarbiavimas ir koordinacija su kitomis tarptautinėmis institucijomis. Koncepcija numatė mažinti priklausomumą nuo branduolinio ginklo.

Nuo 1990 m. birželio mėn. vykusio Londone aukščiausio lygio Aljanso susitikimo prasidėjo esminė NATO transformacija. Jos tikslas sukurti atskiras, bet ne atskirtas karines pajėgas, kuriomis galėtų pasinaudoti tiek NATO tiek VES. Pasikeitus padėčiai 1993 m. NATO valstybių taikos metu esančios pajėgos, palyginti su 1990 m., sumažėjo ¼ . NATO dispozicijai priklausančias pajėgas galima suskirstyti į 3 kategorijas: neatidėliotinos ir greito reagavimo pajėgos, pagrindinės gynybos pajėgos ir neišskleistos (rezervinės) pajėgos.

 NATO finansavimas 
NATO struktūroms išlaikyti yra sukurtas bendras civilinis ir karinis fondas. Jį sudaro valstybės, besiremiančios išlaidų pasidalijimo principu. NATO finansiniai ištekliai skiriami į du atskirus t. y. karinį ir civilinį biudžetus. Spręsti finansiniams išteklių sunkumams buvo įkurta Vyriausioji išteklių taryba (SRB).

 NATO politinės ir karinės struktūros 
 Šiaurės Atlanto sąjungos taryba (NAC)
 Gynybos planavimo komitetas (DPC)
 Branduolinio planavimo grupė (NPG)
 NATO Karinis komitetas
 NATO Parlamentinė asamblėja

 NATO ir Lietuva 
 Lietuva su NATO bendradarbiauja nuo 1991 m.
 2002 m. Lietuva buvo pakviesta pradėti derybas dėl narystės NATO.
 2004 m. kovo 29 d. Lietuva tapo NATO nare.

Detalesnė veiksmų chronologija:

 1991 m. gruodžio mėn. Lietuva prisijungė prie Šiaurės Atlanto bendradarbiavimo tarybos.
 1994 m. sausio 4 d. LR prezidentas Algirdas Brazauskas nusiuntė NATO Generaliniam sekretoriui M. Verneriui laišką, išreiškiantį Lietuvos pageidavimą tapti NATO nare. Laiške išdėstyta pozicija, pagrįsta visų parlamentinių partijų atstovų pasirašytu susitarimu dėl Lietuvos siekio tapti NATO nare.
 1994 m. sausio 27 d. Lietuva prisijungė prie Partnerystės taikos labui (PfP) iniciatyvos.
 1996 m. gruodžio mėn. priimtas Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymas, kuriame integracija į Europos ir transatlantines struktūras pavadinta prioritetiniu Lietuvos užsienio politikos tikslu ir nacionalinio saugumo užtikrinimo priemone.
 1997 m. liepos mėn. Madride NATO šalių vadovų susitikime pažymėta, kad Baltijos šalys padarė pažangą, siekdamos saugumo ir stabilumo užtikrinimo Baltijos regione.
 1997 m. rugpjūčio mėn. Vyriausybės nutarimu įsteigta Lietuvos misija prie NATO.
 1999 m. balandžio mėn. NATO šalių vadovų susitikime Vašingtone buvo pripažintos Lietuvos pastangos ir pažanga, siekiant narystės šioje organizacijoje. Susitikime patvirtintas Narystės veiksmų planas, padedantis Lietuvai pasirengti stojimui į NATO.
 2000 m. gegužės mėn. Vilniuje įvyko devynių kandidačių į NATO užsienio reikalų ministrų susitikimas. Priimta bendra deklaracija dėl NATO plėtros bei įvardyti Vilniaus dešimtuko bendradarbiavimo principai.
 2000 m. lapkričio mėn. prezidento dekretu Lietuvos integracijos į NATO vyriausiuoju koordinatoriumi paskirtas ambasadorius Giedrius Čekuolis.
 2001 m. sausio mėn. prezidento dekretu LR Nepaprastąja ir įgaliotąja ambasadore prie Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacijos (NATO) ir Vakarų Europos Sąjungos (VES) paskirta Gintė Damušis.
 2001 m. gegužės 27-31 d. Vilniuje vyko NATO Parlamentinės Asamblėjos pavasario sesija.
 2002 m. lapkričio 21 d. Prahoje septynios NATO kandidatės – Bulgarija, Estija, Latvija, Lietuva, Rumunija, Slovakija ir Slovėnija – pakviestos pradėti derybas su Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacija dėl narystės.
 2003 m. kovo 26 d. pasirašyti pakviestųjų kandidačių prisijungimo prie Vašingtono sutarties protokolai.
 2004 m. kovo 1 d. NATO Generalinis sekretorius Jaapas de Hoopas Schefferis pranešė Lietuvai ir dar šešioms pakviestosioms į Aljansą šalims, kad prisijungimo prie Aljanso protokolams pritarė visos devyniolika dabartinių NATO šalių narių, ir pakvietė Lietuvą pradėti Šiaurės Atlanto sutarties ratifikaciją.
 2004 m. kovo 11 d. Šiaurės Atlanto sutarties ratifikavimo įstatymą ir prisijungimo prie Šiaurės Atlanto sutarties dokumentą pasirašė Lietuvos prezidentas Rolandas Paksas.
 2004 m. kovo 12 d. LR Užsienio reikalų ministras Antanas Valionis pasirašė Lietuvos prisijungimo prie Šiaurės Atlanto sutarties dokumentą.
 2004 m. kovo 29 d. Lietuva tapo NATO nare. Vašingtone Ministras pirmininkas Algirdas Mykolas Brazauskas perdavė Lietuvos prisijungimo prie Šiaurės Atlanto sutarties ratifikacinius raštus saugoti JAV Vyriausybei.
 2004 m. balandžio 2 d. Briuselyje įvyko iškilminga vėliavų pakėlimo ceremonija naujų NATO narių priėmimo proga. Taip pat pirmą kartą įvyko NATO-Rusijos Tarybos susitikimas 27 šalių formatu.
 2004 m. birželio 28-29 d. NATO viršūnių susitikimas Stambule, kuriame Lietuva pirmą kartą dalyvavo kaip pilnateisė NATO narė, sprendžiant Aljanso veiksmų Afganistane, pagalbos apmokant Irako pajėgas ir kitus svarbius klausimus.
 2023 m. liepos 11-12 d. Vilniuje vyks NATO viršūnių susitikimas.

 NATO generaliniai sekretoriai nuo 1952 m. 
  Lordas Izmėjus (Lord Ismey), 1952–1957
  Polas Heneris Spakas (Paul Henri Spaak), 1957–1962
  Dirkas Stikeris (Dirk U. Stikker), 1961–1964
  Manlio Brosio (Manlio Brosio), 1964–1971
  Džozefas Lansas (Joseph Luns), 1971–1984
  Lordas Karingtonas (Lord Carrington), 1984–1988
  Manfredas Verneris (Manfred Wörner), 1988–1994
  Serdžio Balanzino (Sergio Balanzino), 1994–1994
  Vilis Klas (Willy Claes), 1994–1995
  Serdžio Balanzino (Sergio Balanzino), 1995–1995
  Chavjeras Solana (Javier Solana), 1995–1999
  Lordas Robertsonas (Lord Robertson of Port Ellen), 1999–2004
  Japas de Hopas Scheferis (Jaap de Hoop Scheffer), 2004–2009
  Andersas Foghas Rasmussenas (Anders Fogh Rasmussen), 2009–2014
  Jensas Stoltenbergas (Jens Stoltenberg)'', nuo 2014 m. spalio mėn.

Taip pat skaitykite 
 Madrido deklaracija
 Baltijos oro policija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Lietuva NATO puslapyje