joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Šilalės rajono savivaldybės taryba

Šilalės rajono savivaldybės taryba – Šilalės rajono savivaldybės bendruomenės atstovaujamoji savivaldos institucija, atsakinga už savivaldos teisės, savo funkcijų ir bendruomenės iškeltų uždavinių įgyvendinimą bendruomenės interesais savivaldybės teritorijoje. Taryba renkama ketveriems metams visuotiniuose, slaptuose, laisvuose ir lygiuose rinkimuose pagal Lietuvos Respublikoje registruotų politinių partijų pateiktus kandidatų sąrašus. Rinkėjai – savivaldybės teritorijos gyventojai, gali keisti kandidatų eilę sąraše, penkiems kandidatams suteikdami pirmumo balsus.

Tarybą sudaro 25 tarybos nariai. Naujai išrinktos tarybos nario įgaliojimai prasideda, o ankstesnės kadencijos tarybos nario įgaliojimai baigiasi nuo tos dienos, kurią naujai išrinkta taryba susirenka į pirmąjį posėdį.

Per du mėnesius nuo pirmojo naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdžio sušaukimo dienos turi būti išrinktas savivaldybės meras, paskirti mero pavaduotojas ir savivaldybės administracijos direktorius, sudaryti tarybos komitetai ir tarybos kolegija. Savivaldybės tarybos veiklos tvarką ir formas nustato Vietos savivaldos įstatymas ir savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

Savivaldybės taryba savo įgaliojimus įgyvendina kolegialiai savivaldybės tarybos posėdžiuose. Tarybos posėdžiams klausimus rengia komitetai bei komisijos savo posėdžiuose, tarybos narių frakcijos bei savivaldybės administracija. Taryba svarstomais klausimais priima sprendimus ir kontroliuoja jų įgyvendinimą.

Savivaldybė yra Lietuvos savivaldybių asociacijos narė.

Istorija

Merai 

 Zita Lazdauskienė – 1995–1997 m.
 Osvaldas Šarmavičius – 2000–2001 m.
 Steponas Norbutas – 2001–2002 m.
 Albinas Ežerskis – 2002–2003 m., 2007–2011 m.
 Valdemaras Jasevičius – 2003–2007 m.
 Jonas Gudauskas – 2011–2019 m.
 Algirdas Meiženis – nuo 2019 m.

Savivaldybės tarybos 

 Šilalės rajono taryba 1990–1995 m.
 Šilalės rajono savivaldybės taryba 1995–1997 m.
 Šilalės rajono savivaldybės taryba 1997–2000 m.
 Šilalės rajono savivaldybės taryba 2000–2003 m.
 Šilalės rajono savivaldybės taryba 2003–2007 m.
 Šilalės rajono savivaldybės taryba 2007–2011 m.
 Šilalės rajono savivaldybės taryba 2011–2015 m.

Nuorodos 
Oficiali svetainė
Arvydas Bajoras

Arvydas Bajoras (g. 1956 m. gegužės 15 d. Merkinėje) – Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1980 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius hidrotechnikas.

1992–1996 m. Seimo narys, Gamtos apsaugos komiteto pirmininkas. 1996 m. ir 2000–2003 m. individualios įmonės savininkas, 1999 m. Špakausko firmos „Audenis“ direktorius. 2003–2007 m. Marijampolės savivaldybės mero patarėjas. 2007–2011 m. ir nuo 2012 m. Marijampolės savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotojas, 

2003–2007 m. ir 2011 m. Marijampolės savivaldybės tarybos narys. 

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kazlų Rūdos skyriaus, nuo 2002 m. Marijampolės skyriaus skyriaus narys, Šunskų grupės pirmininkas.

Sutuoktinė Rasutė, vaikai Jurga, Ignas.

Šaltiniai 

Marijampolės politikai
Seimo nariai
Lietuvos inžinieriai hidrotechnikai
Jonas Kazys Dzirmeika

Jonas Kazys Dzirmeika (g. 1950 m. vasario 15 d. Kalvarijoje) – Lietuvos ir Kalvarijos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1957–1968 m. mokėsi Kalvarijos vidurinėje mokykloje, 1978–1981 m. Alytaus politechnikume baigė pramonės įrengimų montavimą ir remontą.

1990–1992 m. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputato Gintauto Iešmanto padėjėjas, 1990–1992 m. Kalvarijos mero pavaduotojas. 1992–1997 m. ir nuo 2009 m. UAB „Vairenis“ direktorius. 1997–2000 m. Kalvarijos seniūnijos seniūnas. 2000–2007 m. Kalvarijos savivaldybės meras. 2007–2009 m. UAB „Vairenis“ direktoriaus pavaduotojas.

1990-1992 m. Kalvarijos miesto tarybos deputatas, 1990–1995 m. Marijampolės rajono tarybos deputatas, 1997–2000 m. Marijampolės rajono savivaldybės tarybos narys, 2000–2019 m. Kalvarijos savivaldybės tarybos narys. 

Nuo 1989 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, 1989–1991 m. Kalvarijos skyriaus pirmininkas, 1990 m. Marijampolės rajono skyriaus pirmininkas, 1989–1995 m. LSDP tarybos narys. Nuo 1997 m. Lietuvos Liberalų sąjungos, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos, nuo 2006 m. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys, 2009–2018 m. Kalvarijos skyriaus pirmininkas.

Sutuoktinė Marija, vaikai Daiva, Jonas. .

Šaltiniai 

Marijampolės politikai
Kalvarijos politikai
Kalvarijos merai
Lietuvos savivaldybių seniūnai
Kareivonys (Varėna)

Kareivonys – kaimas Varėnos rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Kaime telkšo ežeras Viktaris. Į šiaurę nuo kaimo prasideda Kareivonių miškas. Yra dvaro liekanos, fermų kompleksas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Jasauskai

Jasauskai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 1 km piečiau Panočių, prie kelio į Dubičius (). Seniūnaitijos centras. Rytiniu kaimo pakraščiu teka upelis Nočia (iki jo dar apie 0,8 km), skiriantis nuo Baltarusijos.

Istorija 
XIX a. pab. Jasauskai (Jasovščizna) buvo valstybinis užusienis Lydos apskrityje. Lenkų valdymo laikais kaime veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius.

Gyventojai 

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 70 žmonių, iš kurių 69 užsirašė lietuviais ir 1 lenku.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kabeliai

Kabeliai – kaimas Varėnos rajono savivaldybės pietuose, 13 km į pietvakarius nuo Marcinkonių, 3 km į pietryčius nuo Vilniaus–Gardino geležinkelio, yra nebeveikianti stotelė. Piečiau nuo kaimo išvesta valstybės siena su Baltarusija. Seniūnaitijos, parapijos centras. Yra Kabelių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia, girininkija, 2 parduotuvės. Į pietus nuo Kabelių, prie Ašašninkų, Lietuvos partizanų žūties vietoje pastatytas kryžius.

Geografija 

Pro kaimą eina kelias , atšakos į Ašašninkus, Grybaulią, Daržinėles. Pro Kabelius teka Grūda, ant jos intako sutvenktas Kabelių tvenkinys. Kaime auga saugomas Kabelių ąžuolas (nuo 2020 m.). Aplinkinių miškų masyvas, esantis Varėnos rajono savivaldybės pietinėje dalyje, ribojasi su Baltarusijos Respublika. Druskininkų miškų urėdijos Kabelių girininkijos miškuose buvo pasodintas Pauliaus Širvio šilas ir Povilo Matulionio giraitė, auga trys drevėtos pušys.

Istorija 

1637 m. kaime buvo 12 kiemų, 6 valakai. Iki XX a. vid. Kabeliai buvo padalinti: pietinė dalis (dab. Ašašnykai) pateko į Gardino guberniją, o šiaurinė (dab. Kabelių bažnytkaimis) į Vilniaus guberniją.

1904 m. pastatyta Kabelių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia. Pagal Lenkijos valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 258 žmonės, iš kurių 235 užsirašė lietuviais, 14 žydais, 8 lenkais ir 1 baltarusiu.

1948 m. įkurta pradinė mokykla. 1949–1994 m. veikė septynmetė, aštuonmetė, devynmetė mokykla. 1994–2001 m. Kabelių pagrindinė mokykla, vėliau pradinė mokykla, nuo 2001 m. Marcinkonių pagrindinės mokyklos pradinis skyrius, nuo 2013 m. spalio veikia kaip Marcinkonių mokyklos Kabelių universalus daugiafunkcis skyrius.

1950–1992 m. buvo Kabelių žuvininkystės ūkio centrinė gyvenvietė, įsteigtas paštas, medicinos punktas, biblioteka (uždaryta 2020 m.). 1990 m. LR AT nutarimu Kabeliai I pavadinti tiesiog Kabeliais.

|}

Gyventojai 

1921 m. iš 258 gyventojų 8 buvo lenkai, 1 baltarusis, 14 žydų, 235 lietuviai.

Žymūs žmonės 

Kaime gimė, gyveno ir mokėsi:
 Jonas Grigas, fizikas, Vilniaus universiteto profesorius
 Algis Uždavinys (šalia Senovės), filosofas, orientalistas, lyginamų civilizacijų studijų specialistas

Šaltiniai

Nuorodos
Ašašninkai

Ašašninkai () – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 0,5 km į pietus nuo Kabelių, prie pat sienos su Baltarusija. Į pietus nuo kaimo telkšo Grūdos ežeras, iš jo pro Ašašninkus teka Grūda. Iš pietų supa miškai. Kelias į Kabelius, miško kelias į Musteiką.

Ašašninkų apylinkėse rasta archeologinių gyvenviečių liekanų. Kaime yra nebeveikiančios kapinės. Centre – trys kryžiai, be to, keletas kryžių yra prie sodybų.

Ašašninkų pietvakariuose esanti sodyba (Plaskiniškė) yra toliausiai į pietus nutolusi Lietuvos gyvenamoji vieta.

Istorija 
Iki XX a. vid. Ašašninkai faktiškai buvo pietinė Kabelių kaimo dalis: šiauriniai Kabeliai priklausė Vilniaus gubernijai, o pietiniai (dab. Ašašninkai) – Gardino. XIX a. Kabeliai (II) pateko į Gardino apskrities Beržtų valsčių.

Kabeliai II 1990 m. LR AT nutarimu pavadinti Ašašninkais.

Kaimo pavadinimas kilęs iš žodžio ašašnykas – taip (, ) vadinti LDK medžioklės varovai, jėgeriai, tarnavę didžiajam kunigaikščiui.

Šnekta 

Kaime ir jo apylinkėse būdinga savotiška vidurio aukštaičių šnekta, kurioje sumišę priebalsiai š, ž ir s, z: sakoma sakalys („šakalys“), jieskoc („ieškoti“), azaras („ežeras“), uzdaryc („uždaryti“) ir šveikata („sveikata“), lažda („lazda“). Ašašninkų-Kabelių šnektą tyrinėjo Žaneta Markevičienė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Giraitė (Matuizos)

Giraitė – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Matuizų, prie kelio į  atšakos, Dainavos girios apsuptyje. Seniūnaitijos centras. Šalimais eina Vilniaus–Marcinkonių geležinkelis.

XIX a. pab. kaimas pateko į Trakų apskrities Varėnos valsčių. 1950–1954 m. Giraitės apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Pamerkiai

Apie viensėdį Trakų rajone žr. Pamerkiai (Trakai).

Pamerkiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Matuizų, 4 km į pietus nuo Naujųjų Valkininkų, dešiniajame Merkio krante (nedidelė dalis kairiajame). Seniūnaitijos centras. Yra geležinkelio stotis. Aplink plyti Dainavos giria. Kaime yra geležinkelio ir pėsčiųjų tiltai per Merkį, automobilių keliais pasiekiamas nuo Karpiškių, Naujųjų Valkininkų, pietinė dalis – nuo Mielupių. Kaime stoja keleiviniai traukiniai Vilnius–Varėna ir Vilnius–Marcinkonys.

Etimologija 

Pamerkiai – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo čia pratekančios Merkio upės.

Istorija 

XIX a. pabaigoje Pamerkiai pateko į Trakų apskrities Valkininkų valsčių, buvo seniūnijos centras. Pamerkių valda priklausė dvarininkui Jurgiui Prašnikovui. Kitame Merkio krante buvo Mielupių cemento fabrikas.

Istorija 

|}

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ilgininkai (Lazdijai)

Ilgininkai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Kapčiamiesčio, pietvakariniame Ilgio ežero krante.

Istorija 
XIX a. pab. Ilgininkų palivarkas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių, Veisiejų parapiją. Priklausė Ablamovičiams. Į palivarką pateko Juškonių bei Dumbliauskų kaimai bei Pšeimos dvaro sodyba.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vincas Sinkevičius

Vincas Sinkevičius (1924 m. rugsėjo 18 d. Kalvarijoje, Marijampolės apskritis – 2013 m. kovo 23 d.) – Lietuvos politinis veikėjas.

Biografija 
1946 m. suimtas Vokietijos karo belaisvių stovykloje, 1946 m. gruodžio 13-20 d. vykusiame 6-osios armijos karo tribunolo posėdyje Marijampolėje nuteistas sušaudyti, vėliau ištremtas.

Nuo 1989 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, 1993–1995 m. LSDP tarybos narys, nuo 2001 m. Marijampolės skyriaus pirmininko pavaduotojas, LSDP prezidiumo narys.

1997–2000 m. ir 2005 m. Marijampolės rajono savivaldybės tarybos narys. 

Žmona Emilija, dukros Zita, Lina ir Virginija, sūnus Laimutis.

Įvertinimas 
 1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis 
 2000 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis

Šaltiniai 

Marijampolės politikai
Gediminas Vaišnora

Gediminas Vaišnora (g. 1948 m. liepos 4 d. Kazlų Rūdoje) – pedagogas, Lietuvos, Marijampolės rajono, Marijampolės rajono savivaldybės ir Kazlų Rūdos savivaldybės sporto, politinis ir visuomenės veikėjas.

Biografija 
1958–1966 m. mokėsi Kazlų Rūdos vidurinėje mokykloje, 1966–1972 m. studijavo Šiaulių pedagoginiame institute, mokytojas.

1966–1972 m. Kazlų Rūdos pagalbinės mokyklos auklėtojas, 1972–1974 m. Kazlų Rūdos vidurinės mokyklos mokytojas, 1974–1986 m. direktoriaus pavaduotojas, 1986–1997 m. Kazlų Rūdos Kazio Griniaus vidurinės mokyklos direktorius, 1997–2001 m. Marijampolės vaikų sporto mokyklos instruktorius metodininkas, nuo 2001 m. Kazlų Rūdos sporto centro direktorius, nuo 2006 m. direktoriaus pavaduotojas, nuo 2010 m. Kazlų Rūdos specialiosios mokyklos mokytojas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2000 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kazlų Rūdos skyriaus narys, 2000 m. ir nuo 2001 m. LSDP Kazlų Rūdos skyriaus pirmininkas, LSDP tarybos narys.

1990–1994 m. Kazlų Rūdos miesto tarybos deputatas, 1990–1995 m. Marijampolės rajono tarybos deputatas, 1995–1997 m. ir 1997–2000 m. Marijampolės rajono savivaldybės tarybos narys, 1995–1997 m. LDDP sąraše, nuo 1997 m. LSDP sąraše; 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys. 2000–2003 m. ir valdybos narys, Švietimo, sporto, kultūros ir jaunimo reikalų komiteto pirmininkas.

Sutuoktinė Irena-Marija, vaikai Aidas, Žilvinas, Eglė.

Šaltiniai 	

Kazlų Rūdos politikai
Lietuvos mokyklų direktoriai
Lietuvos pedagogai
Sigitas Valančius

Sigitas Valančius (g. 1957 m. vasario 22 d. Priekulėje) – pedagogas, Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės profsąjungų ir politinis veikėjas.

Biografija 
1964–1972 m. mokėsi Priekulės, 1972–1975 m. Kapsuko 2-oje vidurinėje mokyklose. 1975–1980 m. studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijoje, inžinierius – mechanikas, 1999 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos magistrantūrą, edukologijos magistras.

1980–1984 m. Kapsuko tarybinio ūkio – technikumo dėstytojas. 1984–1987 m. Kapsuko agropramoninio komplekso profsąjungos rajono komiteto sekretorius. 1987–1992 m. Marijampolės agroprekybinio tarybinio ūkio – technikumo direktoriaus pavaduotojas. 1992–2000 m. Marijampolės aukštesniosios žemės ūkio mokyklos direktorius. 2000–2011 m. Marijampolės kolegijos direktorius. 2011–2015 m. Marijampolės savivaldybės mero pavaduotojas. 2015–2017 m. Marijampolės savivaldybės administracijos direktorius. Nuo 2018 m. UAB „Marijampolės šilumos tinklai“ vyresnysis inžinierius.

2000–2015 m. ir 2019 m. Marijampolės savivaldybės tarybos narys.  2000–2007 m. Kontrolės komiteto pirmininkas.

Nuo 1991 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Marijampolės skyriaus narys.

Sporto klubo „Visata“ prezidentas. Aukštesniųjų žemės ūkio mokyklų ir žemės ūkio mokyklų direktorių asociacijos prezidentas. Lietuvos kolegijų direktorių konferencijos narys. Lietuvos žemės ūkio inžinierių sąjungos tarybos vicepirmininkas. Vyrų vokalinio ansamblio „Sūduvietis“ narys.

Sutuoktinė Gražina, vaikai Indrė, Rokas.

Šaltiniai 

Marijampolės politikai
Lietuvos sporto veikėjai
Lietuvos profsąjungiečiai
Lietuvos inžinieriai
Gajus Grakchas

Gajus Grakchas (; 154–121 m. pr. m. e.) – Romos respublikos politikas iš garsios patricijų Semproninijų giminės, populiarų partijos lyderis, Tiberijaus Grakcho brolis ir jo politikos tęsėjas.

123–122 m. pr. m. e. būdamas liaudies tribūnas, atnaujino agrarines reformas, inicijavo įstatymą, leidžiantį grūdus vargingiesiems parduoti mažesnėmis kainomis, 122 m. pr. m. e. iškėlė kolonizacijos idėją, siūlydamas labiau kolonizuoti Italiją ir Šiaurės Afriką, (ypač Kartaginą). Visuotinius romėnų protestus sukėlė jo siūlymas pilietybę suteikti visiems romėnų sąjungininkams italikams. Prasidėjus neramumams, žuvo 3 tūkst. jo šalininkų. Matydamas artėjantį pralaimėjimą, paprašė vergą jį nužudyti.

Liaudies tribūnai
Vaclovas Stapušaitis

Vaclovas Stapušaitis (g. 1954 m. rugsėjo 24 d.) – pedagogas, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 

1977 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, mokytojas.

1995–1999 m. Pakruojo rajono savivaldybės mero pavaduotojas, 1999 m. Pakruojo rajono savivaldybės švietimo skyriaus vyr. specialistas, nuo 2001 m. Linkuvos vidurinės mokyklos direktorius.

Nuo 1990 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Pakruojo rajono skyriaus narys, nuo 1999 m. „Socialdemokratija – 2000“ narys.

1995–1997 m. ir 1997–2000 m. Pakruojo rajono savivaldybės tarybos narys.

1998 m. „Stabdyk nusikalstamumą“ Pakruojo skyriaus pirmininkas. Sutuoktinė Rima, vaikas Gina.

Pakruojo politikai
Lietuvos pedagogai
Bandužiai

Bandužiai – Klaipėdos miesto dalis, mikrorajonas pietinėje miesto dalyje. Iš šiaurės ribojasi su Smiltelės gatve, iš rytų – su Šilutės plentu, iš pietų – su Jūrininkų prospektu, iš vakarų – su Vingio gatve. Tai mikrorajonas, kuriame dominuoja 5-10 aukštų stambiaplokščiai gyvenamieji namai, pastatyti XX a. 9-10-ajame dešimtmečiuose. Bandužiuose yra apleistas Bandužių kapinynas, parduotuvės „RIMI“, „Norfa“, „Čia“, kelios parduotuvėlės, sporto klubai, restoranai, kirpyklos. Bandužių piliakalnis vadinamas Žardės vardu.

Bandužių mikrorajone yra dvi mokyklos: Klaipėdos „Varpo“ gimnazija ir Klaipėdos L. Stulpino progimnazija. Ikimokykliniam ugdymui yra du lopšeliai-darželiai: Berželis ir Ąžuoliukas.

Bandužiai – didžiausias Klaipėdos pietinės dalies gyvenamasis rajonas. Bandužių gyvenamasis rajonas buvo statomas buvusio Bandužių kaimo vietoje nuo XX a. 9-ojo dešimtmečio pradžios iki 1993 m. Šis kaimas buvo išsidėstęs 8 km į pietus nuo Klaipėdos miesto centro, 5 km į pietus nuo Smeltės, 1,5 km nuo Rimkų geležinkelio stoties.

Etimologija 

Kaimo pavadinimo kilmė siejama su XVIII a. viduryje gyvenusio valstiečio Georgo Bandhuso pavarde, nuo kurio galėjo kilti Bandužių (Bandhussen) kaimo vardas.

Istorija 

Spėjama, kad Bandužių gyvenvietėje žmonės gyveno bent prieš 2000 m. - nustatyta, kad Bandužių kapinyne buvo laidojama nuo I a. iki XIII a.

1785 m. Bandužiai žinomi kaip karališkųjų valstiečių kaimas. 1871 m. duomenimis, Bandužiuose buvo 7 gyvenamieji namai su 12 šeimų, 68 gyventojais. 1897 m. Bandužių kaimas buvo sujungtas su Žarde.

Kas buvo Bandužių kaimo gyventojai sužinome iš 1939 m. Viliaus Pėteraičio B. kapinėse surašytų antkapių pavardžių, kurios liudija šio žemės lopinėlio savitą ir pamariškiams būdingą lietuvininkų, kuršių bei prūsų mišrią praeitį ir tai, kad daugiausia kaime ir apylinkėje gyveno lietuvininkų. 

Gyvenamųjų rajonų statyba miesto pietinėje dalyje nušlavė senųjų krašto gyventojų – vokiečių ir lietuvininkų – kaimus: Budelkiemį, Žardę, Gedminų dvarą, Stariškes, Šunpetrius ir kitus, sunaikinta dalis pilkapyno.

Atsižvelgiant į tai, kad Bandužių gyvenamasis rajonas išaugo egzistavusių kaimų ir sodybų vietoje, pasiūlyta gatves pavadinti jų vardais. Taip atsirado Bandužių, Markučių, Kuncų, Budelkiemio ir kt. pavadinimai.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Bandužių mikrorajono gatvės

Klaipėdos miesto dalys
Lypkiai

Lypkiai (arba Lypkių Sodybos) – Klaipėdos miesto dalis, mikrorajonas pietrytinėje miesto dalyje.

Lypkiai patenka į Klaipėdos LEZ numatomos plėtros zoną, todėl visi gyventojai iš Lypkių buvo iškelti gyventi kitur iki 2016 m. pavasario, jiems išmokėjus 18 mln. litų. Atlikus archeologinius tyrimus Lypkių kaimo senųjų kapinių teritorijoje, rasti palaikai buvo perlaidoti Lėbartų kapinėse, o buvusioje senųjų kapinių vietoje palaidojimų nebeliko.

Istorija 

Anksčiau kaimas buvo Klaipėdos rajone, prie Klaipėdos miesto prijungtas 1996 m. kovo 12 d.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Gatvių žemėlapis
 Lypkių mikrorajono gatvės

Klaipėdos miesto dalys
Bomelio Vitė

Bomelio Vitė (arba Bomelsvitė, Švyturio mikrorajonas) – Klaipėdos miesto dalis, esanti į šiaurę nuo Vitės. Iš vakarų pusės ribojasi su Burių gatve, iš šiaurės ir rytų su geležinkeliu, o iš pietų su Dariaus ir Girėno bei Janonio gatvėmis. Tai uosto rezervinėje teritorijoje esantis mikrorajonas. Jame yra miesto centrinis stadionas. Į jį veda pagrindinė mikrorajono Sportininkų gatvė.

Istorija 

Pagal 1890 m. surašymo duomenis iš 3378 gyventojų, 2300 (68 %) užsirašė lietuviais. 1918 m. prijungta prie Klaipėdos miesto.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 August Horn (1866–1925) – politikas.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Gatvių žemėlapis
 Bomelio Vitės gatvės

Klaipėdos miesto dalys
Panaikintos Klaipėdos miesto savivaldybės gyvenvietės
Jonas Valentas Čepulis

Jonas Valentas Čepulis (g. 1935 m. sausio 20 d. Ruponiuose, Pakruojo rajonas) – Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės partinis, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1955 m. baigė Joniškėlio žemės ūkio technikumą. 1955–1973 m. žemės ūkio, komjaunimo ir liaudies kontrolės darbuotojas Pakruojo rajone. 1960 m. baigė tris kursus Lietuvos žemės ūkio akademijoje. 1973 m. Maskvoje baigė Neakivaizdinę aukštąją partinę mokyklą prie SSKP CK. 1973–1975 m. dirbo LKP CK. Nuo 1975 m. LKP Pakruojo rajono komiteto I sekretorius. 1976–1981 m. LKP Revizijos komisijos narys.  Pensininkas, LR Seimo nario Jono Juozapaičio padėjėjas-sekretorius.

1959–1989 m. Pakruojo rajono Liaudies deputatų tarybos deputatas. 1980–1985 m. LSSR AT deputatas. Nuo 1981 m. kandidatas į LKP CK narius. Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Pakruojo rajono skyriaus narys. 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Pakruojo rajono savivaldybės tarybos narys.  2003–2007 m. Sveikatos apsaugos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas. „Vairo“ ir „Berželio“ sodininkų bendrijų, Butų savininkų bendrijos pirmininkas.

Našlys, vaikai Rita, Gintaras.

Šaltiniai 

Lietuvos TSR politiniai veikėjai
Lietuvos agronomai
Pakruojo politikai
Asta Jasiūnienė

Asta Jasiūnienė (g. 1963 m. rugpjūčio 19 d. Stačiūnuose, Pasvalio rajonas) – Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja. Pakruojo rajono merė.

Biografija 
1985 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, įgijo žemės ūkio buhalterinės apskaitos ekonomisto kvalifikaciją.

1986 m. „Jaunosios gvardijos“, vėliau Pamūšio kolūkio vyriausioji ekonomistė, Pašvitinio seniūnijos agrarinės tarnybos vadovė, Pakruojo rajono žemėtvarkos skyriaus vyriausioji inžinierė-žemėtvarkininkė. 2000–2007 m. Pakruojo rajono savivaldybės Pašvitinio seniūnijos seniūnė. Lietuvos savivaldybių seniūnų asociacijos narė. 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. iki 2012 m. Pakruojo rajono savivaldybės administracijos direktorė.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Pakruojo rajono skyriaus narė, 2005 m. skyriaus pirmininko pavaduotoja. Lietuvos socialdemokračių moterų sąjungos Pakruojo rajono klubo narė.

1997–2000 m., 2000 m., 2003 m., 2007 m. ir 2011 m. (mandato atsisakė) Pakruojo rajono savivaldybės tarybos narė. Nuo 2012 m. balandžio 27 d.iki 2015 m. balandžio 14d.- Pakruojo rajono savivaldybės merė. 

2015 m. gruodžio 7d. paskirta LRV atstove Šiaulių apskrityje.

Pamūšio kaimo bendruomenės tarybos narė. Sutuoktinis Gintautas, vaikai Justas ir Eglė.

Šaltiniai 

Lietuvos_ekonomistai
Pakruojo politikai
Pakruojo merai
Lietuvos savivaldybių seniūnai
Jonas Juozapaitis

Jonas Juozapaitis (g. 1945 m. balandžio 25 d. Dvariūkuose, Pakruojo rajonas) – Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1952–1961 m. mokėsi Dvariūkų aštuonmetėje mokykloje, 1968–1974 m. Vabalninko tarybiniame ūkyje–technikume, zootechnikas. 1975–1979 m. studijavo Vilniaus aukštojoje partinėje mokykloje.

1961–1965 m. Pakruojo rajono A. Ždanovo kolūkio darbininkas, 1965–1968 m. tarnavo tarybinėje armijoje. 1968–1975 m. „Ždanovo“ kolūkio fermos vedėjas, vyr. zootechnikas. 1979–1987 m. LKP Pakruojo rajono komiteto organizacinio skyriaus instruktorius, 1987–1990 m. „Nemuno“ kolūkio pirmininkas, 1990–1997 m. Linkuvos žemės ūkio bendrovės pirmininkas. 1997–2000 m., 2000–2003 m. ir 2003–2004 m. Pakruojo rajono savivaldybės meras, 2004-2008 m. ir nuo 2008 m. Seimo narys.

1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Pakruojo rajono skyriaus narys, skyriaus pirmininko pavaduotojas.

1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m. (LDDP sąraše), 2003–2004 m. (LSDP) ir 2011 m. (išrinktas, bet atsisakė mandato) Pakruojo rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Birutė, vaikai Rasma, Alina..

Šaltiniai 

Lietuvos zootechnikai
Pakruojo politikai
Pakruojo merai
Seimo nariai
Emilijus Junevičius

Emilijus Junevičius (g. 1951 m. rugpjūčio 24 d. Krekenavoje, Ramygalos rajonas) – Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1978 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius mechanikas.

1995 m. akcinės bendrovės „Šukioniai“ direktorius. 2003–2007 m. Pakruojo rajono savivaldybės administracijos direktorius. Nuo 2007 m. akcinės bendrovės „Šukioniai“ valdybos pirmininkas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Pakruojo rajono skyriaus narys, Pakruojo skyriaus pirmininkas. Nuo 2001 m. LSDP tarybos narys.

1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003 m., 2007 m. (mandato buvo atsisakęs) ir 2008–2011 m. bei nuo 2011 m. Pakruojo rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Laima, vaikai Aušra ir Jūratė.

Šaltiniai 

Pakruojo politikai
Lietuvos inžinieriai mechanikai
Pilvingiai

Pilvingiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Gudakiemio, Ilgio ežero rytiniame pakraštyje. Šalia telkšo mažesni ežerėliai – Pilvingis (paskelbtas ornitologiniu draustiniu), Kampys. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Ateina plento  atšaka.

Istorija 

LTSR metais – Tamulevičiaus kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė pradinė mokykla (įkurta 1927 m.), felčerių ir akušerių punktas, kultūros namai, biblioteka.

Pavadinimo kilmė 

Kazimieras Būga šiam vietovardžiui priskyrė jotvingišką kilmę.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Masališkės

Apie kaimą Vilniaus raj. žr. Maseliškės.

Masališkės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Gudakiemio, 6 km į šiaurės rytus nuo Merkinės, prie Straujos upelio (sudarytas Masališkių tvenkinys). Yra išlikusi Masališkių dvarvietė, archeologiniu paminklu paskelbta kalva (Šarūno kalnas). Keliai į Gudakiemį, Parudnę, Mantvilus.

Etimologija 

Masališkės yra dvarininkinis vietovardis: 1528 m. šiose apylinkėse iš Ldk Žygimanto Senojo žemių gavo kunigaikštis Bogušas Masalskis, kuris čia įkūrė savo dvarą.

Istorija 

1838 m. kaime buvo 7 kiemai, minimas Masališkių dvaras.

1932 m. buvo įsteigta pradinė mokykla, jos mokytojas buvo Petras Barzda (g. 1905 m.). Sovietmečiu veikė aštuonmetė mokykla, biblioteka (1951 m.).

|}

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Panara

Panara – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Liškiavos, kairiajame Nemuno krante. Seniūnaitijos centras. Stovi Panaros Dievo Gailestingumo koplyčia, veikia Merkinės gimnazijos pradinis skyrius, biblioteka, „Pilnų namų bendruomenė“.

Istorija 

Prie Panaros 1945 m. vasario 28 d. įvyko Panaros mūšis tarp Lietuvos partizanų ir LTSR lojalių pajėgų. LTSR laikais – „Nemuno“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas, pradinė mokykla (įkurta 1928 m.), kultūros namai, biblioteka. Kaime rasta senovinio akmeninio kirvio nuolauža.

|}

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilkiautinis

Tai straipsnis apie Lietuvos kaimą. Apie ežerą Varėnos rajone skaitykite straipsnyje Vilkiautinis (ežeras).

Vilkiautinis – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Liškiavos. Seniūnaitijos centras. Kaime yra biblioteka, paštas (LT-65031), kultūros centro filialas, medicinos punktas. Praeina kelias . Aplink telkšo Vilkiautinio, Liškiavio, Bedugnio ežerai, teka Krūčiaus aukštupys. Apylinkėse rastas Vilkiautinio pilkapynas ir senovės gyvenvietė.

Istorija 

1954–1963 m. buvo Vilkiautinio apylinkės centras. Sovietmečiu buvo Liškiavos kolūkio gyvenvietė. Veikė Liškiavos pagrindinė mokykla (įkurta 1899 m., kaip pradinė).

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kibyšiai

Kibyšiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Merkinės, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, du pašto punktai, trys parduotuvės. Į šiaurę nuo kaimo telkšo Kulenio ežeras, o vidury kaimo – ežeras Senovė.

Išlikusios Kibyšių kaimo senosios kapinės (Koplyčkalnis).

Istorija 

LTSR laikais – Liškiavos kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė ryšių skyrius, felčerių ir akušerių punktas, 1923 m. įsteigta mokykla, biblioteka. 1950–1968 m. – Kibyšių apylinkės centras (veliau valdyba perkelta į Radyščių).

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Užuperkasis

Užuperkasis — kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, tuoj į pietus nuo Valkininkų — kitame Merkio krante. Iš pietų juosia Šalčia, plyti Valkininkų miškai. Seniūnaitija. Kaime yra Valkininkų vidurinė mokykla. Pro kaimą eina kelias .

Etimologija 

XVII a. prie Valkininkų miestelio veikė patrankų liejykla, tuo metu Merkyje ir Spengloje buvo įrengta keletas tvenkinių, o piečiau miestelio iškastas kanalas vandens pertekliui nuleisti. Dėl to miestelio dalis už kanalo (už perkaso) ir pavadinta Užuperkasiu.

Istorija 

XIX a. pabaigoje Užuperkasyje veikė popieriaus fabrikas. Pats kaimas atskirtas nuo Valkininkų tarpukariu.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Degsnės

Degsnės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Valkininkų, prie Tiltų miško, netoli Spenglos. Pro kaimą eina kelias .

Išlikusi žydiško žemdirbių kaimo architektūra – mediniai namai pastatyti galu į gatvę (prie pat jos), atgręžtomis verandomis.

Istorija 
XIX a. pab. Degsnės buvo žydų kolonija Trakų apskrityje, būta sinagogos.

Degsnių kaimas buvo įkurtas carinės Rusijos imperijos laikais, po to, kai septyniolika žydų šeimų iš Valkininkų miestelio išreiškė pageidavimą gauti dirbamos žemės. Pradžioje vadintas Novosiolkais. Nuo XX a. pr. šalia žemdirbystės dalis degsniškių užsiėmė proto negalią turinčių asmenų priežiūra. Tarpukariu ši veikla buvo labiausiai išplėtota – tuomet tuo vertėsi apie 40 šeimų, jos bendrai prižiūrėjo iki 200 proto negalią turinčių asmenų. Į čia žmonės važiuodavo iš Vilniaus, Lenkijos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kijučiai

Kijučiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Vydenių ir 4 km į vakarus nuo Kalesninkų, prie kelio . Seniūnaitijos centras.

Istorija 
XX a. pr. Kijučių kaimas ir palivarkas įėjo į Lydos apskrities Kaniavos valsčių.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 182 žmonės, iš kurių 181 buvo užrašyti lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kriviliai

Kriviliai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 15 km į pietryčius nuo Varėnos, 5 km į pietus nuo Kijučių, 2 km nuo sienos su Baltarusija. Per kaimą teka Ūlos intakas Nočia. Seniūnaitijos centras. Yra 1956 m. įkurta biblioteka, laisvalaikio ir pramogų centras, Parduotuvė „Aibė“, žemės ūkio bendrovė „Kriviliai“.

Istorija 

4 km į pietvakarius nuo kaimo yra Kaniavėlės piliakalnis. Lenkų okupacijos metais kaime veikė Šv. Kazimiero draugija. 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1930 m. įsteigta pradžios mokykla, 1946–1998 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1998 m. Krivilių pagrindinė mokykla.

|}

Gyventojai 

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 102 žmonės, iš kurių visi užsirašė lietuviais.

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 Gintaras Petrušis, inžinierius, Kaišiadorių rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Dainava (Varėna)

Dainava – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Vydenių, Dainavos girioje, prie Mazupio ištakų. Seniūnaitijos centras. Netoliese praeina kelias .

Istorija 

XIX a. pab. buvo valstybinis kaimas Lydos apskrityje.

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 219 žmonių, iš kurių 141 buvo užrašyti lenkais ir 78 lietuviais. Lenkų valdymo laikais kaime veikė lietuviška mokykla.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Danius Puodžius

Danius Puodžius (g. 1935 m. spalio 28 d. Saukiškiuose, Alantos valsčius, Utenos apskritis) – Lietuvos inžinierius, sovietinis ūkio, partinis bei politinis veikėjas.

Biografija 
1946–1954 m. mokėsi Utenos 1-ojoje vidurinėje mokykloje. 1953-1954 m. Utenos rajono laikraščio „Lenino keliu“ redakcijos darbuotojas. 1954–1959 m. studijavo Kauno politechnikos institute, inžinierius-kelininkas.

1959–1962 m. Užvenčio rajono Vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas, nuo 1962 m. pirmininkas. 1963–1965 m. LKP Tauragės pramoninio gamybinio komiteto sekretorius.  1965–1969 m. Plungės rajono, 1969–1989 m. Palangos miesto Vykdomojo komiteto pirmininkas (pakeitė Petrą Mičiūną).  1980 m. neakivaizdiniu būdu baigė Lenigrado aukštąją partinę mokyklą.  1989 m. SPUAB „Palangos komunalinis ūkis“ vyriausiasis inžinierius, 2006-2009 m. UAB „Palangos komunalinis ūkis“ vyr. inžinierius-direktoriaus pavaduotojas. Nuo 2010 m. Palangos kraštovaizdžio bičiulių klubo pirmininkas. 1958 -1989 m. SSKP, nuo 1990 m. nepartinis

1971–1985 m. LSSR AT deputatas. 1995–1997 m. (LDDP sąraše) ir 2007–2011 m. (Liberalų sąraše) Palangos savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Irena, vaikas Svajūnas.

Įvertinimas 
 1971 m. Garbės ženklo ordinas
 1985 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas 
 2015 m. Palangos miesto garbės pilietis

Šaltiniai 

Lietuvos TSR politiniai veikėjai
Lietuvos miestų ir rajonų garbės piliečiai
Palangos politikai
Viktoras Pivrikas

Viktoras Pivrikas (1950 m. rugpjūčio 11 d. Sedoje, Mažeikių rajonas – 2013 m. birželio 9 d.) – gydytojas otorinolaringologas, pedagogas, habilituotas medicinos mokslų daktaras, Lietuvos ir Palangos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1956–1967 m. mokėsi Klaipėdos 10-oje vidurinėje mokykloje. 1967–1968 m. Klaipėdos greitosios pagalbos stoties sanitaras. 1968–1974 m. studijavo Kauno medicinos institute.

1974–1988 m. Klaipėdos Raudonojo kryžiaus ligoninės Otolaringologijos skyriaus gydytojas. 1985 m. medicinos mokslų kandidatas. 1988–1990 m. Kauno medicinos instituto vyr. mokslinis bendradarbis. 1990 m. habilituotas medicinos mokslų daktaras.  1991–1998 m. Klaipėdos klausos implantologijos klinikos vedėjas. Nuo 1998 m. Klaipėdos universiteto Gamtos mokslų fakulteto katedros profesorius, Klaipėdos miesto ligoninės Galvos ir kaklo chirurgijos departamento vadovas, LOR skyriaus vyr. gydytojas, nuo 2001 m. Klaipėdos miesto ligoninės vyresnysis gydytojas. 2 išradimų, 5 monografijų ir žinynų, daugiau kaip 100 mokslinių straipsnių autorius. LR sveikatos apsaugos ministerijos ekspertas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. LSDP Palangos skyriaus narys, LSDP tarybos narys, Palangos skyriaus pirmininkas. 1995–1997 m., 1997–2000 m. (LDDP sąraše), 2003–2007 m. ir 2007–2011 m. (LSDP sąraše) Palangos savivaldybės tarybos narys.   Palaidotas Lėbartų kapinėse.

Bibliografija 
 Автоматизированный анализ вестибулосоматических и вегетативных реакций / Josifas Skliutas, Viktoras Pivrikas, Aleksandras Žukauskas. – Vilnius: Mokslas, 1990. – 177 p.
 Vestibulometrija: monografija. – Klaipėda: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2006. – 141 p.: iliustr. – ISBN 9986-31-159-4
 Ekologija, žmogus, sveikata: vadovėlis. – Klaipėda: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2008. – 343 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-31-257-4
 Otologijos istorija: monografija / Andre A. Sultan, Viktoras Pivrikas. – Klaipėda: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2010. – 285 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-31-299-4

Šaltiniai 

Lietuvos gydytojai
Palangos politikai
Alfonsas Giedraitis

Alfonsas Giedraitis (1925 m. kovo 28 d. Latavoje, Andrioniškio valsčius – 2007 m. rugpjūčio 12 d. Ėriškiuose, Panevėžio rajonas) – agronomas, Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1937 m. baigė Andrioniškio pradžios mokyklą. 1941–1943 m. mokėsi Raguvėlės žemės ūkio mokykloje. 1943–1944 m. studijavo Panevėžio suaugusiųjų instituto agrotechnikos skyriuje. 1944–1946 m. Panevėžio cukraus fabriko Joniškėlio punkto vedėjas. 1946–1947 m. mokėsi ir baigė 7-ą klasę Anykščių gimnazijoje.

1947–1949 m. Anykščių apskrities žemės ūkio kooperacijos sąjungos agronomas. 1949 m. tėvus ištrėmus į Sibirą, rūpinosi likusiais broliais ir seserimis, persikėlė dirbti į buvusį Ramygalos rajoną. 1949–1955 m. Ramygalos mašinų-traktorių stoties agronomas ir vyr. agronomas. 1955–1991 m. Panevėžio rajono „Galybės“, vėliau – Ėriškių kolūkio pirmininkas. 1961 m. neakivaizdžiai su pagyrimu baigė Joniškėlio žemės ūkio technikumą, įgijo agronomo specialybę. 1991–1992 m. ir 1996–2007 m. Ėriškių žemės ūkio bendrovės valdybos pirmininkas. 

1992–1996 m. LR Seimo narys.  2000–2007 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos žemdirbių sąjūdžio tarybos pirmininkas. Nuo 1961 m. SSKP, nuo 1990 m. LDDP, nuo 2001 m. LSDP Panevėžio rajono skyriaus narys, tarybos narys.

Palaidotas Ėriškių kapinėse.

Įvertinimas 
 Lenino, Spalio revoliucijos ir Darbo raudonosios vėliavos ordinai
 1979 m. LTSR nusipelnęs žemės ūkio darbuotojas
 1998 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžius 
 2005 m. Panevėžio rajono garbės pilietis
 2006 m. „Gerumo angelo“ statulėlė – nominacija „Kaimui paskirtas gyvenimas“

Šaltiniai 

Seimo nariai
Lietuvos agronomai
Lietuvos miestų ir rajonų garbės piliečiai
Panevėžio politikai
Dūdinėliai

Dūdinėliai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 0,6 km į pietryčius nuo Veiviržėnų, kairiajame Veiviržo krante. Aptiktas Dūdinėlių kapinynas (VIII-IX a.), kultūrinę vertę turintis svirnas (pastatytas XIX a. pab.).

Ribojasi su Veiviržėnų miesteliu, Vilkių, Upitėnų, Sausių ir Eidukų kaimais.

Istorija 

Dūdinėlių (raštuose rašoma Dūdinų) kaime Veiviržėnų bažnyčios vizitacijos aktuose nuo XIX a. pr. minimas Veiviržėnų bažnyčios klebonijos palivarkas su 1 valaku (apie 21 ha) žeme ir sodyba. Palivarke gyveno 2 daržininkai (už naudojimąsi klebonijos žeme atlikinėję klebonui lažadienius) ir vienas žemdirbys (mokėjo klebonui činšą). Palivarko sodyboje buvo gyvenamasis namas, varykla (bravoras), avidė, daržinė, jauja, tvartas.

1861–1938 m. Dūdinėliai priklausė Švėkšnos valsčiui. 1938 m. gyventojų patogumui jie prijungti prie Veiviržėnų valsčiaus.

1923 m. Dūdinėlių kaime buvo 5 ūkiai ir 25 gyventojai. Klebonijos palivarke buvo nemažas ūkis, su 9 dideliais mediniais ir moliniais pastatais. 1949 m. iš Dūdinėlio kaimo į Sibirą ištremtos Jokšų, Nausėdų šeimos.

Sovietmečiu buvo pastatyti vandentiekio bokštas, karvių ferma.

2002 m. vasarą Dūdinėlių kaime buvo 11 ūkių, kurie laikė 32 galvijus.

Gyventojai

Literatūra 
 Janina Valančiūtė. Veiviržėnų bažnyčios ir parapijos istorija. UAB „Judex“, Kaunas, 2006.

Išnašos 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Vytautas Rapolas Gritėnas

Vytautas Rapolas Gritėnas (g. 1938 m. gruodžio 16 d. Karaliuose, Ramygalos valsčius) – Lietuvos politinis veikėjas.

Biografija 
1947–1954 m. mokėsi Vadoklių septynmetėje mokykloje, 1954–1958 m. Kauno sodininkystės ir daržininkystės technikume. 1963 m. baigė Respublikinę vienmetę kolūkių ir tarybinių ūkių vadovaujančių kadrų rengimo mokyklą Dotnuvoje. 1971–1976 m. studijavo Vilniaus aukštojoje partinėje mokykloje.

1958–1961 m. tarnavo TSRS kariuomenėje, 1961–1963 m. Ėriškių kolūkio laukininkystės brigadininkas, 1963–1976 m. ir 1988–1993 m. Daukniūnų „Tarybinio artojo“ kolūkio pirmininkas. 1976–1978 m. LKP Panevėžio rajono komiteto skyriaus vedėjas. 1978–1988 m. Žemės ūkio darbuotojų profsąjungos Panevėžio rajono komiteto pirmininkas. 1993–1995 m. Daukniūnų žemės ūkio bendrovės pirmininkas, 1995–1997 m. Panevėžio rajono žemės ūkio valdybos viršininkas, 1997–1999 m. UAB „Agrokoncernas“ direktorius, 1997–2000 m. Seimo nario Virmanto Velikonio padėjėjas, AB „Malsena“ vadybininkas. 2000–2011 m. Panevėžio rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, LDDP Respublikinės tarybos narys, LDDP Panevėžio prezidiumo narys. Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narys, skyriaus pirmininko pavaduotojas, LSDP tarybos narys, nuo 2008 m. LSDP Panevėžio rajono skyriaus pirmininkas.

1990–1995 m. Panevėžio rajono tarybos deputatas, 1995–2015 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys. 

Žmona Genovaitė, vaikai Saulius, Vilmantas, Remigijus, Andrius, Dalia.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono politikai
Lietuvos profsąjungiečiai
Trepkalniai

Trepkalniai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Veiviržėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Paežeris

Paežeris – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Upynos. Seniūnaitijos centras. Vakarinė kaimo dalis dar žinoma kaip Paežeris I, rytinė – Paežeris II.

Paežeryje yra rastas labai senas akmeninis kirvis, taip pat daug archeologinių radinių 1966 metais rasta tyrinėjimų metų Karnagos kalvoje, kur yra senkapis. Požerės šiaurėje, kur kaimą kerta automagistralė , yra aukščiausia jos vieta – 180 m virš jūros lygio. Toje vietoje stovi Rauško akmuo – 1973 metais rastas Rauško kaimo apylinkėse ir 1987 metais atgabentas čia. Jo svoris apie 15 tonų. Šalia akmens stovi aukuras žuvusiems Lietuvos keliuose, pastatytas 2003 metų Vėlinių išvakarėse.

Istorija 

Kaimas minimas nuo 1562 metų, tada kaimas pavadinimas buvo Nartikas. Kaimas buvo Paežerio vaitystės centras, o vaitas – Petras Jočaitis.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Vytautas Vaitkus (1943–1991), laisvės gynėjas, Sausio 13-osios auka.

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pyktiškė

Pyktiškė – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 0,5 km į pietvakarius nuo Endriejavo, prie kelio , netoli greitkelio .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Pranas Piaulokas (1945–2008 m.) – aktorius, režisierius.

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Lingiai

Apie kaimą Elektrėnų savivaldybėje žr. Lingiai (Elektrėnai).

Lingiai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Priekulės, prie Klaipėdos–Tilžės geležinkelio ir plento atšakos į Priekulę. Patenka į Derceklių sodų kompleksą. Gretimame Kuodžių kaime yra Lingių evangelikų kapinės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Plačialapis gyslotis

Plačialapis gyslotis (Plantago major)  – gyslotinių (Plantaginaceae) šeimos gysločių (Plan) augalų rūšis.

Aukštis 10-30 cm. Lapai auga skrotele. Jų lapalakštis kiaušininiškas, 2-10 cm ilgio ir 1,5-7 cm pločio. Žiedynas – cilindriška tanki varpa. Žiedai gelsvai žalsvi, neišsiskiriantys. Žydi birželio-rugsėjo mėn. Vaisius – 8 sėklų dėžutė.

Lietuvoje dažna rūšis. Auga pievose, pakelėse, pagrioviuose, daržuose.

Liaudiški gysločio pavadinimai:
 trauklapis, traukažolė, traukutis, trūkžolė – nuoroda į gydymą, nes sutraukia,
 raukžolė, raukažolė– nuoroda į gydymą, užraukia žaizdą („uždės raukažolę ir sugis“),
 gyslalapis, gyslapis, gyslažolė, gyslonis, gysliuotis, gysločius, gyslonė, gyslūnalapis – pagal lapo išvaizdą,
 kelio letena, kelio retiniai, kelretinis – pagal dažną augavietę.

Sudėtis 
Lapai turi rauginių medžiagų (iki 10 %), gleivių (iki 5 %), saponinų, flavanoidų, fitoncidų, fenolkarboninių rūgščių, dlikozido aukubino, vitamino C ir vitamino K.

Vaistinės augalo savybės 
Gyslotis gydymui naudojamas nuo neatmenamų laikų. Jo lapai pasižymi bakteriocidiniu, priešuždegiminiu poveikiu, naudojami žaizdoms, sumušimams gydyti, sustabdyti kraujavimui.

Jie naudojami preparatų kosulio gydymui gamybai. Dedama į atsikosėjimą lengvinančius mišinius.

Lapų arbata gerina apetitą, stabdo viduriavimą, mažina kraujo spaudimą, palengvina kosulį. 

Iš šviežių lapų galima spausti ir sultis. Jomis gydomas anacidinis gastritas, opaligės. Sulčių kompresus galima dėti ant sumušimų, žaizdų.

Gysločio sulčių negalima vartoti esant padidėjusiam skrandžio rūgštingumui.

Vaistinės žaliavos rinkimas 
Lapai (taip pat ir siauralapio gysločio) renkami nuo birželio mėnesio žydėjimo metu, pakartotinai – iki rudens šalnų. Lapai skinami su ne ilgesnėmis kaip 5 cm lapkočių liekanomis ir tuoj pat džiovinami paskleidus plonu sluoksniu perpučiamose pastogėse pavėsyje. Džiovinant, lapai dažnai pavartomi. Išdžiuvę lapai, kai lapkotis pasidaro trapus, lengvai lūžta. Iš 4,5 kg šviežių lapų gaunama 1 kg sausos žaliavos.

Sudžiūvę lapai yra žalios spalvos, susisukę spirale, turi silpną kvapą, kiek kartoki.

Gyslotiniai
Vaistiniai augalai
Voveriškiai

Apie kaimą Klaipėdos rajone žr. Voveriškiai (Klaipėda).

Voveriškiai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Šiaulių miesto. Seniūnaitijos centras. Yra Voveriškių pagrindinė mokykla, biblioteka, žirgynas. Voveriškių geležinkelio stotis yra už 2 km į šiaurės rytus, Toliočiuose. Kaimas matomas už laukų nuo Šiaulių miesto Dainų mikrorajono Architektų gatvės daugiabučių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vaclovas Dargužas (1920–2009) – veterinaras, Šveicarijos lietuvių bendruomenės veikėjas, Vilniaus universiteto garbės daktaras, VU bibliotekos mecenatas;
 Alfonsas Kušlys (1921–2015) – Šveicarijos mokslininkas biochemikas, ilgametis Šveicarijos lietuvių bendruomenės pirmininkas.

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pempiai

Pempiai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Priekulės, šalia Tyrų pelkės ir kelio .

Prieškaryje šio kaimo etnografinių pastatų perkelta eksponuoti į Rytprūsius – dabartinį Liaudies statybos muziejų Olštyneke (Lenkijoje).

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Pangesai

Pangesai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietvakarius nuo Priekulės, šalia kelio .

Kaime veikia vyno gamykla, kurioje gaminamas tradicinis Klaipėdos krašto vynas „Memel wine“. Išlikusios dvejos liuteronų kapinės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
N.E.O.

N. E.O. (New Electronic Opus) – Lietuvos pop muzikos keturių vaikinų jungtinė muzikos grupė iš Kauno ir Vilniaus, kurią subūrė grupės lyderiu ir pagrindiniu vokalistu tapęs Raigardas Tautkus. Jis kurti muziką pradėjo jau nuo 12 metų. Dainų tekstus rašė  garsioms grupėms, tokioms kaip Rondo ar Mink Taką. 

Kolektyvas išpopuliarėjo 2004 m. su daina „Aš tikiu“. Nuo to laiko grupė kiekvienais metais dalyvauja Lietuvos atrankoje į tarptautinį „Eurovizijos“ dainų konkursą. Geriausiai nacionalinėje atrankoje jiems sekėsi 2005 m. su daina „You Are In Hollywood“. Metų gale pasirodė debiutinis 14 dainų albumas „Tavo delne“ (išleido „Zuzi Records“). 

2006 m. išleistas antrasis albumas „Akimirka“ (9 dainos; viena jų „Eurovizijos“ konkurso atrankoje 2006 m. pelnė daugiausiai Lietuvos komisijos balsų).

2010 m. nutraukė veiklą dėl finansinių sunkumų.

Nariai 
 Raigardas Tautkus, pagrindinis grupės vokalistas
 Evaldas, antrasis vokalistas po Raigardo; groja gitara
 Martynas, TV3 projektų „Žvaigždžių vartai“ ir „Chorų karai“ dalyvis, dainuoja Kauno šampaniniame chore
 Marius, buvęs Marijampolės „Sūduvos-Mantingos“ komandos treneris; TV3 projekto „Šok Su Manimi“ dalyvis

Diskografija

Albumai 
 Tavo delne (2005 m.);
 Akimirka (2006 m.).

Radijo singlai 
 „Aš tikiu“ yra pirmasis ir vienintelis grupės radijo singlas, radijo stotis pasiekęs 2004 metų vasarą.

Nuorodos 
 

Lietuvos pop muzikos grupės‎
Palmira Liolienė

Palmira Liolienė (g. 1949 m. spalio 15 d.) – Lietuvos politinė veikėja.

Biografija 

2000–2004 m. Seimo nario Alfonso Puloko padėjėja sekretorė.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narė, skyriaus pirmininko pavaduotoja. Nuo 2001 m. LSDP tarybos narė, prezidiumo narė, Panevėžio apskrities koordinatorė.

Panevėžio politikai
Antanas Pocius (1961)

Antanas Pocius (g. 1961 m. gruodžio 30 d. Šilininkuose, Klaipėdos rajonas) – Lietuvos ir Panevėžio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1986 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą, inžinierius statybininkas.

Panevėžio rajono savivaldybės Vadoklių seniūnijos seniūnas.

Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narys, tarybos narys.

2001–2003 m., 2004 m., 2007 m. (mandato atsisakė) ir nuo 2011 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys. 

Sutuoktinė Vilma, vaikai Orinta, Erikas.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Anketa 2007 m. savivaldybių tarybų rinkimai .

Panevėžio rajono politikai
Lietuvos inžinieriai statybininkai
Lietuvos savivaldybių seniūnai
Gurstiškė

Gurstiškė – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Skuodo. Jo šiaurės vakariniu eina Lietuvos ir Latvijos valstybės siena. Per kaimą teka Berkiškė – Bartuvos kairysis intakas, turi du intakėlius: Duobupį – kairys ir Kūlupį – dešinys. Šalia kaimo telkšo Gurstiškės tvenkinys.

Kaimas Skuodo grafystės laikais priklausė Skuodo miesto teritorijai. 1797 m. Gurstiškėje buvo 36 dūmai, apie 288–300 gyventojų; teritorija siekė apie 200 ha.

Gyventojai

Šaltiniai 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės