joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ambraziūnai

Ambraziūnai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 1 km į šiaurę nuo Pajieslio, prie kelio į Plinkaigalį. Per kaimą teka Šušvės intakas Šakė, o toliau vakaruose, ant Šušvės slėnio šlaito stūkso Ambraziūnų piliakalnis.

Istorija 
XX a. pr. Ambraziūnai buvo okolica. Čia valdas turėjo Deveikiai, Ivaškevičiai, Mostavičiai, Račkauskai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Antkalnis

Apie kaimą Klaipėdos rajone žr. Antkalnis (Klaipėda).

Antkalnis – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Krakių, ties Šušvės ir Ažytės santaka, priešais Barkūniškį. Įsikūręs prie labai gilaus Ažytės slėnio. Į kaimą per upelį veda keliukas (yra brasta ir metalinis tiltas). Į pietus nuo Antkalnio prasideda Pašušvio miškai.

Istorija 
Iki XX a. vid. buvo palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Apirubiai

Apirubiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pajieslio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Apušrotas (Kėdainiai)

Apušrotas – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, į pietryčius nuo Krakių, Krakių miškuose.

Istorija 
XX a. pr. buvo dvaras Krakių valsčiuje.

Tarpukariu buvo 2 viensėdžiai – Apušrotas I ir Apušrotas II.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ąžuolytė (Kėdainiai)

Ąžuolytė – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 1 km į vakarus nuo Meironiškių. Įsikūręs kalvotoje vietovėje tarp Dangaučiaus upelio ir nedidelio gojelio. Keliuku pasiekiamas iš Meironiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Bagotiškiai

Bagotiškiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Krakių.

Istorija 
XIX a. pab. buvo palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Barkūnėliai

Barkūnėliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Krakių, 1,5 km į pietryčius nuo Ažytėnų, prie Slabados miškelio.

Istorija 
Iki XX a. vid. buvo Bartkūnėlių palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Čystapolis

Čystapolis – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, šalia Radviliškio rajono ribos. Per kaimą eina kelias . Vakariniu pakraščiu teka Šušvė, šiaurėje – jos intakas Vinkšnupis. Yra ūkinių pastatų kompleksas.

Istorija 
Tarpukariu buvo Čistapolio palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Degimai (Krakės)

Degimai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, Lapkalnio–Paliepių miškuose, į vakarus nuo Guptilčių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Deveikiškėliai

Deveikiškėliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 1,5 km į pietryčius nuo Deveikiškių, Josvainių miškų pakraštyje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Donava

Donava (arba Donuva) – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, prie Pajieslio gyvenvietės pietrytinio pakraščio (Topolių gatvė).

Istorija 

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Pajieslio kaimo.

Gyventojai

Išnašos 

Panaikintos Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Gaideliai (Kėdainiai)

Gaideliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Krakių seniūnijoje, į šiaurės rytus nuo Ažytėnų. Pro kaimą eina Ažytėnų–Vaitiekūnų kelias. Rytiniu kaimo pakraščiu teka Šušvė, vakariniu – Ažytės intakas Duburys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Gersonė

Gersonė – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 6 km į pietryčius nuo Krakių, prie Medininkų kaimo šiaurinio pakraščio. Greta eina vieškelis .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Girynė

Girynė – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje. Įsikūrusi Krakių miško pakraštyje, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Krakių. Šalia kaimo teka Jaugila, netoliese eina kelias .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Girvainiai (Kėdainiai)

Girvainiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės vakaruose, Krakių seniūnijoje, 1 km į vakarus nuo Pajieslio. Per kaimą eina kelias , atsišakoja keliai į Pajieslį ir Paliepių kelias. Rytuose teka Šušvė (su intaku Girvaine), o vakaruose plyti Lapkalnio miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Guptilčiai

Guptilčiai (arba Guptelčiai, Gūptelčiai) – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės vakaruose, Krakių seniūnijoje, 9 km į pietvakarius nuo Krakių. Į rytus nuo kaimo teka Šušvė, toliau vakaruose dunkso Lapkalnio miškai.

Istorija 

Guptilčiai minimi 1593 m. Tuomet čia buvo 4 valakai žemės. 1932 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Jankūnai (Krakės)

Jankūnai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Mantviliškio, Krakių miško šiauriniame pakraštyje. Šalia kertasi keliai  ir . Yra kaimo kapinaitės.

Istorija 
XX a. pr. Jankūnai buvo kaimas ir valda Krakių valsčiuje, priklausiusi Jaugėloms ir Liudkevičiams.

Gyventojai 
Tarpukariu šalia buvo Jankūnų viensėdis (1923 m. – 18 gyv.).

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Keturkiemiai

Keturkiemiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 5 km į šiaurę nuo Krakių. Per kaimą eina kelias , teka Jaugila.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Krymas (Kėdainiai)

Krymas – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Krakių. Vakariau kaimo teka kairysis Šušvės intakas Digraitė.

Istorija 
Iki XX a. vid. buvo palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kukoriškiai (Kėdainiai)

Kukoriškiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 2 km į pietvakarius nuo Meironiškių. Šalia eina keliukas tarp Sutkūnų ir Meironiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Maconiai

Maconiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Pajieslio, greta Pajieslio gūbrio šlaito.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mąstautai

Mąstautai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės vakaruose, Krakių seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Pajieslio, greta kelio . Įeina į Pajieslio geomorfologinio draustinio teritoriją.

Istorija 
XX a. Mąstautai buvo okolica Krakių valsčiuje, priklausiusi Kučiauskams, Mackevičiams ir Šimkevičiams.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Meironiškėliai

Meironiškėliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 1 km į rytus nuo Meironiškių, šalia kelio . Šalia kaimo teka Smilgaičio upė, o rytuose prasideda Krakių miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mikniūnai (Kėdainiai)

Mikniūnai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Barkūniškio.

Istorija 
XX a. pr. buvo Burboms priklausiusi žemės valda Krakių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mumaičiai (Kėdainiai)

Mumaičiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Krakių seniūnijoje, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Ažytėnų. Šalia kaimo teka Šušvės intakas Vinkšnupis ir Dotnuvėlės intakas Srautas. Šalia eina vietinės reikšmės Čystapolio–Antušavos keliukas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Palainiškiai

Palainiškiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 3 km į pietvakarius nuo Ąžuolaičių, Josvainių miško apsuptyje. Yra prie kelio Kėdainiai-Krakės ir atšakos į Dotnuvą. Šalia kaimo teka Smilga ir jos intakas Graisupis. Greta kaimo prasideda Smilgos kraštovaizdžio draustinis.

Palainiškius aptarnauja autobusų stotelė „Pamiškė“.

Istorija 
XX a. pr. buvo Palainiškių dvaras Josvainių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pališkėliai

Pališkėliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Pajieslio. Buvo prie Josvainių miškų šiaurinio pakraščio, Smilgaičio ir kelio Medininkai–Pajieslys. Dabar – dirbami laukai.

Gojelio pakraštyje yra senųjų kapinių vieta.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Žebgraužiai

Žebgraužiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 1 km į pietvakarius nuo Meironiškių, ant Pajieslio gūbrio. Kaimą pasiekia plento  atšaka. Prateka bevardis Smilgaičio intakas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Paropėlis

Paropėlis – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Krakių, 3 km į šiaurę nuo Pajieslio. Buvo įsikūręs Šušvės kairiajame krante, šalia jos intako Paropėlės. Dabar – dirbami laukai.

Istorija 
XX a. pr. buvo Kondratų dvaras Krakių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Patranys

Patranys – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 4 km į pietryčius nuo Meironiškių. Pro kaimą teka Smilgos intakas Tranys, netoliese yra pačios Smilgos ištakos. Eina kelias .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Plaukiai

Plaukiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 3 km į šiaurės rytus nuo Barkūniškio. Pro kaimą teka Šušvės intakas Vinkšnupis, praeina keliukas tarp Čystapolio ir Antušavos.

Yra aparta senųjų kapinių vieta.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Purvaičiai (Kėdainiai)

Purvaičiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 2,5 km į pietvakarius nuo Meironiškių, prie Paropėlės upokšnio. Dabar plyti dirbami laukai.

Tarpukariu buvo dvaras ir viensėdis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rezgiai

Rezgiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Krakių, 1 km į šiaurės vakarus nuo Plinkaigalio, Šušvės upės kairiajame krante, šiaurinėje pusėje įteka Pušynėlio upelis, kurio slėnyje sudarytas Rezgių tvenkinys (~0,03 km²). Šalia Plinkaigalio–Dovydiškių keliuko. Yra 1 sodyba, aplink driekiasi dirbami laukai. Išlikusi buvusio Rezgių dvaro liepų alėja.

Šiaurinėje Rezgių pusėje yra senosios kapinės, kuriose palaidoti buv. Rezgių ir aplinkinių kaimų gyventojai. Kapinėse yra paminklas 1863 m. sukilėliams atminti.

Istorija 
Rezgių dvare, skarbčiuje, buvo gaminamas sukilėliams reikalingas parakas. XIX a. pab. minimos trejos Rezgių dvaro žemės prie Šušvės. Rezgiuose buvo medinė Šv. Eustachijaus koplyčia (pastatyta 1759 m.), viename iš dvarų – spirito varykla ir vandens malūnas. XX a. pr. minimi du Rezgių dvarai – vienas Jelenskių, kitas Višnevskių valda.

Šalia taip pat buvo Rezgių Naujųjų viensėdis (1923 m. – 20 gyv.)

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rezgiukai

Rezgiukai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Krakių, Šušvės kairiajame krante. Dabar plyti dirbami laukai, veši krūmynai.

Istorija 
XIX a. pab. minimi du Rezgiukų užusieniai Krakių valsčiuje – vienas Jelenskių, kitas Gailevičių valda.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimkai (Kėdainiai)

Rimkai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Krakių, 1 km į vakarus nuo Jaugilių, prie Rimkų ežero. Kaimo vietoje driekiasi dirbami laukai.

Tarpukariu buvo palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sutkūnai (Kėdainiai)

Sutkūnai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 2,5 km į šiaurę nuo Pajieslio. Šalia kaimo eina Pajieslio–Plinkaigalio kelias.

Istorija 
XIX a. pab. minimas Sutkūnų dvaras ir okolica.

Iki 1954 m. kaimas buvo Sutkūnų apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilainiai (Krakės)

Šilainiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 2 km į pietus nuo Pašušvio. Pro kaimą eina kelias , rytuose teka Šušvė, o vakaruose – jos intakas Pečupė. Toliau dunkso Šilainių miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Špitolpievis

Špitolpievis – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje. Yra Krakių miške, 3 km į rytus nuo Meironiškių. Šalia teka Smilgos intakas Tranys. Greta kaimo eina kelias .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šulcava

Šulcava – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Krakių seniūnijoje, Raseinių rajono paribyje. Kaimas įsikūręs šalia Pašušvio miško, prie Krakių-Betygalos kelio, netoli Gynėvės upės ištakų.

Istorija 
Iki XX a. vid. buvo Šolcavos palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Tauginiškiai

Tauginiškiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Pajieslio, prie Paropėlės upokšnio. Dabar plyti dirbami laukai.

Istorija 
XIX a. pab. buvo Račkauskų dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ustronė (Kėdainiai)

Ustronė – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 1 km į šiaurės rytus nuo Medininkų, prie Kėdainių–Krakių kelio ir Krakių miško.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Užvarčiai

Užvarčiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės vakaruose, Krakių seniūnijoje, 2,5 km į pietvakarius nuo Pajieslio. Įsikūręs Šušvės vakariniame krante, prie  kelio. Toliau vakaruose plyti Lapkalnio miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vantainiai (Kėdainiai)

Vantainiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių seniūnijoje, 4 km į šiaurės rytus nuo Krakių miestelio. Per kaimą eina  kelias, greta teka Smilgaitės upelis. Yra autobusų stotelė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Žalioji (Kėdainiai)

Žalioji – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Krakių, 2 km į pietus nuo Ažytėnų, Slabados miške, prie Ažyno upelio. Likęs kirtimas.

Seniau vadintas Zelionka.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lineliai (Kėdainiai)

Lineliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Pelėdnagių, 1 km į rytus nuo Pakapių, Urkos dešiniajame krante. Plyti dirbami laukai.

Istorija 
Kaimas įkurtas Mladochovo palivarko žemėse.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Pacūnai

Pacūnai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Nociūnų, abipus Mėklos upės, bei jos intako Vilkupio. Iš pietvakarių prieina Labūnavos miškai. Kaimo teritorijoje, prie Labūnavos–Saviečių kelio, yra paminklinis kryžius tremtiniams.

Istorija 
XX a. Pacūnai buvo dvi šlėktų okolicos Babtų valsčiuje. Žemes valdė Jogintavičiai, Kalvaičiai, Marcinkevičiai, Jurevičiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Puzaičiai

Puzaičiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pelėdnagių seniūnijoje, į rytus nuo Labūnavos, tarp Barupės ir Puzaičių miško.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Serbinai

Serbinai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pelėdnagių seniūnijoje. Kaimas įsikūręs 2,5 km į šiaurės rytus nuo Labūnavos, prie Labūnavos tvenkinio galo, į kurį įteka Barupė. Keliai į Bučiūnus, Pamėklius bei link Pašilių miško. Yra grūdų sandėlis.

Istorija 
XX a. pr. buvo Milošams priklausęs Serbinų dvaras Babtų valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Servitgaliai

Servitgaliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pelėdnagių seniūnijoje, 3 km į rytus nuo Labūnava, prie Mėklos ir Labūnavos miškų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Slikių GS

Slikių gel. stotis – buvusi gyvenvietė Kėdainių rajono savivaldybėje. Lukšių geležinkelio stotis prie Vilniaus–Šiaulių geležinkelio. Yra kelio  pervaža. Stovi telekomunikacijų bokštas. Tuoj į šiaurę už kaimo plyti Raisto miškas.

Istorija 

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Slikių kaimo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lietuvos geležinkelio stotys
Šilainiai (Pelėdnagiai)

Šilainiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietryčiuose, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Nociūnų. Išsibarstęs tarp Vilniaus–Šiaulių geležinkelio, Piltynos ir Gegužinės upelių bei keleto miškų (Želksnio, Raisto, Bublių, Bublelių). Vakariniu pakraščiu praeina plentas , nuo kurio per Šilainius eina kelias į Beinaičius, rytuose praeina kelias . Kaime yra buvęs smėlio karjeras, Šilainėlių kapinės.

Už kelių kilometrų į šiaurės vakarus, Zutkiuose yra Šilainių geležinkelio stotelė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Aukštkalniai (Kėdainiai)

Aukštkalniai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, 1 km į šiaurę nuo Langakių, už Langakių fermų. Prie kaimo yra Langakių tvenkiniai (Langakių II tvenkinys, Langakių III tvenkinys), netoliese teka Žvaranta. Eina keliukas į Voskaičius. Aukštkalniai įsikūrę ant aukšto, virš aplinkinių lygumų ryškiai iškilusio gūbrio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Daukšai

Daukšai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, Pernaravos seniūnijoje, 3 km į pietus nuo Paaluonio. Šalia kaimo eina automagistralė .

Istorija 
XX a. pr. buvo Zaleskių dvaras Vilkijos valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Dratkalnis

Dratkalnis – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, Pernaravos seniūnijoje, prie Raseinių rajono ribos. Yra šiek tiek į pietus nuo automagistralės Vilnius-Klaipėda.

Istorija 
XX a. buvo Riomerių valda Ariogalos valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Duogiai (Kėdainiai)

Duogiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, 3 km į pietvakarius nuo Pernaravos.

Istorija 
XX a. pr. buvo okolica Ariogalos valsčiuje. Žemes valdė Kelčiavos, Koricos, Leščiučiai, Losinskiai, Sutkevičiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Juodžiai (Kėdainiai)

Juodžiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Pernaravos. Greta kaimo praeina  kelias. Toliau į vakarus dunkso Juodžių miškas, teka Bernaupio upelis (Gynėvės intakas), įsteigtas Lendrynės ornitologinis draustinis.

Istorija 
XIX a. pab. buvo Juodžių kaimas ir palivarkas Ariogalos parapijoje. Palivarkas priklausė Benediktui Tiškevičiui (vėliau – Sakūnėlių dvaro valdai). Kaime stovėjo 1780 m. pastatyta Nukryžiuotojo Kristaus koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kantrimas

Kantrimas – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, Pernaravos seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Paaluonio. Į rytus nuo kaimo prasideda Pernaravos-Šaravų miškai, šalia prateka Aluonos intakas Leštupys. Kaimas pasiekiamas keliuku nuo Paaluonio ir provėžomis nuo greitkelio .

Istorija 
XX a. pr. Kantrimas (Kontrimai) buvo dvaras Vilkijos valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kupsčiai (Kėdainiai)

Kupsčiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, 4 km į šiaurės rytus nuo Pernaravos, išsibarstęs tarp Angirių tvenkinio, Cigoniškės ir Žemėplėšos upelių. Vakaruose plyti Pavinkšnių miškas. Pro kaimą eina Grinių–Žostautų kelias. Plėtojama gyvulininkystė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lesčiukai

Lesčiukai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, Pernaravos seniūnijoje, prie pietvakarinio Paaluonio pakraščio. Netoli Lesčiukų teka Aluona, bei nuo greitkelio  atsišakoja Žemaičių plentas. Pro kaimą eina kelias , yra autobusų stotelė. Veikia žemės ūkio įmonė.

Istorija 
Kaimas išaugo Lesčių palivarko žemėse.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Milašiūnai (Kėdainiai)

Milašiūnai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje.

Istorija 
XX a. pr. buvo Milašiūnų okolica Ariogalos valsčiuje. Žemes valdė Daugėlavičiai, Urnėžiai, Čulickiai.

Tarpukariu greta kaimo buvo Milašūnų malūnas (9 gyv. 1923 m.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Paliediškiai

Paliediškiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, išsibarstęs prie Pernaravos-Pelutavos ir Pernaravos-Kampų kelių. Pro kaimą teka Liedo aukštupys (Šušvės intakas).

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudakiai

Rudakiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, 2 km į rytus nuo Paaluonio, prie Aluonos upės ir jos intakų Sakuonos bei Mėlupio. Pro Rudakius eina kelias  bei atšaka į Pernaravą.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vladas Česas (1917–2008 m.) – dainininkas

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šliužiai (Kėdainiai)

Šliužiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Pernaravos, Gynėvės kairiajame krante.

Istorija 
Kaimas sudarytas iš LTSR laikais Kėdainių rajonui priskirtos rytinės Šliužių kaimo (Raseinių raj.) dalies.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vainikoniai

Vainikoniai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, į pietus nuo Jakšių kaimo, prie kelio į Paaluonį. Prie kaimo prasideda Aluonos intakas Sakuona. Yra fermų, sandėlių ir žemės ūkio technikos garažų kompleksas (iš dalies sugriautas).

Istorija 
Kaimas įsikūrė Sakūnėlių dvaro ir palivarko žemėse.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vencloviškiai (Kėdainiai)

Vencloviškiai – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, dabar rytinė Gučkampio kaimo dalis.

Istorija 

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Gučkampio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Vytautėliai

Vytautėliai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, 3,5 km į pietryčius nuo Pernaravos. Pasiekiamas keliuku nuo Blandžių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Voskaičiai

Voskaičiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Pernaravos seniūnijoje, 7 km į šiaurės rytus nuo Čekiškės. Greta kaimo eina automagistralė , vietiniai keliai veda į Langakius ir Pesliškes.

Istorija 
XIX a. pab. buvo Voskaičių okolica.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Gižiemiai

Gižiemiai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Pernaravos. Kalvelės viršūnėje išlikusi medžiais apaugusi sodybvietė.

Istorija 
XIX a. buvo Gižiemių kaimas ir palivarkas, XX a. pr. – Dautartams priklausanti okolica.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Močėnai

Močėnai – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Surviliškio seniūnijoje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Sirutiškio, 2,5 km į rytus nuo Dotnuvos. Šiaurine riba teka Kruostas, pietuose – jo intakas Vensutis. Vakariniu pakraščiu eina Vilniaus–Šiaulių geležinkelis. Močėnai keliuku pasiekiami iš Sirutiškio.

Istorija 
XX a. pr. buvo okolica. Valdas turėjo Baginavičiai, Boreišiai, Beinaravičiai, Citavičiai, Kolnickiai, Liaudanskai, Sipavičiai, Staškevičiai, Jasudavičiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kėdainių rajono savivaldybės gyvenvietės
Dandi

Dandi (, ) – miestas Škotijoje, prie Tėjaus užutėkio, srities centras. Išvystyta tekstilės, mašinų, poligrafijos, maisto pramonė. Yra universitetas, Šv. Povilo katedra.

Sportas

Futbolas 
 Dundee FC
 Dundee United FC

Škotijos miestai
Space Shuttle Challenger

„Space Shuttle Challenger“ (, „Metantis iššūkį“) – buvo antras NASA šatlas po „Columbia“.    Jis iš pradžių statytas kaip testavimo maketas, skirtas nuodugniai išbandyti naują, lengvesnę korpuso konstrukciją. Vėliau buvo nuspręsta jį užbaigti į skraidantį erdvėlaivį. Tai buvo lengviau nei būtų buvę perdirbti „Enterprise“ bet visgi prireikė daug ką ardyti ir montuoti iš naujo. Laivas pavadintas pagal Anglijos jūrų tiriamąjį garlaivį–burlaivį () HMS Challenger, plaukiojusį apie 1870 m. 

Pirmąjį skrydį „STS-6“ atliko 1983 metų balandžio 4 dieną. „Challenger“ buvo pirmasis šatlas, nutūpęs Kenedžio kosminių skrydžių centre (STS 41-B), pirmasis iš kurio astronautai išėjo į atvirą kosmosą, pirmasis kuriuo skrido moteris (Sally Ride). 

Kosminiu laivu buvo atliktos devynios sėkmingos misijos, tačiau dešimtos misijos „STS-51-L“ pradžioje, 1986 metų sausio 28 dieną, „Challenger“ buvo suardytas praėjus 73 sekundėms nuo pakilimo. Žuvo visi septyni juo skridę astronautai. Čelendžerį pakeitė naujas laivas – „Endeavour“, pirmą skrydį atlikęs 1992 metais, praėjus šešeriems metams po katastrofos.

Šaltiniai 

Kosminiai aparatai
Space Shuttle Endeavour

„Space Shuttle Endeavour“ () – penktasis ir paskutinis iš pagamintų ir skraidžiusių NASA šatlų bei vienas iš trijų likusių sveikų aparatų, kartu su „Discovery“ ir „Atlantis“. „Endeavour“ buvo sukurtas pakeisti prarastą „Challenger“ erdvėlaivį. Skirtingai nuo kitų programos erdvėlaivių, šiam šatlui pavadinti buvo surengtas tarptautinis konkursas, kuriame dalyvavo pradinių ir aukštesniųjų mokyklų mokiniai. Laivas pavadintas XVII amžiaus burlaivio, kuriuo pasaulį tyrinėjo Džeimsas Kukas, vardu.  Džeimsas Kukas buvo patyręs jūrininkas, jūrų navigatorius ir pradedantis astronomas. Jis taip pat parodė, kad į ekspedicijas naudinga pasiimti kvalifikuotus mokslininkus.

„Endeavour“ pirmą kartą pakilo 1992 metų gegužės 7 dieną.

Viena reikšmingiausių „Endeavour“ užduočių buvo pakeisti jau esančio kosmose, tačiau deramai neveikiančio palydovo Intelsat VI raketinį variklį. Pirmą kartą atvirame kosmose kartu dirbo trys astronautai. Iš viso į kosmosą buvo išeita keturis kartus, ilgiausiai net aštuonioms valandoms. Pataisytas palydovas pats pakilo į reikiamą galutinę orbitą. Vienu metu jis gali retransliuoti 120 000 telefoninių pokalbių ir tris televizijos programas.

Misija STS-118 „Endeavour“ buvo pirmoji po daugiau nei ketverių metų pertraukos. 

Paskutinė „Endeavour“ misija „STS-134“ įvyko 2011 m. gegužės 16 d.

Šaltiniai 

Kosminiai aparatai
Apūniškis

Apūniškis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Armonys

Armonys – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kauno Žaliakalnio progimnazija

Kauno Žaliakalnio progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Širvintų g. 15, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190135970. Steigėjas Kauno miesto savivaldybės taryba.

Istorija 

1921 m. Kauno sentikių bendruomenė įkūrė pradinę mokyklą rusų tautybės vaikams. 1930-1931 pastatyta seniausia dabartinio pastato dalis. 1945 m. mokykla tapo 9-ąja septynmete. 1951 m. mokyklai suteiktas vidurinės mokyklos statusas. Tapo 19-ąja vidurine mokykla. 1967 m. pastatytas priestatas. 1994 m. prie dabartinės progimnazijos prijungtos rusiškos 11-ąja vidurine mokykla, jai suteiktas istoriko Levo Karsavino (1882–1952) vardas.

1999 m. mokykla reorganizuota į L. Karsavino pagrindinę mokyklą, atidaryta 1-oji lietuviška klasė. 2003 m. mokykla reorganizuota į lietuviškąją L. Karsavino pagrindinę mokyklą. 2005 m. mokykla reorganizuota į L. Karsavino pagrindinę aštuonmetę mokyklą. 2008 m. mokykla pervadinta į Kauno Žaliakalnio pagrindinę mokyklą. Nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. progimnazija. 2018 m. prie Kauno Žaliakalnio progimnazijos prijungiama Kauno Vinco Bacevičiaus pradinė mokykla.

Direktoriai 
 Josifas Burkojus
 2004 m. – 2018 m. Ričardas Janauskas
 2018 m. – 2020 m. Jurgita Bugenienė
 2020 m. – 2022 m. l.e.p. Taisija Kovalenkina
 Nuo 2022 m.  Edita Ružinskienė

Išnašos

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos progimnazijos
Žaliakalnio
Kauno pagrindinė mokykla Anima

Kauno pagrindinė mokykla „Anima“ – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Žeimenos g. 58, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 191815898. Steigėjas Kauno miesto savivaldybės taryba.

Istorija 
Įkurta 1992 m. vasario 1 d. kaip estetinio lavinimo mokykla „Anima“, mokytojos Laimos Jackevičienės iniciatyva. Mokykla išaugo iš pradinės ir išleido tik dvi dešimtokų laidas. Buvo dėstoma sustiprinta anglų kalba, vyko dramos, choreografijos pamokos. Mokykla dalyvavo projekte „Pažink ir saugok“ – tai netradicinės pamokos gamtoje, kai savaitei laiko visa mokykla persikelia į vieną iš Lietuvos nacionalinių parkų.

2005 m. liepos 14 d. miesto savivaldybės taryba priėmė sprendimą reorganizuoti mokyklą – prijungti prie Eigulių vidurinės mokyklos. Profesinė sąjunga „Sandrauga“ ir pagrindinės mokyklos „Anima“ mokinių tėvai tais pačiais metais apskundė šį tarybos sprendimą.  Teisminiai ginčai vyko kelerius metus. 2005–2006 m. m. mokykloje mokėsi 362 mokiniai, 2006–2007 m. m. – 295 mokiniai, 2007 m. rugsėjo 1 d. liko 217 mokinių. 2008 m. mokykla formaliai prijungta prie Eigulių vidurinės mokyklos.

2008 m. Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas pripažino, kad reorganizacija teisėta. Kauno meras Andrius Kupčinskas ragino prieš mokyklos uždarymą kovojusius mokinių tėvus kompensuoti savivaldybės patirtus nuostolius. Protesto akcijas prieš mokyklos sunaikinimą rengę ir bylinėjęsi su savivaldybe tėvai paštu gavo laiškus dėl savivaldybės patirtų nuostolių (apie 500 tūkst. litų) kompensavimo. 

2011 m. kovo mėn. mokyklos patalpose atidarytas neformalaus užimtumo centras visai šeimai, kiek vėliau – ir privatus įmonės „Uniqum“ vaikų darželis „Vaikystės kiemas“.

Direktoriai 
 Laima Jackevičienė
 Česlovas Lukenskas
 Darius Griežė

Žymūs mokiniai 
 Augustas Didžgalvis (g. 1985 m.) – fotografas, žurnalistas
 Salomėja Zaksaitė (g. 1985 m.) – šachmatininkė, teisininkė ir kriminologė

Šaltiniai 

Anima
Kačerginės vaikų sanatorijos „Žibutė“ mokykla

Kauno rajono Kačerginės vaikų sanatorijos „Žibutė“ mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kačerginėje (Kauno rajonas), J. Zikaro g. 14, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195091257. Steigėjas Kauno apskrities viršininko administracija.

Kačerginės vaikų sanatorijos „Žibutė“ mokykla yra bendrojo lavinimo mokyklų ir ikimokyklinio ugdymo įstaigų ugdymo procesų tęstinumą užtikrinanti švietimo įstaiga Viešojoje įstaigoje Kačerginės vaikų sanatorijoje „Žibutė“ besigydantiems vaikams nuo 1 iki 18 metų.

Mokykloje pamokos, ikimokyklinės vaikų grupės užsiėmimai vedami ir popamokinė veikla mokykloje organizuojama  ne tik klasėse, bet ir palatose. Pamokos ugdytiniams organizuojamos laikantis medikų nustatyto gydomojo režimo. Moksleivių mokymas vyksta klasėmis ir individualiai. Sanatorijos mokykloje vienu metu gali mokytis iki 65 vaikų, dirba 13 mokytojų, 8 auklėtojai. Mokykla ypač daug dėmesio skiria individualaus ir grupinio darbo organizavimui, žinių bei gebėjimų formavimui, jų realizavimui, išsiskiria sveikos gyvensenos tradicijų puoselėjimu, jų propagavimu.

Vaikai atvyksta gydytis į sanatorijoje veikiančius kardioreumatologijos ir pulmonologijos skyrius bei poskyrius. Tėvams aktualu, kad sanatorijose vaikams nenutrūktų mokymasis. Kačerginės vaikų sanatorijos „Žibutė“ mokykloje pamokos vyksta 5 dienas savaitėje. Pamokų trukmė 45 minutės. Mokiniai gali mokytis šių užsienio kalbų: anglų, vokiečių, rusų. Yra baseinas. Pamokos ir popamokiniai renginiai dažnai vyksta žymiose Kačerginės literatūrinėse bei istorinėse vietose. Po pamokų su ugdytiniais dirbantys auklėtojai suburia vaikus į kūrybinę veiklą. Vyksta tradiciniai Talentų, Susipažinimo, Atsisveikinimo su sanatorija vakarai. Mokiniai rašo „Vaikų knygą", kūrybinius bandymus palieka „Mokinių kūrybos knygoje".

Sanatorijoje įrengta bioenergijos ir saulės energijos sistema, taip pat naudojamas tik natūralus šaltinio vanduo.

Istorija 
Kaip atskiras padalinys sanatorijoje mokymo dalis įsteigta 1962 m. rugsėjo 20 d. vyriausiojo gydytojo įsakymu. Mokyklos veiklos pradžia – 1984 m vasario 1 d. Tuomet prie sanatorijos buvo atidaryta aštuonmetė mokykla.

Mokyklos daina 
Žodžius ir melodiją dainai sukūrė mokyklos bendruomenė.

Čia tarp eglučių, tarp pušų,Prie Nemuno krantų.
Taip gera mums visiems kartuDainas dainuot ratu.

Priedainis

O, sanatorija miela, Tu – Kačerginės puošmena.
Jau šitiek metų rymai čiaVisų mūs laukdama.

Balta tvora tu aptvertaPušyno vidury.
Čia mokomės ir žaidžiameVisi linksmam būry.

Priedainis

O, sanatorija miela, Tu – Kačerginės puošmena.
Jau šitiek metų rymai čiaVisų mūs laukdama.

Direktoriai 
 Laimutė Bičiūnienė

Nuorodos 
 Mokyklos puslapis
 Informacija apie mokyklą (aikos.smm.lt)

Kauno rajono savivaldybės mokyklos
Kačerginė
2007 m. Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas

2007 m. Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas 11-asis pasaulinis atletikos turnyras, vykęs Japonijoje, Osakos mieste, Nagai stadione. Čempionatas truko nuo 2007 m. rugpjūčio 24 d. iki rugsėjo 2 d., jame dalyvavo 1978 lengvaatlečiai iš 200 pasaulio šalių.

Medalių lentelė

Vyrai

Moterys

Lietuvos atstovai

Nuorodos 

Oficiali svetainė 

Pasaulio lengvosios atletikos čempionatai
2007 sporte
Lietuvos TSR herbas

Lietuvos TSR herbas – vienas Lietuvos TSR valstybinių simbolių, gyvavęs nuo sovietų okupacijos pradžios 1940 m. viduryje iki 1990 m. kovo 11 d., kai Lietuvai atkūrus nepriklausomybę toliau kaip valstybės herbas vartotas Vytis.

Aprašymas 
LTSR herbo aprašymas pateikiamas 1978 m. LTSR Konstitucijos (Pagrindinio įstatymo) 167 straipsnyje:
Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos valstybinį herbą sudaro pjautuvas ir kūjis baltame fone saulės spinduliuose, apgaubti javų varpomis ir ąžuolo lapais, su užrašu lietuvių ir rusų kalbomis: „Visų šalių proletarai, vienykitės!“

Viršutinėje herbo dalyje – penkiakampė žvaigždė, o apatinėje – raidės: „LTSR“.

LTSR herbą sukomponavo nepriklausomoje Lietuvoje pripažintas heraldikos žinovas dailininkas Mstislavas Dobužinskis. Herbo atvaizdą „Tiesa“ paskelbė 1940 m. rugsėjo 5 d.; aprašymą pateikė LTSR Konstitucijos 116 straipsnis.  Kitais duomenimis herbo autoriumi laikomas Vsevolodas Dobužinskis.

Herbe vaizduojamos javų varpos – tradicinė sovietinių respublikų herbų detalė, reiškusi klestėjimą, naujos socialistinės valstybės gyvybingumą ir turtingumą. Ąžuolo lapai simbolizavo LTSR stiprybę, tvirtumą sovietinių respublikų šeimoje, kūjis ir pjautuvas herbo centre – darbininkų ir valstiečių klasių vienybę. Raudona penkiakampė žvaigždė reiškė komunizmo idėją, o tekanti saulė – šviesią ateitį, komunizmo suklestėjimą.

Šaltiniai 

TSRS administracinių vienetų herbai
Lietuvos TSR
Gailių pagrindinė mokykla

Kelmės rajono Gailių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Gailiuose (Kelmės raj.), Nepriklausomybės g. 24, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190095839. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Gailių apylinkėse pradžios mokykla įkurta 1924 m. Manoma, kad tai dvarininkų Stanislovo ir Stefanijos Mikševičių dvaro palivarke veikusi 3 skyrių Drupiškės pradžios mokykla. Mokytojavo dvaro savininko dukra E. Mikševičiūtė, mokėsi 40 mokinių. Aplinkiniuose kaimuose veikė ir Janapolio, Virtukų, Būdų, Baldegių, Kupriškių pradžios mokyklos. Pastaroji reorganizuota į septynmetę, vėliau į aštuonmetę mokyklą. Vadovavo Kadaravičius, J. Pocius, V. Ramonas, O. Sakavičienė, S. Sutkaitienė.

1975 m. mokyklai sudegus, moksleiviai lankė Liolių ir Lyduvėnų (Raseinių raj.) mokyklas. I–IV klasių mokiniai įsikūrė tuometinio Gailių tarybinio ūkio administraciniame pastate. Mokytojavo O. Dirmeikienė, Z. Jasulaitytė, D. Levickienė. 1982 m. pastatyta nauja pradinė mokykla. Augant mokinių skaičiui, Gailių tarybinio ūkio direktoriaus Z. Dirmeikio, rajono švietimo skyriaus bei būsimų mokinių tėvų pastangomis, 1988 m. rugsėjo 1 d. Gailiuose duris atvėrė nauja 216 vietų devynmetė mokykla, mokytojų kolektyvą sudarė 11 mokytojų, mokėsi 74 moksleiviai. Nuo 2000 m. buvo leidžiamas mokyklos laikraštukas „Žiburėlis“. Mokykloje veikė muziejus, priešmokyklinio ugdymo grupė. 2013 m. rugpjūčio 30 d. mokykla uždaryta. Pastate yra įsikūrusi biblioteka.

Direktoriai 
 1988 m. R. Puidokas
 1992 m. Antanas Kubilius
 1994 m. Albinas Urbonas

Buvusios Kelmės rajono savivaldybės mokyklos
Kolainių pagrindinė mokykla-daugiafunkcis centras

Kelmės rajono Kolainių pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kolainiuose (Kelmės raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir neformaliojo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190096364. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Užvenčio gimnazijos skyrius.

Mokykla savo veikla yra bendrojo lavinimo vaikų ir jaunimo įstaiga, reikiantį bendrąjį pagrindinį išsilavinimą. Ugdymo procesas vyksta pakopomis: moksleiviai mokosi pagal priešmokyklinio ugdymo programą, vėliau pagal ketverių metų pradinio ugdymo programą ir galiausiai pagal šešerių metų pagrindinio ugdymo programą. Dalis moksleivių mokosi pagal specialiojo ugdymo programą.

Istorija 

Kolainių pagrindinė mokykla – viena iš seniausių Kelmės rajone. Kolainiuose senovėje bažnyčias turėjo kalvinai, katalikai, cerkvę – stačiatikiai, čia buvo ir karmelių bei lenkių moterų benediktinų vienuolynai. Kolainių karmelitų vienuolynas buvo labai turtingas. Jo kieme buvo pastatytas medinis namas, kuriame 1817 m. rugsėjo 29 d. iškilmingai atidaryta trijų klasių apskrities mokykla. Po 8 metų pagal švietimo reformą ji pertvarkyta į keturių klasių mokyklą, o vėliau tapo šešiaklase. 1828–1831 m. ji turėjo net gimnazijos teises.

Kolainių mokyklą lankė nemažai mokinių. Motiejus Valančius nurodo, kad vienu metu mokinių skaičius Kolainiuose buvo pasiekęs 300. Be privalomųjų dalykų čia dar buvo mokoma fechtuotis, šokti ir muzikos. Pirmasis mokyklos vedėjas buvo Leonardas Poročka. Didelė dalis mokytojų mokėsi Vilniaus universitete, vienas Prancūzijos, kitas – Polocke. Gerai paruošti mokytojai dirbo ir mokslinį darbą. Jaronimas Stanevičius paruošė lietuvišką aritmetikos vadovėlį, tačiau caro cenzūra jo nepatvirtino, atsakyta, kad naudoti mokslo reikalams žemos kultūros provincijos tarmę nėra jokios prasmės. Ta pati caro valdžia, bausdama Kolainių moksleivius, prisidėjusius prie 1831 m. sukilimo, 1835 m. gruodžio 23 d. mokyklą uždarė.

1864 m. atidaryta vienklasė mokykla, nuo 1915 m. – dviklasė. 1924 m. įkurta vienkomplektė lietuvių pradinė mokykla. 1950 m. tapo septynmete, 1962 m. – aštuonmete, 1987 m. – devynmete pagrindine, nuo 1999 m. – pagrindine dešimtmete mokykla. 2002 m. mokykloje įkurta priešmokyklinė grupė. 2007 m. mokykla minėjo 190 metų gyvavimo jubiliejų. 2013 m. mokykla prijungta prie Užvenčio gimnazijos kaip skyrius.

Direktoriai 
 Gražina Bielskienė
 2003 m. Gintaras Baškys

Šaltiniai

Nuorodos 
 Kolainių daugiafunkcis centras 
 Kolainių pagrindinė mokykla facebook.com

Kolainiai
Kelmės rajono savivaldybės mokyklų skyriai
Paprūdžių pagrindinė mokykla

Kelmės rajono Paprūdžių pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Paprūdžiuose (Kelmės raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190098753. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

2007 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Kelmės „Aukuro“ vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyrių. 2009 m. skyrius uždarytas. Mokyklos pastatas perduotas asociacijai „Janaučių kaimo bendruomenė“.

Direktoriai 
 Antanas Mikalauskas
 2004 m. ?

Žymūs mokiniai 
 Alfonsas Bargaila, politikas

Šaltiniai 

Buvusios Kelmės rajono savivaldybės mokyklos
Ginotai

Ginotai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Juodupės, apie 1 km nuo Lietuvos ir Latvijos valstybių sienos.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Ginotuose 1903 m. liepos 24 d. gimė Lietuvos agronomas selekcininkas, žemės ūkio mokslų daktaras Jonas Bulavas.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ilzenbergas

Ilzenbergas – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, pasienyje su Latvija. Kaimas yra tarp dviejų ežerų: Ilgio ir Apvaliojo, kurie žiūrint iš viršaus atrodo kaip Latvijos (Ilgio ežeras, per kurio vidurį eina Lietuvos–Latvijos siena) ir Lietuvos (Apvalasai) teritorijų formos.

Kaime žymiausias objektas – Ilzenbergo dvaro sodyba, išsidėsčiusi ant aukšto Ilgio ežero kranto. Dvaro architektūros savitumai: porceliano kokliai, parketo grindys, unikalus vyno rūsys kiti puošybos elementai išliko iki 1966 m. ir vėlesnių metų. Dar pokario laikotarpiu dvare gyveno kaimo gyventojai su šeimomis. Išsikėlus gyventojams dvaro puošyba buvo sunaikinta.

Parkas užima 10 ha teritoriją. Jame auga per 23 atvežtinių medžių rūšių. Čia galima pamatyti 1,75 m skersmens ąžuolą. Ilzenbergo dvaro parke 1960–1967 metais vykdavo Onuškio ir aplinkinių kaimų dainų šventės, į kurias susirinkdavo nemažai Juodupės (apylinkės) seniūnijos gyventojų. Į šventes atvykdavo ir Latvijos šokėjai bei dainininkai.

Etimologija 

Laikoma, kad Ilzenbergo vardas kilęs nuo Ilgės (Ilsen) ežero vardo (vandenvardinis vietovardis). Tačiau liaudies etimologija kildina pavadinimą nuo dvarininko žmonos Ilzės vardo.

Apie Ilzenbergo dvaro savininką vokiečių inžinierių N. N. Fuchsą žinių yra palikęs rašytojas G. Isokas. Jis užrašė vietinių žmonių pasakojimus apie Ilzenbergą. Pagal legendą, Ilzenbergo dvarą XIX a. perstatė vokiečių kilmės carinės Rusijos inžinierius, tiesęs šiame regione geležinkelį. Inžinierius nusipirkęs šioje vietoje žemės, pastatęs joje rūmus ir pavadinęs sodybą žmonos Ilzės garbei Ilzenbergu.

Tačiau legendoje persipynė teisybė su pramanais. Naujasis savininkas N. N. Fuchsas tikrai buvo vokiečių kilmės carinės Rusijos geležinkelio inžinierius. Tačiau Ilzenbergo dvaro pavadinimas žinomas jau XVI a. Nėra išlikę žinių, koks buvo N. N. Fuchso žmonos vardas. Galbūt, Ilzė ar Elza. Tai savo ruožtu galėjo paskatinti žmones sukurti legendą apie Ilzenbergo dvaro pavadinimo kilmę. Nereikėtų atmesti ir versijos, kad inžinierius ieškojo tinkamos vietos apsigyventi ir jam patiko toks parduodamo dvaro pavadinimo sutapimas su jo žmonos vardu.

Istorija

Apie 1900 m. priklausė Neretos parapijai, buvo Ilzenbergo valsčius.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Dvare 1940–1960 m. gyveno Kalpokų, Visockų šeimos. Čia gimė žurnalistas Danas Visockas (1955–).

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakapė (Rokiškis)

Pakapė – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietus nuo Juodupės, prie Šaltojos upelio, tarp kelių  ir .

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Prūseliai (Rokiškis)

Prūseliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Juodupės.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Prūseliuose 1937 m. rugpjūčio 25 d. gimė Lietuvos ekonomistas, istorikas, socialinių mokslų daktaras Vincentas Lukoševičius.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rutan Voyager

Rutan Voyager – pirmasis orlaivis, be sustojimo ir be degalų papildymo apskridęs aplink pasaulį. Skrydis įvyko 1986 m., užtruko 9 dienas, 3 minutes ir 44 sekundes vidutiniškai 3,4 km aukštyje, o prasidėjo ir baigėsi Edvardso oro pajėgų bazėje Mohavės dykumoje.

Lėktuvo idėja kilo Jeana Yeager ir broliams Dick bei Burt Rutanams 1981 m. Patį orlaivį gamino savanorių grupė, dirbusi Rutano lėktuvų gamykloje bei specialiai šiam tikslui įsteigtoje įmonėje „Voyager Aircraft“, o jis buvo skirtas vieninteliam tikslui: apskristi aplink pasaulį nesipildant degalų ir nenutupiant. Paplitusi nuomonė, kad Voyagerį gamino Scaled Composites, tačiau iš tiesų su šia kompanija orlaivį sieja tik tai, kad Burt Rutan šiuo metu yra Scaled Composites prezidentas.

Nuorodos 

 Scaled Composites puslapis apie Voyager 
 U. S. Centennial of Flight Commission straipsnis apie Voyager 

Eksperimentiniai orlaiviai
Klaipėdos Andrejaus Rubliovo pagrindinė mokykla

Klaipėdos Andrejaus Rubliovo pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, veikusi Klaipėdoje, Debreceno g. 48, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190442656. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

Istorija 

Sovietmečiu vadinta Klaipėdos 17-ąja vidurine mokykla. Nuo 2002 m. tapo pagrindine. 

1995 m. mokyklos teritorijoje įsteigta cerkvė. 2012 m. pradėtas tyrimas dėl cerkvės teisėtumo, kadangi ši užėmė 100 kvadratinių metrų plotą mokyklos viduje. Klaipėdos mero Vytauto Grubliausko teigimu, toks atvejis, kai mokykloje įkurti maldos namai - vienintelis Lietuvoje. Nustačius pažeidimus, 2013 m. paskelbtas viešasis konkursas dėl religinėms apeigoms pritaikytų patalpų nuomos, kurį laimėjo minima cerkvė. Nuo to laiko nuoma apmokestinta.

2014 m. balandžio 30 d. sprendimu nr. T2-92 mokykla prijungta prie Klaipėdos Santarvės pagrindinės mokyklos.

Direktoriai 
 1969–1991 m. Larisa Sološenko
 1991-2014 m. tėvas Vladimiras Artamonovas

Šaltiniai 

Buvusios Klaipėdos miesto savivaldybės mokyklos
Lietuvos rusų mokyklos
Klaipėdos Ievos Simonaitytės pagrindinė mokykla

Klaipėdos Ievos Simonaitytės  mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Naikupės g. 25 (iki 2011 m. Sulupės g. 26), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290442080. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

Istorija 

1968 m. įsteigta Klaipėdos 15-oji vidurinė mokykla. 1995 m. reorganizuota į pradinę ir vidurinę mokyklas. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos 1997 m. sausio 9 d. sprendimu Nr. 28 15-oji vidurinė mokykla pavadinta rašytojos Ievos Simonaitytės vidurine mokykla. 1997 m. dalyje mokyklos patalpų įsikūrė Klaipėdos Prano Mašioto vidurinė mokykla. 1998 m. išsikėlus Pr. Mašioto mokyklai, skirtos patalpos „Gilijos“ pradinei mokyklai.

Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos 2001 m. gegužės 24 d. sprendimu Nr. 162 mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Tais pačiais metais mokykla dalinai renovuota, pakeisti langai, stogo danga. 2011 m. mokykla persikėlė į Klaipėdos „Pamario“ vidurinės mokyklos patalpas, o Ievos Simonaitytės pagrindinės mokyklos patalpose įsikūrė Klaipėdos Vydūno vidurinė mokykla. Apie 2020 m. I. Simonaitytės mokykla uždaryta.

Direktoriai 
 1968 m. Albertas Juška
 1976 m. Valentinas Doroškevičius
 1991 m. Stasys Virkšas
 1994 m. Robertas Ivanauskas
 1995 m. Gražina Skunčikienė

Žymūs mokiniai 
 Rimantas Žylius, politikas

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Simonaitytės
LRT Plius

LRT Plius – Lietuvos televizija, transliuojama nuo 2003 m. vasario 16 d.

Programą sudaro kultūrinės laidos, kinas, sportas, dokumentika.

Istorija 

Televizija buvo įkurta 2003 m. vasarį ir iš pradžių rodyta Vilniuje ir Kaune. 2005 m. kanalas imtas transliuoti visoje Lietuvos teritorijoje. 2003–2007 m. šiuo kanalu transliuotos viešosios įstaigos „Kauno radijas ir televizija“ sukurtos laidos apie Kauno miestą, taip pat LTV informacinių (pvz. „Panorama“), kultūros (pvz. „Būtovės slėpiniai“) laidų bei dokumentinių filmų kartojimai.

Analoginė kanalo transliacija buvo išjungta 2009 m. gruodžio 1 d.

Iki 2012 m. liepos 27 d. vadinosi LTV2, taip pat ji vadinta Lietuvos televizijos antruoju kanalu. 2012 m. liepos 27 d. televizija pervadinta į LRT Kultūra.

2017 m. rugsėjo 1 d. transliacijas pradėjo raiškiosios televizijos formatu.  2018 m. spalio 1 d. pavadinimas pakeistas į LRT Plius.

Sezonų šūkiai 

 2003–2012 m. „Tavo kultūros kanalas“
 2017–2018 m. „Čia Lietuva. Čia LRT Kultūra“
 2018–2019 m. „Kultūra, kinas, sportas, dokumentika“

Logotipai

Šaltiniai

Nuorodos 

 LRT Plius puslapis 

Lietuvos televizijos kanalai
LRT
Klaipėdos Martyno Mažvydo progimnazija

Klaipėdos Martyno Mažvydo progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Baltijos pr. 53, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba judesio ir padėties sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 290443410. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba. Pavadinta rašytojo, pirmosios lietuviškos knygos autoriaus Martyno Mažvydo vardu.

Istorija 
Buvusi Klaipėdos 19-oji vidurinė mokykla įkurta 1972 m.

1994 m. gruodžio 8 d. miesto Valdybos nutarimu mokykla pavadinta M. Mažvydo vardu. 2000 m. reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Nuo 2011 m. progimnazija.

Direktoriai 
 1972 m. Bronislovas Lileikis
 1982 m. M. Kazlauskaitė
 1989 m. G. Lekštutis
 1992 m. Alfonsas Zvėrka
 2002 m. Vytautas Dumčius
 2020 m. Lina Stancelienė

Žymūs mokiniai 
 Inesa Linaburgytė
 Leonidas Donskis

Nuorodos 

 Mokyklos svetainė
 Mokyklos facebook paskyra

Lietuvos progimnazijos
Mažvydo