Kadagys

Sabina Mill

Kadagys (Juniperus) – pušainių (Pinopsida) klasės kiparisinių (Cupressaceae) šeimos augalų gentis, augalai daugiamečiai, visžaliai, specifinio kvapo.

Paplitimas 
Natūraliai auga beveik visame Šiaurės pusrutulyje nuo Arkties regionų iki atogrąžų Afrikos – Europoje, Azijoje, Afrikos šiaurinėje dalyje, Šiaurės Amerikos žemyne.

Pietryčių Tibete ir Himalajų kalnų šiaurinėje dalyje kadagiai aptinkami augantys 4900 m aukštyje – kas yra augimo dideliame aukštyje viena iš medžių paplitimo ribų.

Paplitimas Lietuvoje 
Šalyje auga viena savaiminė krūmedžių rūšis – paprastasis kadagys (Juniperus communis). Lietuvoje kadagynų dažniausiai pasitaiko Aukštaitijos ir Dzūkijos aukštumų paežerėse, Nemuno ir Neries upių šlaituose. 
Kelios svetimžemės kadagių rūšys Lietuvoje auginamos kaip dekoratyviniai augalai:
 Kazokinis kadagys (Juniperus sabina)
 Virgininis kadagys (Juniperus virginiana)

Morfologija 

Tai dvinamiai ir vienanamiai augalai. Auga nuo žemaūgių krūmų, nesiekiančių 1 m aukščio, iki vidutinio 20 m, rečiau 40 m aukščio medžių. Žievė plona, lupasi išilgais lopinėliais. Spygliai smulkūs arba žvyniški. Šakutės apvalios ar keturbriaunės. Kankorėžiai mėsingi, mediena kvapi, sunki, elastinga. 

Vaisiai yra vadinami uogakankorėžiais. Šiems augalams yra būdingas heterosporiškumas: vyriški ir moteriški gametofitai susidaro mikro- ir megasporangėse, kurios susitelkusios strobiluose. Strobilai pavieniai arba susitelkę į galvutes, moteriškieji kūgiški, maži 3–4 mm ilgio, gelsvai žali ir neryškūs, vyriškieji strobilai ovalūs, vos didesni už moteriškuosius – iki 5 mm ilgio ir geltonos spalvos. Sporifikuoja balandžio pabaigoje – gegužės mėnesio pradžioje.

JAV, Stanisloso valstybiniame miške augęs ir jau nudžiuvęs vakarinis kadagys (Juniperus occidentalis) žinomas „Bennett Juniper“ vardu, buvo 26 m aukščio, 388 cm kamieno skersmens, 18 m lajos skersmens, ir, kaip manoma, šis medis gyveno 2675–3000 metų.

Panaudojimas 
Sultingi uogakankorėžiai dėl juose esančių cukrų, eterinių aliejų, dažinių medžiagų vartojami medicinoje, konditerijoje, parfumerijoje, įvairiems alkoholiniams gėrimams, aliejui gaminti. Iš neprinokusių uogakankorėžių gaunami žali, o iš prinokusių – geltoni ar rudi dažai.

Kadagių rūšys 
Priklausomai nuo botaninio šaltinio, kadagių rūšių skaičius skelbiamas skirtingas. Pavyzdžiui, Nyderlandų botanikas Aljos Farjon (2001) išskiria 52, o Charles Dennis Adams (2004) – 67 kadagių rūšis. Anot Amerikos spygliuočių draugijos, pasaulyje yra 58 kadagių rūšys ir išveista 410 kultivarų. Interneto svetainėje „The Gymnosperm Database“, aprašančioje pušūnų rūšis, išskiriama 63 rūšys. Interneto svetainė „Juniperus of the World“, rašanti apie kadagius, išskiria 67 rūšis, 28 varietetus ir 7 formas.. JK enciklopedinis leidinys „Encyclopædia Britannica“ skelbia esant nuo 60 iki 70 rūšių.

Pasaulio flora internete (World Flora Online), kurios sąrašas pateiktas žemiau, išskiria 75 rūšis: 
 Juniperus angosturana R.P.Adams
 Juniperus arizonica (R.P.Adams) R.P.Adams
 Juniperus ashei J.Buchholz - Balkšvasis kadagys;
 Juniperus barbadensis L.
 Juniperus bermudiana L.
 Juniperus blancoi Martínez
 Juniperus brevifolia (Seub.) Antoine
 Juniperus californica Carrière
 Juniperus cedrus Webb & Berthel.
 Juniperus chinensis L. - Kininis kadagys;
 Juniperus coahuilensis (Martínez) Gaussen ex R.P.Adams
 Juniperus comitana Martínez
 Juniperus communis L. - Paprastasis kadagys;
 Juniperus compacta (Martínez) R.P.Adams
 Juniperus convallium Rehder & E.H.Wilson
 Juniperus coxii A.B.Jacks.
 Juniperus deltoides R.P.Adams
 Juniperus deppeana Steud. - Storažievis kadagys;
 Juniperus drupacea Labill.
 Juniperus durangensis Martínez
 Juniperus erectopatens (W.C.Cheng & L.K.Fu) R.P.Adams
 Juniperus excelsa M.Bieb. - Aukštasis kadagys;
 Juniperus flaccida Schltdl.
 Juniperus foetidissima Willd.
 Juniperus formosana Hayata
 Juniperus gracilior Pilg.
 Juniperus grandis R.P.Adams - Didysis kadagys;
 Juniperus horizontalis Moench - Gulsčiasis kadagys;
 Juniperus indica Bertol. - Juodasis kadagys;
 Juniperus jaliscana Martínez
 Juniperus jarkendensis Kom.
 Juniperus komarovii Florin
 Juniperus macrocarpa Sm.
 Juniperus maritima R.P.Adams
 Juniperus martinezii Pérez de la Rosa
 Juniperus microsperma (W.C.Cheng & L.K.Fu) R.P.Adams
 Juniperus monosperma (Engelm.) Sarg. - Vienasėklis kadagys;
 Juniperus monticola Martínez
 Juniperus morrisonicola Hayata
 Juniperus mucronata R.P.Adams
 Juniperus navicularis Gand.
 Juniperus occidentalis Hook.
 Juniperus osteosperma (Torr.) Little - Kietasėklis kadagys;
 Juniperus oxycedrus L. - Kedrinis kadagys;
 Juniperus phoenicea L. - Tamsusis kadagys;
 Juniperus pinchotii Sudw.
 Juniperus pingii W.C.Cheng ex Ferré
 Juniperus poblana (Martínez) R.P.Adams
 Juniperus polycarpos K.Koch
 Juniperus procera Hochst. ex Endl. - Afrikinis kadagys;
 Juniperus procumbens (Siebold ex Endl.) Miq. - Šliaužiantysis kadagys;
 Juniperus przewalskii Kom.
 Juniperus pseudosabina Fisch. & C.A.Mey.
 Juniperus recurva Buch.-Ham. ex D.Don - Smilkalinis kadagys;
 Juniperus rigida Siebold & Zucc. - Kietaspyglis kadagys;
 Juniperus sabina L. - Kazokinis kadagys;
 Juniperus saltillensis M.T.Hall
 Juniperus saltuaria Rehder & E.H.Wilson
 Juniperus saxicola Britton & P.Wilson
 Juniperus scopulorum Sarg. - Uolinis kadagys;
 Juniperus semiglobosa Regel - Kupolinis kadagys;
 Juniperus squamata Buch.-Ham. ex D.Don - Žvynuotasis kadagys;
 Juniperus standleyi Steyerm.
 Juniperus taxifolia Hook. & Arn.
 Juniperus thurifera L.
 Juniperus tibetica Kom.
 Juniperus tsukusiensis Masam.
 Juniperus virginiana L. - Virgininis kadagys;
 Juniperus zanonii R.P.Adams
 Juniperus × ambigens (Fassett) R.P.Adams
 Juniperus × fassettii B.Boivin
 Juniperus × herragudensis J.M.Aparicio & Uribe-Ech.
 Juniperus × media V.D. Dmitriev
 Juniperus × palanciana J.M.Aparicio & Uribe-Ech.
 Juniperus × pfitzeriana (Späth) P.A.Schmidt

Taip pat skaityti 
 Kadagių slėnis
 Pakuodžiupių kadagys
 Obelų Rago trylikamienis kadagys

Šaltiniai

Nuorodos 
 vle.lt / Kadagys

Kiparisiniai
Prieskoniniai augalai
Vaistiniai augalai
Parfumeriniai augalai