joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pabiržės valsčius

Pabiržės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Pabiržė (iki I pasaulinio karo – Mūro Panemunė).

Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. pabaigoje, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Biržų rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 m. || 180 || 7180 || 1478 || ||
|-
| 1949-01-01  || 175 || || || 7 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1874 || Pasvaliečiai || Antanas Macijauskas, inžinierius, publicistas || 1950
|-
| 1884 || Juodžioniai || Vladimiras Šilkarskis, filosofas || 1960
|-
| 1887 || Damūnai || Tadas Balanda, diplomatas || 1970
|-
| 1903 || Juodžioniai || Petras Paunksnis,  Lietuvos komunistinio judėjimo veikėjas || 1943
|-
| 1912 || Spalviškiai || Klemensas Čerbulėnas, etnografas || 1986
|-
| 1919 || Gulbinai || Paulius Drevinis, poetas, pedagogas || 1990
|-
| 1921 || Kirdonys || Jonas Balčiūnas, aviacijos istorikas || 2011
|-
| 1925 || Kirdonys || Bronius Lazdynas,  žurnalistas, redaktorius ||
|}

Šaltiniai 

Biržų apskrities valsčiai
Panevėžio apskrities valsčiai
Pušaloto valsčius

Pušaloto valsčius (iki I pasaulinio karo Maldučionių valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Pušalotas (carmečiu – Maldučioniai).

Istorija 

Caro laikais buvo Maldučionių valsčius, kurio būstinė buvo Pušalote. 1918 m. įkurtas Pušaloto valsčius. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Joniškėlio rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1923 m. || 174 || 5934 || 1294 || ||
|-
| 1949-01-01  || 155 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1873 || Skaistgiriai || Antanas Lalis, žodynininkas || 1960
|-
| 1905 || Šniūrai || Mykolas Jankauskas, miškininkas || 1999
|-
| 1914 || Skaistgiriai || Jonas Lelis, gydytojas dermatologas  || 2011
|-
| 1919 || Pabėrvalkiai || Kazimieras Jackūnas, agronomas || 1994
|}

Šaltiniai 

Biržų apskrities valsčiai
Panevėžio apskrities valsčiai
Pasvalio apskrities valsčiai
Saločių valsčius

Saločių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Saločiai.

Istorija

Valsčius įkurtas 1918 m. Saločių valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Pasvalio rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1923 m. || 220 || 8571 || 1720 || ||
|-
| 1949-01-01  || 205 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1866 || Žadeikoniai || Antanas Krasinskas, knygnešys || ~1932
|-
| 1867 || Velžiai || Kazimieras Jasėnas, kunigas, pedagogas, rašytojas, dailėtyrininkas || 1950
|-
| 1895 || Namajūnai || Kazys Škirpa, pulkininkas, diplomatas || 1979
|-
| 1899 || Velžiai || Kazimieras Jasėnas, savanoris, vyr. leitenantas, muitininkas, tremtinys || 1983
|-
| 1906 || Velžiai || Leonas Jasėnas, inžinierius, Panemunėlio linų fabriko statytojas ir direktorius, Jakutijos tremtinys || 1970
|-
| 1907 || Manikūnai || Petras Armonas, muzikas || 1997
|-
| 1910 || Buiviškiai || Leonas Bajorūnas, inžinierius || 1994
|-
| 1912 || Velžiai || Mykolas Jasėnas, Lietuvos žurnalistas, teisininkas, bibliotekininkas || 2009
|-
| 1920 || Namišiai || Antanas Dimžlys, skulptorius || 2010
|-
| 1933 || Vidugiriai || Henrikas Čigriejus, rašytojas || 2016
|-
| 1941 || Globinai || Rimantas Mykolas Kanapėnas, inžinierius mechanikas ||
|}

Šaltiniai 

Biržų apskrities valsčiai
Kulių valsčius

Kulių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kuliai.

Istorija 

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. 1945 m. valsčiuje veikė Kardo rinktinė. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Klaipėdos rajonui (2 apylinkės) ir Plungės rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1923 || 250 || 6195 || 1387 || ||
|-
| 1949-01-01  || 253 || || || 11 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 6195 žmonės:

 Lietuviai - 97,51% (6041);
 Žydai - 2,29% (142);
 Kiti - 0,19% (12).

Žymūs žmonės 

|-
| 1858 || Paalantis || Juozas Ložinskis, knygnešys || 1909
|}

Šaltiniai 

Kretingos apskrities valsčiai
Plungės apskrities valsčiai
Salantų valsčius

Salantų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Salantai.

Istorija 

Valsčius įkurtas apie 1880 m. Jo teritorijoje 1944–1951 m. veikė Kardo rinktinės Tauro (Slyvos) kuopos partizanai. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Salantų rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1923 || 214 || 9189 || 1988 || ||
|-
| 1949-01-01  || 215 || || || 11 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 9189 žmonės:

 Lietuviai - 92,04% (8458);
 Žydai - 7,29% (670);
 Vokiečiai - 0,33% (30);
 Kiti - 0,34% (31).

Žymūs žmonės 

|-
| 1933 || Barzdžiai || Pranas Kniūkšta, kalbininkas || 2020
|}

Šaltiniai 

Kretingos apskrities valsčiai
Telšių apskrities valsčiai
Galintėnai

Galintėnai – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, į rytus nuo kaimo telkšo Gailinto ir Gailintėnų ežerai, vakarų pusėje auga Noškūnų miškai. Stūkso Galintėnų kalnas (168 m).

Istorija 

XX a. viduryje veikė pradinė mokykla.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Galintėnuose 1908 m. lapkričio 30 d. gimė literatūros tyrinėtojas, kritikas, žurnalistas, redaktorius, rašytojas Julius Būtėnas.

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Gudelių I valsčius

Gudelių I valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Gudelių kaimas į rytus nuo Kazlų Rūdos.

Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1933 m. Gudelių I valsčius ir Gudelių II valsčius sujungti į vieną Gudelių valsčių.

|-
| 1923 || 89 || 4767 || 987 || ||
|}

Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4 767 žmonės:

 Lietuviai - 92,49% (4409);
 Žydai - 3,7% (177);
 Vokiečiai - 2,9% (139);
 Kiti - 0,88% (42).

Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės:

 Egliniškis k.
 Alksniškės k.
 Ąžuolų Būda k.
 Bagotiškės k.
 Baltreliškės k.
 Blindžiakupstis k.
 Būbautiškės k.
 Būdelė k.
 Bundziškės k.
 Cinorpievės k.
 Čisava k.
 Galginai k.
 Gyviškės k.
 Gudeliai k.
 Jūrė mstl.
 Kikiriškės k.
 Krašteliškės k.
 Kupriai k.
 Kvietiškis k.
 Leskava k.
 Limarkai k.
 Linmargis k.
 Meškynai k.
 Morkaviškis k.
 Murmuliškės k.
 Pagyviškys k.
 Papilvis k.
 Pašiekštupis k.
 Pavabalkšnis k.
 Pavobelkė k.
 Pentupiai k.
 Pinciškės k.
 Pributkė k.
 Ragava k.
 Rėkaviškis k.
 Rusinka k.
 Samaniškės k.
 Sena Rūda k.
 Serbentiškės k.
 Subačiškės k.
 Šerninė k.
 Šinkaviškis k.
 Šmurai k.
 Užbaliai k.
 Didžioji Zariškė k.
 Mažosios Zariškės k.
 Žydaviškis k.
</div>

Šaltiniai

Marijampolės apskrities valsčiai
Gudelių II valsčius

Gudelių II valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Gudelių miestelis į rytus nuo Marijampolės.

Istorija

1933 m. Gudelių I valsčius ir Gudelių II valsčius sujungti į vieną Gudelių valsčių.

|-
| 1923 || 93 || 3138 || 553 || ||
|}

Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 3 138 žmonės:

 Lietuviai - 96,36% (3024);
 Vokiečiai - 2,77% (87);
 Žydai - 0,7% (22);
 Kiti - 0,15% (5).

Šaltiniai

 Aruodai.lt

Marijampolės apskrities valsčiai
Aknystos valsčius

Aknystos valsčius (; ) – valsčius pietryčių Latvijoje, iki 1921 m. buvęs šiaurės rytų Lietuvoje. Centras – Aknysta.

Istorija

Įkurtas 1863 m. Kauno gubernijos Zarasų apskrityje. Po I pasaulinio karo atiteko Lietuvai ir buvo Rokiškio apskrityje. 1921 m. pagal Lietuvos-Latvijos sienų sutartį Lietuva Aknystos valsčių perdavė Latvijai.

Žymūs žmonės

|-
| 1899 || Skardupys || Jonas Mikėnas, karo lakūnas, skulptorius || 1988
|-
| 1901 || Skardupys || Juozas Mikėnas, skulptorius || 1964
|}

Šaltiniai

Latvijos valsčiai
Rokiškio apskrities valsčiai
Zarasų apskrities valsčiai
Klebiškio valsčius

Klebiškio valsčius (; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Klebiškis, kurį laiką – Ingavangis.

Istorija

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Marijampolės apskričiai.

|-
| 1923 || 131 || 5537 || 975 || ||
|}

Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 5 537 žmonės:

 Lietuviai - 97,4% (5395);
 Vokiečiai - 1,9% (106);
 Kiti - 0,65% (36).

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1873 || Giniūnai || Juozas Laukaitis, kunigas, poetas || 1952
|}

Šaltiniai

 Aruodai.lt

Marijampolės apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Kvietiškio valsčius

Kvietiškio valsčius (; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Kvietiškis ir Rakališkė, Aleksandravas.

Istorija 

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Marijampolės apskričiai. 1931 m. sausio 1 d. Kvietiškio valsčius kartu su Šunskų valsčiumi sujungtas į Marijampolės valsčių.

|-
| 1923 || 85 || 5148 || 721 || ||
|}

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 5 148 žmonės:

 Lietuviai – 90,26% (4647);
 Vokiečiai – 5,7% (295);
 Žydai – 1,88% (97);
 Kiti – 2,1% (109).

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1853 || Narto Naujiena || Tomas Astramskas, leidėjas, publicistas || 1921
|-
| 1898 || Zariečkos || Vincas Giriūnas, karininkas || 1943
|}

Šaltiniai 

 Aruodai.lt
 

Marijampolės apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Liubavo valsčius

Liubavo valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Liubavas.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. pradžioje. XX a. pokariu valsčiuje veikė Tauro apygarda. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kalvarijos rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1923 || 84 || 3771 || 656 || ||
|-
| 1949-01-01  || 89 || || || 6 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 3771 žmonės:

 Lietuviai – 79,66% (3004);
 Lenkai – 14,7% (555);
 Vokiečiai – 3,15% (119);
 Žydai – 2,38% (90);
 Kiti – 0,07% (3).

Žymūs žmonės 

|-
| 1873 || Klinavas || Vincas Jokubynas, visuomenės veikėjas || 1958
|-
| 1906 || Trempiniai || Antanas Venclova, poetas, prozininkas || 1971
|-
| 1941 || Salaperaugis || Marija Baltrėnienė, etnomuzikologė ||
|}

Šaltiniai 

 Aruodai.lt (gyvenvietės)

Kalvarijos apskrities valsčiai
Marijampolės apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Mikališkių valsčius

Apie valsčių panašiu pavadinimu Baltarusijoje žr. Mikailiškių valsčius.

Mikališkių valsčius (; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Mikališkės, vėliau – Paskrynupys, Jiestrakis.

Istorija 

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Marijampolės apskričiai.

|-
| 1923 || 147 || 4753 || 852 || ||
|}

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 4 753 žmonės:

 Lietuviai – 99,15% (4713);
 Žydai – 0,56% (27);
 Kiti – 0,27% (13).

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1925 || Pavasakė || Juozas Bartninkas, veterinarijos gydytojas ||
|-
| 1936 || Šarabūdė || Justinas Antanas Dobilas, veterinarijos gydytojas ||
|}

Šaltiniai 

 Aruodai.lt

Marijampolės apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Raudenio valsčius

Raudenio valsčius (arba Rudaukos valsčius; ; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Raudenis, vėliau – Nemunaičiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas XVIII a. pabaigoje Rudaukos vardu. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Kalvarijos apskričiai. 1870 m. gegužės 31 d. prie valsčiaus buvo prijungti keli Liudvinavo valsčiaus kaimai.

|-
| 1923 || 83 || 2810 || 479 || ||
|}

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 2810 žmonės:

 Lietuviai – 95,76% (2691);
 Vokiečiai – 1,95% (55);
 Žydai – 1,95% (55);
 Kiti – 0,32% (9).

Šaltiniai 

 Aruodai.lt (gyvenvietės)

Marijampolės apskrities valsčiai
Kalvarijos apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Sasnavos valsčius

Sasnavos valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Sasnava.

Istorija 

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Šunskų valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kazlų Rūdos rajonui (5 apylinkės) ir Marijampolės rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 || 67 || 3277 || 627 || ||
|-
| 1949-01-01  || 133 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. valsčiuje buvo:

 Aukštoji, k.
 Avižinė, k.
 Barštinė, k.
 Barsukinė, k.
 Čisava, k.
 Elzbietiškis, k.
 Gelumbiškiai, k.
 Gluškabūdė, k.
 Išdagėliai, k.
 Kantališkiai, k.
 Kleviniai, k.
 Klevinkalnis, k.
 Kuzai, k.
 Lapiškiai, k.
 Lasiškiai, k.
 Obelinė, k.
 Bitikai, k.
 Pasieniai, k.
 Paraišupys, k.
 Pagelumbiškis, k.
 Pavengliska, k.
 Račyliškė, k.
 Rudiškiai, k.
 Sasnava, mstl.
 Smilgiai, k.
 Surgučiai, k.
 Svirnaviečiai, k.
 Topeliškės, k.
 Uosupėlis, k.
 Utalinka, k.
 Varnabūdė, k.
 Voveriškės, k.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 3277 žmonės:

 Lietuviai - 96,6% (3167);
 Vokiečiai - 2,1% (69);
 Žydai - 0,48% (16);
 Kiti - 0,76% (25).

Žymūs žmonės 

|-
| 1877 || Selemos Būda || Jonas Grinius, knygnešys || 1954
|-
| 1884 || Navasodai || Jonas Reitelaitis, kunigas, istorikas || 1966
|-
| 1926 || Čisava || Adelė Laigonaitė, kalbininkė || 2005
|-
| 1930 || Gyliškiai || Vytautas Vincentas Makarevičius, inžinierius mechanikas ||
|-
| 1932 || Surgučiai || Petras Deltuva, skulptorius, rašytojas, poetas ||
|-
| 1934 || Surgučiai || Kazimieras Juozas Ambrasas, kunigas, filologas ||
|-
| 1949 || Čysta Būda || Kazimieras Muckus, biofizikas ||
|}

Šaltiniai

Marijampolės apskrities valsčiai
Šunskų valsčius

Šunskų valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Šunskai (kurį laiką – Mokolai).

Istorija 

Valsčius buvo įkurtas XIX a. 1931 m. sausio 1 d. Šunskų valsčius kartu su Kvietiškio valsčiumi sujungtas į Marijampolės valsčių. Šunskų valsčius atkurtas 1947 m. lapkričio 6 d. iš dalies Marijampolės valsčiaus, dalies Sasnavos valsčiaus ir dalies Kazlų Rūdos valsčiaus. Valsčius galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Marijampolės rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 || 116 || 4459 || 841 || ||
|-
| 1949-01-01  || 77 || || || 5 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. valsčiuje buvo:

 Balsupiai, k.
 Barsukinė, k.
 Bliūdžiškiai, k.
 Briediškiai, k.
 Cykakalnis, k.
 Dielinė, k.
 Grybinė, k.
 Gustabūdis, k.
 Katiliškiai, k.
 Kidoliškiai, k.
 Kuktiškiai, k.
 Lūginė, k.
 Lipniškiai, k.
 Marciniškiai, k.
 Meškučiai, k.
 Mikalinė, k.
 Milčiškiai, k.
 Mokolai, k.
 Mokolų Naujiena, k.
 Obelinė, k.
 Obšrūtėliai, k.
 Ožkasviliai, k.
 Pabaigai, k.
 Paikiškiai, k.
 Pakusinė, k.
 Patašiškės, k.
 Pietariai, k.
 Puskepuriai, k.
 Samsoniškės, k.
 Steiniškiai, k.
 Strazdiškiai, k.
 Stūriškiai, k.
 Svirnaviečiai, k.
 Šunskai, mstl.
 Tarpučiai, k.
 Tursučiai, k.
 Uosupis, k.
 Užkirčiai, k.
 Vekeriotiškė, k.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 4459 žmonės:

 Lietuviai – 98,45% (4390);
 Vokiečiai – 1% (48);
 Kiti – 0,47% (21).

Žymūs žmonės 

|-
| 1840 || Ašmonai || Vincentas Senkus, kunigas || 1911
|-
| 1880 || Balsupiai || Pijus Bielskus, kunigas, profesorius || 1958
|-
| 1884 || Piliakalniai || Mykolas Brundza, kunigas || 1938
|-
| 1890 || Puskepuriai || Juozas Papečkys, karininkas, teisininkas || 1942
|-
| 1898 || Meškučiai || Kazys Ališauskas, karininkas || 1979
|-
| 1903 || Katiliškiai || Petras Katilius, matematikas || 1995
|}

Šaltiniai 

Marijampolės apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Vegerių valsčius

Vegerių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje. Centras – Vegeriai.

Istorija 

Mažeikių apskrities Vegerių valsčius sudarytas 1920 m. pradžioje tuomet panaikinto Klykolių valsčiaus dalies pagrindu; 1931 m. dalis teritorijos priskirta Akmenės valsčiui.

1947 m. lapkričio 6 d. valsčius panaikintas, jo pagrindu atkurtas Klykolių valsčius.

|-
| 1923 || 78 || 2052 || 437 || ||
|}

Gyventojai 

1923 m. valsčiuje gyveno 2 052 žmonės:

 Lietuviai – 68,71% (1410);
 Latviai – 12,96% (266);
 Rusai – 12,52% (257);
 Žydai – 4,97% (102);
 Kiti – 0,83% (17).

Šaltiniai 

Mažeikių apskrities valsčiai
Aggrotech

Aggrotech – muzikos stilius apjungiantis agresyvią, ritmingą ir šokių muziką.

XX a. paskutiniojo dešimtmečio pabaigoje susikūrė visiškai naujas muzikos stilius, dėka tokių atlikėjų kaip „Funker Vogt“, „Suicide Commando“, „Hocico“ ar „:wumpscut:“, kurie prieš tai grojo Dark Electro ir Electro-industrial. Dėl to pastarajame dešimtmetyje buvo stipriai įtakota techno muzika.

Greitos šokių ir ritminės melodijos su perkrautu ir stipriai pakeistu balsu, praleistu per vokoderį ar mikšerį, gavo angliška pavadinimą – aggrotech. Dažnai šis stilius turi industrial metal stiliaus elementų. Priešingai nei traktuojama, terminas atsirado JAV. Juo buvo apibūdinama antrojo grupės „Psyclon Nine“ albumo „I.N.R.I.“ (Dark Electro su gitaromis) muzika. Vokietijoje taip pat naudojamas terminas „Hellektro“.

Atlikėjai 

Elektroninė muzika
Miežiškių valsčius

Miežiškių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Miežiškiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo, vėliau panaikintas, tačiau atkurtas 1947 m. lapkričio 6 d. iš dalies Panevėžio valsčiaus ir dalies Raguvos valsčiaus. Galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Panevėžio rajonui (7 apylinkės) ir Troškūnų rajonui (2 apylinkės).

|-
| 1923 || 78 || 2841 || 500 || ||
|-
| 1949-01-01  || 167 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Šaltiniai 

Panevėžio apskrities valsčiai
Panevėžio valsčius

Panevėžio valsčius (kurį laiką Panevėžio-Velžio valsčius, Velžio valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Velžys, vėliau – Panevėžys.

Istorija 

Įkurtas XIX a. kaip Velžio valsčius, po I pasaulinio karo pervadintas Panevėžio valsčiumi. 1933 m. pastatytas naujas valsčiaus būstinės pastatas Smėlynės g. 17. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujiems Miežiškių valsčiui ir Piniavos valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Panevėžio rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1923 || 261 || 7741 || 1599 || ||
|-
| 1949-01-01  || 235 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1901 || Laukminiškiai || Kazys Babickas, karininkas || 1968
|-
| 1922 || Molainiai || Antanas Algirdas Kriščiūnas, gydytojas psichiatras || 1998
|-
| 1925 || Juostininkai || Zenonas Baltušnikas, žurnalistas, redaktorius || 2011
|-
| 1926 || Marijonava || Antanina Mackevičiūtė, aktorė || 2011
|-
| 1928 || Spirakiai || Antanas Morkevičius, inžinierius mechanikas ||
|-
| 1937 || Preidžiai || Antanas Janauskas, dailininkas, režisierius || 2016
|-
| 1938 || Pajuodžiukai || Antanas Lukianas, hidrotechnikos inžinierius ||
|-
| 1943 || Miežiškiai || Alfonsas Grigonis, fizikas ||
|}

Šaltiniai 

Panevėžio apskrities valsčiai
Piniavos valsčius

Piniavos valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Piniava.

Istorija 

Įkurtas carmečiu, tarpukariu panaikintas, atkurtas 1947 m. lapkričio 6 d. iš dalies Panevėžio valsčiaus. Galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Panevėžio rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1923 || 277 || 4984 || 1015 || ||
|-
| 1949-01-01  || 251 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1903 || Pakuodžiupiai || Vladas Motieka, karininkas || 1975
|-
| 1904 || Vynupė || Feliksas Bielinskis, architektas || 1986
|-
| 1923 || Pakuodžiupiai || Petras Kasperavičius, inžinierius elektrikas || 2014
|-
| 1925 || Kuodžiai || Medardas Grigaliūnas, agronomas || 2014
|}

Šaltiniai 

Panevėžio apskrities valsčiai
Raguvos valsčius

Raguvos valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Raguva.

Istorija 

Valsčius minimas 1501 m. Carmečiu įkurtas 1861 m., išrinktas viršaitis, jo padėjėjai, seniūnijų seniūnai, mokesčių rinkėjai, teismo teisėjai ir kiti pareigūnai. 1931 m. prijungtas Traupio valsčius. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Miežiškių valsčiui. Raguvos valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Panevėžio rajonui (2 apylinkės) ir Troškūnų rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1923 || 188 || 6899 || 1450 || ||
|-
| 1949-01-01  || 256 || || || 11 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. valsčiuje buvo šie kaimai: Baisiogala, Bajoriškiai, Dovydiškiai, Ferma, Girelė, Jackagalys, Juostininkai, Kazimierava, Kirmėliukai, Konciapolis, Kučkai, Narbutai, Nausodė, Raguvėlė, Rukiškis, Simuliškis, Skauradai, Smilgiai, Surviliškis, Taurinė, Titeikiai, Trumpragys, Vismalai ir kt.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1875 || Pajuostis || Juozapas Bikinas, kunigas || 1956
|-
| 1892 || Rėkliai || Vladas Kuzma, chirurgas || 1942
|-
| 1902 || Alančiai || Bronius Krikštopaitis, jūrininkas || 1999
|-
| 1910 || Ferma || Tadas Adomonis, dailėtyrininkas || 1987
|-
| 1933 || Juostininkai || Zenonas Mačionis, chemikas || 2002
|-
| 1936 || Kirmėliai || Algirdas Antanas Kulbokas, jūrų kapitonas || 
|-
| 1938 || Genėtiniai || Adolfas Brėskis, inžinierius mechanikas || 2016
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Panevėžio apskrities valsčiai
Ukmergės apskrities valsčiai
Rozalimo valsčius

Rozalimo valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Rozalimas.

Istorija 

Valsčius įkurtas apie 1810 m., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Pakruojo rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1923 || 192 || 5535 || 1113 || ||
|-
| 1949-01-01  || 175 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Vadovai 
 J. Misiūnas, viršaitis iki 1876 m.

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1861 || Utėnai || Jonas Danauskas, tautodailininkas, tapytojas || 1937
|-
| 1877 || Derveliai || Juozas Šnapštys-Margalis, kunigas, poetas || 1921
|-
| 1893 || Medininkai || Antanas Pranas Kneižys, spaudos darbuotojas || 1970
|-
| 1945 || Akmeninė || Juozas Atkočiūnas, inžinierius statybininkas ||
|}

Šaltiniai 

Panevėžio apskrities valsčiai
Radviliškio apskrities valsčiai
Vadoklių valsčius

Vadoklių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Vadokliai.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1919 m., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Ramygalos rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 || 166 || 3539 || 751 || ||
|-
| 1949-01-01  || 135 || || || 7 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1902 || Geležiai || Antanas Juška, astronomas || 1985
|-
| 1913 || Geležiai || Danielius Vaitelis, pasipriešinimo veikėjas || 1948
|-
| 1914 || Alančiai || Marijonas Krikštopaitis, gydytojas || 2003
|-
| 1928 || Anitava || Vaidotas Antanaitis, miškininkas ||
|-
| 1948 || Skatikai || Antanas Laurinčikas, matematikas ||
|}

Šaltiniai 

Panevėžio apskrities valsčiai
Girkalnio valsčius

Girkalnio valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Girkalnis.

Istorija 

Valsčius minimas nuo 1745 m., jis priklausė Žemaičių vyskupijai. Vėliau panaikintas, atkurtas po I pasaulinio karo. Galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Ariogalos rajonui (6 apylinkės) ir Raseinių rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 || 305 || 8641 || 1646 || ||
|-
| 1949-01-01  || 285 || || || 11 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1914 || Kejėnai || Juozas Enčeris, politinis kalinys ir tremtinys, Sąjūdžio dalyvis|| 2006
|-
| 1938 || Keryvai || Česlovas Kalenda, filosofas ||
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Raseinių apskrities valsčiai
Raudonės valsčius

Raudonės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje, dešiniajame Nemuno krante. Centras – Raudonė.

Istorija 

Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Jurbarko rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 m. || 124 || 4030 || 772 || ||
|-
| 1949-01-01  || 127 || || || 8 apylinkės 
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1906 || Kaniūkai || Jonas Januška, teisininkas || 1947
|-
| 1929 || Stakiai || Vincentas Drotvinas, kalbininkas ||
|-
| 1943 || Kybartai || Pranas Martinaitis, karininkas ||
|}

Šaltiniai 

Jurbarko apskrities valsčiai
Kauno apskrities valsčiai
Raseinių apskrities valsčiai
Šiluvos valsčius

Šiluvos valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje, prie Dubysos. Centras – Šiluva.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. 1947 m. dalis teritorija perduota naujiems Liolių valsčiui ir Žaiginio valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Tytuvėnų rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 || 386 || 10.261 || 2217 || ||
|-
| 1949-01-01  || 271 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1852 || Šunkepiai || Juozas Karabinas, knygnešys, daraktorius || 1936
|-
| 1862 || Pasandravys ||  Jonas Mačiulis-Maironis, kunigas, poetas || 1932
|-
| 1863 || Padubysys || Antanas Martusevičius, karininkas || 1944
|-
| 1870 || Seimeniškiai || Vaclovas Bielskis, knygnešys, visuomenės veikėjas || 1938
|-
| 1877 || Zopelskiai || Petras Šniukšta, karininkas || 1952
|-
| 1901 || Pasandravys || Bronius Elsbergas, architektas || 1998
|-
| 1924 || Žalakiškiai || Elena Grinienė, maisto technologė ||
|-
| 1938 || Tverjoniškės || Marijona Kušleikaitė, biologė ||
|}

Šaltiniai 

Raseinių apskrities valsčiai
Šimkaičių valsčius

Šimkaičių valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Šimkaičiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Raseinių rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1923 || 223 || 7921 || 1521 || ||
|-
| 1949-01-01  || 238 || || || 12 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1903 || Paskynai || Dzidas Budrys, ekonomistas || 1971
|-
| 1910 || Paskynai || Juozas Giedraitis, karininkas || 2008
|-
| 1918 || Naujakaimis || Kazys Ambrozaitis, gydytojas rentgenologas || 2015
|-
| 1927 || Pabebirvys || Antanas Gedminas, tapytojas, grafikas || 1978
|-
| 1930 || Bulzgeniškiai || Vytautas Girdzijauskas, rašytojas || 2019
|-
| 1935 || Užraguvys || Eugenijus Ignatavičius, rašytojas, dramaturgas || 2020
|-
| 1935 || Kalupiai || Juozapas Girdzijauskas, literatūrologas || 2014
|}

Šaltiniai 

Raseinių apskrities valsčiai
Tytuvėnų valsčius

Tytuvėnų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Tytuvėnai.

Istorija 

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 30 d., jo teritorija perduota Tytuvėnų rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1923 || 167 || 5243 || 1193 || ||
|-
| 1949-01-01  || 165 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1882 || Kaniūkai || Juozas Akmenskis, politikas || 1933
|-
| 1891 || Padeksnys || Jonas Julius Bielskis, teisininkas, diplomatas || 1976
|-
| 1907 || Kuršiai || Pranas Gužaitis, karininkas || 2001
|}

Šaltiniai 

Kelmės apskrities valsčiai
Raseinių apskrities valsčiai
Jūžintų valsčius

Jūžintų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Jūžintai.

Istorija 

Valsčius minimas nuo 1588 m. Carmečiu įkurtas 1861 m., 1905–1906 m. priklausė Kamajų respublikai. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Dusetų rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1923 || 120 || 4295 || 823 || ||
|-
| 1949-01-01  || 122 || || || 6 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1877 || Kuliai || Pranas Kuzma, visuomenės veikėjas || 1943
|-
| 1896 || Bajoriškės || Juozas Indriūnas, inžinierius technologas || 1989
|-
| 1916 || Čivyliai || Klementina Gudonytė, tautodailininkė || 2003
|-
| 1945 || Tomakaimis || Jonas Ališauskas, akušeris-ginekologas ||
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Rokiškio apskrities valsčiai
Zarasų apskrities valsčiai
Kamajų valsčius

Apie dabartinės Baltarusijos teritorijoje buvusį valsčių žr. Kamojų valsčius.

Kamajų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kamajai.

Istorija 

Įkurtas XIX a. pradžioje, vėliau panaikintas. 1905–1906 m. priklausė Kamajų respublikai. Atkurtas po I pasaulinio karo, galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Rokiškio rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1923 || 202 || 7590 || 1482 || ||
|-
| 1949-01-01  || 204 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašytos gyvenvietės:

 Aukštakalnių k.
 Ažubalių k.
 Balandiškio vs.
 Bausiškių k.
 Čepeliškio vs.
 Čipiškio vs.
 Čižų k.
 Čižiškio vs.
 Davainiškio dv.
 Dmitreliškio vs.
 Duokiškio k.
 Gaveikių k.
 Geisčių k.
 Gintinės vs.
 Girelės vs.
 Greviškių k.
 Greviškių dv.
 Gučiūnų k.
 Gudiškio dv.
 Gumnovkos vs.
 Jaurų vs.
 Juniškio vs.
 Juodonių k.
 Jurkiškio k.
 Kalvių k.
 Kamajų mstl.
 Kamajų dv.
 Kamajėlių plv.
 Kamajėlių k.
 Kandračių vs.
 Keistutiškio vs.
 Kleviškio vs.
 Kraupiankos vs.
 Kraupių k.
 Kremesiškių vs.
 Krylių k.
 Kuturiškių vs.
 Kumsiškių vs.
 Kuokšių k.
 Kurkliečių k.
 Labiškio vs.
 Lapienių k.
 Laukagalių
 Liūlino vs.
 Markūniškių k.
 Matuzos vs.
 Mažeikiškio k.
 Meliūnų k.
 Meliūniškio vs.
 Mickūnų k.
 Mikniūnų k.
 Miksiškio vs.
 Minčiūnų k.
 Narbučių vs.
 Naujasodžių k.
 Nečionių k.
 Nečiūnišklo k.
 Nemeniūnų k.
 Pagojų vs.
 Paivodžio vs.
 Pakalnių vs.
 Palobės vs.
 Paluolio vs.
 Papiškių vs.
 Pašylių k.
 Pasylių vs.
 Patiltės vs.
 Paunksnių k.
 Pažvirbliškio vs.
 Petkūnų k.
 Petraukos vs.
 Petriosiškio dv.
 Pikietos vs.
 Piliakalnių (Bausiškių) vs.
 Pimpiškio vs.
 Plytnyčios vs.
 Pročkių k.
 Prudiškių (Bausiškių) vs.
 Purpiškio dv.
 Ramanaičių k.
 Ramoniškio vs.
 Radžionių k.
 Rimšionių k.
 Rudbalio vs.
 Rudžių k.
 Salos dv.
 Samaniškio vs.
 Savičiškio vs.
 Simoniškio vs.
 Skeirių k.
 Stepanavos vs.
 Šedupio vs.
 Šermukšnynės vs.
 Šilinių vs.
 Špokiškio k.
 Taraldžių k.
 Teresdvario vs.
 Titelių k.
 Totoriškių k.
 Trakinės vs.
 Trumponių k.
 Trunciškių k.
 Urboniškio dv.
 Urlių k.
 Vabalių k.
 Vaičionių k.
 Vaitkunų k.
 Varlių k.
 Varlių vs.
 Vaštakų k.
 Vaštakiškių vs.
 Verksnionių k.
 Viktariškio vs.
 Vilkeliškio vs.
 Žališkės vs.
 Žeimių k.
 Žiurkeliškių vs.
 Žliubų vs.
 Žvirbliškių k.
 Žliubų k.
 Kuosių k.
 Baušiškių k.
 Naujasodės k.
 Lodosių k.
 Lapūnų k.
 Trapšėnų k.
 Davainiškių k.
 Baršių k.
 Ignašinos dv.
</div>

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1921 || Rudžiai || Alfonsas Nakas, žurnalistas || 2015
|-
| 1928 || Davainiškis || Juozas Tunaitis, vyskupas || 2012
|-
| 1934 || Nečionys || Bronius Gražys, aktorius, režisierius || 2013
|-
| 1935 || Taraldžiai || Stanislovas Mikulionis, architektas || 1992
|-
| 1942 || Vaineikiai || Jonas Juodka, karininkas ||
|}

Šaltiniai 

Rokiškio apskrities valsčiai
1833 metų vergijos uždraudimo aktas

1833 metų vergijos uždraudimo aktas buvo 1833 metais Jungtinės Karalystės parlamento priimtas įstatymas, beveik visoje Britų imperijoje uždraudęs vergiją (išskyrus teritorijas, priklausančias Rytų Indijos kompanijai, Ceilono salą, Šv. Elenos salą). 

1998 m. lapkričio 19 d. nustojo galios. Plačios anglų statutinės teisės racionalizavimo metu įstatymas buvo anuliuotas, tačiau vėlesni antivergoviniai įstatymai liko galioti.

Šaltiniai 

1833 m.
istoriniai teisės šaltiniai
konstitucinės teisės istorija
Jungtinės Karalystės teisės šaltiniai
Žmogaus teisių istorija
Jungtinės Karalystės teisės istorija
Kriaunų valsčius

Kriaunų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje. Centras – Kriaunos.

Istorija

Įkurtas XIX a. pradžioje, panaikintas XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 || 87 || 3758 || 701 || ||
|}

Šaltiniai 

Rokiškio apskrities valsčiai
Zarasų apskrities valsčiai
Laukupė

Laukupė – upė šiaurės rytų Lietuvoje, Rokiškio rajono savivaldybės teritorijoje; Nemunėlio dešinysis intakas.

Prasideda Varaščinos durpyne, 4 į pietryčius nuo Rokiškio. Teka į vakarus pro Rokiškį, įteka į Nemunėlį 176 km nuo jo žiočių, ties Laukupėnais.

Intakas – Ravupis (kairysis).

Vaga nuo ištakos iki Rokiškio reguliuota, Rokiškyje ant Laukupės įrengta 5 užtvankų kaskada; tvenkinių plotai (nuo ištakų link žiočių): 0,8 ha, 7,6 ha, 6,1 ha, 1 ha, 0,6 ha. 

Ilgis 24 km, baseino plotas 60 km². Vagos plotis iki 5 m, reguliuotos – iki 6 m. Vidutinis nuolydis 2,23 m/km. Vidutinis debitas žiotyse 0,42 m³/s.

Ties Moškėnais, kairiajame krante, yra Moškėnų piliakalnis. 

Upėvardis kilęs nuo žodžio laukas (matyt, jau antrine reikšme „plati, šviesi vieta“).

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Rokiškio rajono upės
Diegliai

Diegliai – kaimas Šilutės rajono savivaldybės šiaurėje. Gretimame Stonaičių kaime veikia Dieglių naftos telkinys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Būdviečio valsčius

Būdviečio valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje, pasienyje su Lenkija. Centras – Būdvietis.

Istorija

Gyvavo XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 || 43 || 1676 || 286 || ||
|}

Gyvenvietės

1923 m. surašytos gyvenvietės:

 Beraznykų k.
 Būdviečio dv.
 Būdviečio bk.
 Kackinės dv.
 Kybartų k.
 Miklašupkos dv.
 Miklašupkos k.
 Miklausių k.
 Miklausių vns.
 Mockavos dv.
 Mockavos k.
 Pašilių k.
 Rudelių vns.
 Strumbagalvių k.
 Šilėnų dv.
 Šilėnų k.
 Užukalnių k.
 Varnakampio k.
 Vosyliškės k.
</div>

Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 1 676 žmonės:

 Lietuviai - 94,27% (1580);
 Rusai - 3,46% (58);
 Žydai - 1,19% (20);
 Kiti - 1,07% (18).

Šaltiniai

Seinų apskrities valsčiai
Kučiūnų valsčius

Kučiūnų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje, pasienyje su Lenkija. Centras – Kučiūnai.

Istorija

Gyvavo XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 || 129 || 2372 || 443 || ||
|}

Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 2 372 žmonės:

 Lietuviai - 86,59% (2054);
 Lenkai - 7,25% (172);
 Rusai - 4,97% (118);
 Žydai - 0,84% (20);
 Kiti - 0,33% (8).

Šaltiniai

Seinų apskrities valsčiai
Šventežerio valsčius

Šventežerio valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Šventežeris.

Istorija 

Valsčius minimas nuo 1645 m. Carmečiu atkurtas XIX a. pradžioje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Lazdijų rajonui (6 apylinkės) ir Veisiejų rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1923 || 112 || 4426 || 773 || ||
|-
| 1949-01-01  || 119 || || || 7 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 4426 žmonės:

 Lietuviai – 94,69% (4191);
 Lenkai – 1,62% (72);
 Rusai – 1,17% (52);
 Baltarusiai – 0,88% (39);
 Žydai – 0,51% (23);
 Kiti – 1,10% (49).

Žymūs žmonės 

|-
| 1887 || Šventežeris || Vaclovas Janavičius, pulkininkas || 1952
|-
| 1888 || Ranciškė || Motiejus Pečiulionis, karininkas || 1960
|-
| 1902 || Giraitė || Vaclovas Alksninis, karininkas || 1970
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Lazdijų apskrities valsčiai
Seinų apskrities valsčiai
Veisiejų valsčius

Veisiejų valsčius (arba Veisėjų valsčius, , ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Veisiejai.

Istorija

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Veisiejų rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 || 157 || 5039 || 987 || ||
|-
| 1949-01-01  || 195 || || || 7 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 5039 žmonės:

 Lietuviai - 86,26% (4347);
 Žydai - 10,24% (516);
 Lenkai - 3,05% (154);
 Kiti - 0,43% (22).

Žymūs žmonės 

|-
| 1907 || Babrai || Vytautas Valiukevičius, teisininkas || 1973
|-
| 1943 || Paterai || Sigitas Geda, poetas || 2008
|}

Šaltiniai 

Lazdijų apskrities valsčiai
Seinų apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Verseka (upė)

Verseka – upė pietryčių Lietuvoje, Šalčininkų ir Varėnos rajonuose; Merkio kairysis intakas. Prasideda Dailidžių kaimo apylinkėse, Baltarusijos pasienyje. Aukštupyje teka į vakarus, už Eišiškių pasuka į šiaurės vakarus, vingiuoja Dainavos girios rytiniu pakraščiu. Įteka į Merkį 77 km nuo jo žiočių, ties Mielupiais.

Intakai: Dumblė, Prūdelis, Turė, Pasgrinda, Blanka (kairieji), Aklianka, Nedilė, Juodupė, Taurupis (dešinieji). Vaga daug kur sureguliuota. Vidutinis nuolydis 111 cm/km. Versekos slėnyje įrengta keletas tvenkinių: Padvarionių (39,6 km nuo žiočių, 48,4 ha), Eišiškių HE (22,3 km nuo žiočių, 128,6 ha), Krūminių (7,5 km nuo žiočių, 53 ha).

Gyvenvietės prie Versekos: Versekėlė, Dailidės, Padvarionys, Eišiškės, Starka, Verseka, Paversekis, Krūminiai.

Upėvardžio etimologija siejama su žodžiais verstis („ristis bangomis“), virsti („griūti, veržtis pro tarpą“); taip pat plg.  „lenkti, sukti, kreipti“,  „sukti, lenkti“.

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono upės
Varėnos rajono upės
Latvijos Vyriausybė

Latvijos Vyriausybė () – Latvijos ministrų kabinetas. Ją sudaro ministras pirmininkas, vadovaujantis Vyriausybės veiklai ir ministerijoms vadovaujantys ministrai. Šiuo metu Vyriausybės vadovas yra Valdis Dombrovskis. Latvijos ministrų kabinetas atsakingas prezidentui ir kontroliuojamas Latvijos parlamento. Latvijos Vyriausybę sudaro 15 ministerijų.

Nuorodos 
 Oficiali svetainė 

Latvijos politinė sistema

he:פוליטיקה של לטביה#ממשלת לטביה
Ožkiniai (Giedraičiai)

Ožkiniai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

Istorija 

1554 m. minimas Vilniaus tijūnystės Nemenčinės dvaro inventoriuje, 1654 m. – Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. 1691 m. minimas dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazliškėliai

Kazliškėiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Giedraičių seniūnijoje.

Istorija 

1654 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje (Kazliškiai). Gyveno Jurgis Labutėnas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Dienavagiai I

Apie kaimą arčiau Giedraičių žr. Dienavagiai II.

Dienavagiai I – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Žalvarių.

Etimologija 

Kaimo vardas tikriausiai asmenvardinis vietovardis, nuo pavardės Dienavagyčia. 2017 m. kaimo vardas patikslintas iš Dienavagių į Dienavagius I, siekiant atskirti nuo kito Dienavagių kaimo, esančio arčiau Giedraičių (Dienavagiai II).

Istorija 

1654 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Užrašyta Barbora Dienavagyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazliškiai (Molėtai)

Kazliškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Giedraičių seniūnijoje.

Istorija 

Kaimo vardas minimas 1584 m. Ambraziškių dvaro inventoriuje. Taip pat minimas 1654 m. Videniškių krikšto metrikų knygoje. Gyveno Jurgis Labutėnas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Migiškiai

Migiškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Alantos seniūnijoje. Yra sentikių kapinės, išlikę apie 1988 m. sudegusios cerkvės pamatų akmenys.

Istorija 

1654 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. Gyveno Jonas Stankevičius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bilšiai

Bilšiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Giedraičių seniūnijoje, 5 km į šiaurę nuo Giedraičių.

Istorija 

Kaimo vardas minimas 1584 m. Ambraziškių dvaro inventoriuje. Taip pat 1654 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bareikiai

Apie viduramžių miestą Žemaitijoje žr. Bareikiai (Skuodas).

Bareikiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

Istorija 

Žinomas jau XVI amžiuje. 1654 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. 1782 m. priklausė Videniškių vienuolynui.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ringeliai (Molėtai)

Ringeliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Giedraičių seniūnijoje.

Istorija 
Kaimas minimas 1653 m. Videniškių krikšto metrikų knygoje. 1654 m. – Ringėnai. Gyveno Jadvyga Ringienė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kačergai

Kačergai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Inturkės seniūnijoje.

Istorija 

1655 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. Gyveno Juozapas Kačerga. 1700 m. Molėtų krikšto knygoje – Kačergiškės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Daubariškiai (Molėtai)

Daubariškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Giedraičių seniūnijoje.

Istorija 

1655 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. 
1838 m. Giedraičių bažnyčios Status animarum knygoje minimas Daubariškių palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Antapusnė (Giedraičiai)

Antapusnė – kaimas Molėtų rajono savivaldybės pietvakariuose, Antapusnės ežero vakarinėje pakrantėje.

Istorija 

1656 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. 1838 m. Giedraičių bažnyčios Status animarum knygoje minimas Antapusnės palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šalteniai (Molėtai)

Šalteniai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, prie Verbylos upės Verbylų miške, 2 km į šiaurės vakarus nuo Giedraičių.

Istorija 

1656 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Alkūniškiai

Alkūniškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

Istorija 

1656 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje (Alkozoniszki). Gyveno Paulius Ivonis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiaudžiai

Šiaudžiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

Istorija 

1656 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. Gyveno Laurynas Dilėnas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Skrebuliai

Skrebuliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Molėtų. Žalvario parkas (40 ha), kurį sudaro kaimo sodyba (su konferencijų sale, dūmine pirtele), netradiciniais meniniais eksponatais ("Mūsų NASA", "Diogeno statinė", "Robinzono namelis" ir kt.). Steigėjas Algirdas Nomeika.

Istorija 

Minimi 1554 m. Kaimas 1592 m. priklausė Antagrabuosčių dvarui,1657 m. minimas ir Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

2005 m. įkurtas Žalvario parkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gečionys (Molėtai)

Gečionys – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

Istorija 

1659 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. Gyveno Jurgis Musionis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Siesartis (Molėtai)

Siesartis (seniau Cesarka) – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Videniškių. Išlikęs Siesarties dvaras, taip pat Siesarties vandens malūnas.

Istorija 

Turbūt ta pati vietovė Siesartis (Cesarka) minima Lietuvos Metrikoje 1567 m. 1657 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Antapuntė

Antapuntė – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Luokesos.

Istorija 

1660 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. XVIII a. pabaigoje
Antapuntės palivarką valdė Norvilienė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Suduikiai

Suduikiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, pietiniame Gėluoto ežero krante.

Istorija 

1658 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Padvarniai (Alanta)

Padvarniai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

Istorija 

1658 m. kaimas minimas Alantos santuokų metrikų knygoje. Tada jo vardas buvo Gaižučiai. Jame gyveno Jonas Gaižutis ir kt. Kitas kaimo vardas Padvarniai pradėtas vartoti XVIII a.: iš Gaižučių, kitaip Padvarnių kaimo (de Villa Geyzucie alias Padwornie, 1737 m.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazokai (Molėtai)

Kazokai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Giedraičių, prie Skardžios (Bebrusų) upelės. Ties kaimu suartėja plentai  ir , vakaruose dunkso kirtimų suniokotas Kazokų miškas.

Istorija 

1683 m. kaimas minimas Molėtų krikšto metrikų knygoje. 1744 m. Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose nurodyta, kad kaimas priklausė Dubingių parapijai. XVIII a. pabaigoje Giedraičių klebono kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Papiškiai (Suginčiai)

Papiškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

Istorija 

1554 m. Linkmenų dvaro inventoriuje minima neįvardyta Alantos klebono valda. 

1668 m. Alantos bažnyčios inventoriuje minima, kad Papiškių kaimas iš seno, t. y. dar XVI a. bajoro Galmanto (Golmont) funduotas Alantos bažnyčiai. 

1657 m. Papiškiai minimi Alantos bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Bet XVIII a. Papiškiai ir Mindūnai priklausė jau Pabaisko klebonui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vyteikiai

Vyteikiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Giedraičių, ant Bekupės kranto.

Istorija 
1781 m. minimas Giedraičių bažnyčios mirusiųjų metrikų knygoje. 1838 m. palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
2010 m. Pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionatas

2010 m. Pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionatas – 13-asis pasaulinis uždarų patalpų atletikos čempionatas įvykęs Dohoje, Katare. Dėl teisės surengti čempionatą varžėsi Kataras ir Turkija. Tai jau antrasis kartas kai varžybos vykdomos Artimuosiuose Rytuose.

Medalių lentelė

Nugalėtojai

Vyrai

Moterys

Lietuva čempionate 

AR – sportininko asmeninis rekordas.

Rekordai

Nuorodos 
 Oficiali svetainė 

2010 sporte
Pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionatai
Doha
Barzdų valsčius

Barzdų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Barzdai.

Istorija 

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1925 m. lapkričio 12 d. valsčiuje vyko visuotinis balsavimas dėl atsiskyrimo nuo Šakių apskrities ir priskyrimo Vilkaviškio apskričiai. Nors balsavusiųjų dauguma (478 balsai iš 707) pasisakė už Vilkaviškį, bet nesudarydami 2/3 visų turinčių teisės balsuoti (1300), liko prie Šakių apskrities. Pokariu valsčiuje veikė Tauro apygardos partizanai. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Naumiesčio rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 || 86 || 3019 || 495 || ||
|-
| 1949-01-01  || 88 || || || 5 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1934 m. valsčiuje buvę kaimai (nebuvo nė vieno dvaro, palivarko ar viensėdžio):

 Ambrazai
 Auksudžiai
 Baltrušiai
 Barzdai
 Buktiškys
 Didvyžiai
 Geruliai
 Gražiškiai
 Kraujučiai
 Kriaučikai
 Kulčikai
 Liputiškė
 Liuobiškė
 Masiauskai
 Mergbūdis
 Meškiniai
 Miknaičiai
 Mozūrai
 Obšrutai
 Pabalcupiai
 Pavišakis
 Pupiai
 Sabijoniai
 Simokai
 Skarbūdis
 Skiskiškė
 Stainiškė
 Stugučiai
 Vėdarai
 Žardeliai
 Žąsiniai
 Žečkalniai
 Žiliai (Abromžiliai)
 Žvirbliškė
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 3019 žmonės:

 Lietuviai – 99,3% (2999);
 Baltarusiai – 0,4% (12);
 Kiti – 0,3% (8).

Žymūs žmonės 

|-
| 1863 || Žečkalnis || Petras Dvaranauskas, kunigas || 1958
|-
| 1875 || Buktiškiai || Juozas Baltrušaitis, poetas || 1942
|-
| 1904 || Masiauskai || Stasys Kudirka, chirurgas || 1976
|-
| 1934 || Baltrušiai || Birutė Kalėdienė, lengvaatletė ||
|-
| 1943 || Pabalsupiai || Romualdas Deltuvas, miškininkas ||
|}

Šaltiniai 

Šakių apskrities valsčiai
Rauktalapė rūgštynė

Rauktalapė rūgštynė (Rumex crispus) – rūgtinių (Polygonaceae) šeimos, rūgštynių (Rumex) genties daugiametis žolinis augalas. Paplitęs Europoje, vakarų Azijoje.

Aukštis iki 1 m. Stiebas status. Lapai rauktais kraštais, auga iš skrotelės. Ant nuo stiebo atsišakojusių žiedkočių susidarę gausūs žiedynai. Žiedai rausvi, apdulkinami vėjo. Sėklos rudos, neskęstančios vandenyje.

Rauktalapė rūgštynė mėgsta drėgnas, sunkias, derlingas dirvas. Auga pakelėse, pievose, laukuose. Savo sudėtyje turi oksalo rūgšties, suteikiančios augalui aitrumo. Jauni lapai tinkami salotoms, sriuboms, tačiau vėliau tampa aitrūs, gali sukelti šlapinimo sistemos sutrikimų. Augalas turi daug vitamino A, geležies, kalio. Šaknys naudojamos liaudies medicinoje kraujo valymui, kepenų sutrikimams gydyti.

Rūgtiniai
Vaistiniai augalai
Valgomoji rūgštynė

Valgomoji rūgštynė (Rumex acetosa) – rūgtinių (Polygonaceae) šeimos, rūgštynių (Rumex) genties daugiametis žolinis augalas.

Aukštis iki 60 cm. Stiebas status, lankstus. Šaknys kuokštinės, vešlios, auga giliai. Lapai 7-15 cm ilgio, apatiniai strėliški, ilgais lapkočiais, aukščiau esantys bekočiai, dažnai rausvėja. Augalas dvinamis. Žiedai susitelkę žalsvai raudonuose žiedynuose. Sunokusios sėklos rudos.

Auga pievose, pamiškėse, ganyklose, miško laukymėse, auginama daržuose.

Valgomosios rūgštynės lapai, jauni stiebai naudojami salotoms, sriuboms, padažams. Lietuvoje ruošiamas specialus patiekalas iš rūgštynių – rūgštynių barščiai. Lapuose gausu askorbo rūgšties, suteikiančios augalui būdingą rūgštumą. Gausu vitaminų C, B, karotino, oksalo rūgšties.

Kenkėjai: rūgštyninis lapgraužis (Gastrophysa viridula), dedantis geltonus kiaušinėlius, iš kurių išsirita lervos.

Rūgtiniai
Lapinės daržovės