joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Cher albumų diskografija

Cher albumų diskografiją sudaro 26 studijiniai albumai, 12 kompiliacinių albumų, 3 garso takeliai ir 1 gyvo garso albumas.

Albumai

Studijiniai albumai

Kompiliaciniai albumai

Garso takeliai

Gyvo garso albumai

Kiti albumai

Pastabos 
 1 Black Rose buvo įrašytas su to paties pavadinimo grupe. 1999 m. jis buvo perleistas kaip Cher solinis albumas.
 2 not.com.mercial buvo išleistas tik per Cher.com ir Artistdirect.com.
 3 Greatest Hits: 1965–1992 buvo išleistas tik Europos rinkai.
 4 If I Could Turn Back Time: Cher's Greatest Hits buvo išleistas tik Amerikos rinkai.
 5 The Greatest Hits buvo išleistas tik už Šiaurės Amerikos ribų.
 6 Live! The Farewell Tour buvo išleistas tik 200 000 kopijų tiražu.
 7 Chastity buvo garso takelis to paties pavadinimo filme, kuriame vaidino Cher.
 8 Two the Hard way buvo išleistas kaip „Allman and Woman“ albumas.
 9 Mermaids buvo garso takelis to paties pavadinimo filme, kuriame vaidino Cher.

Specialūs leidimai 
 1977: Image – Australietiškas albumo Cherished leidimas.
 1996: It's a Man's World – holografinis Šiaurės Amerikos CD.
 1998: Believe – Japoniškas leidimas su dviem dainos Believe miksais.
 1999: Black Rose – perleistas CD. Šis leidimas turi kitą iliustraciją ir pavadintas kaip Cher solinis albumas.
 2001: Love Hurts – perleistas su taro kortomis, kuriose surašyti visų dainų žodžiai.
 2003: 3614 Jackson Highway – perleistas CD, papildytas 11 to meto dainų.
 2008: The Very Best of Cher – perleistas su kitu viršeliu, kad pareklamuotų šou „Cher at the Colosseum“.

Kiti kompiliaciniai albumai 
 1992: Nineteen Ninety Two
 2007: Untitled Remix Album
 2008: not.com.mercial Deluxe Edition

Box set kompiliaciniai albumai 
 1994: Take Me Home ir Prisoner – perleisti vienu CD pavadinimu The Casablanca Years, kuriame yra visos dainos iš abiejų albumų. Jie taip pat buvo perleisti CD pavadinimu Take Me Home/Prisoner.
 1999: Bittersweet: The Love Songs Collection
 1999: Half-Breed ir Dark Lady
 1999: Gypsys, Tramps & Thieves ir Foxy Lady – perleisti vienu CD pavadinimu Cher/Foxy Lady, kuriame yra visos dainos iš abiejų albumų.
 2003: The Very Best of Cher ir Live! The Farewell Tour

Kiti garso takelių albumai su Cher dainomis 

 1968: Once Upon A Wheel - „Gentle Foe“
 1969: Chastity - „Chastity's Song (Band of Thieves)“
 1980: Foxes - „Bad Love“
 1983: Silkwood - „Pretty Little Horses Lullaby“ (su Meryl Streep)
 1985: Mask - „Little Egypt“
 1990: Days of Thunder - „Trail of Broken Hearts“
 1999: Tea with Mussolini - „Smoke Gets In Your Eyes“
 1999: A Walk on the Moon - „Crimson & Clover“ (su Elijah Blue Allman)
 2003: Stuck on You - „Human“

Taip pat skaitykite 
Cher singlų diskografija
Cher videografija

Šaltiniai

Nuorodos 
Oficiali Cher svetainė

Cher
 
Diskografijos

hu:Cher kislemezeinek listája
NK Karlovac

Karlovaco NK – Kroatijos futbolo klubas iš Karlovaco.

Istorija

Pasiekimai

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Karlovac
Maskvos didysis teatras

Rusijos valstybinis akademinis Didysis teatras arba tiesiog Didysis teatras – Maskvoje esantis operos ir baleto teatras. Įkurtas 1776 m.

Šiame teatre nuo 1960 m. iki mirties 1993 m. dirbo dirigentas Algis Žiūraitis, 1981–1993 m. lietuvių kilmės baleto artistas Gediminas Taranda.

Istorija 
Didžiojo teatro istorija prasideda prieš du šimtmečius – 1776 m. Pirma nuolatinė teatro grupė buvo suburta Maskvoje Jekaterinos II vyriausio prokuroro ir teatro gerbėjo Princo Petro Urusovo ir buvusio anglų akrobato vardu Maiklo Madokso (Michael Maddox). Princas Urusovas, 1780 m. ėmęs konstruoti pastatą, pastatė teatrą Petrovkos gatvėje, rodė dramos, operos ir baleto pastatymus.

Pirmuosius baleto spektaklius statė garsūs prancūzų ir italų baleto meistrai, tokie kaip Filipas Bekari, Moreli broliai, Žanas Lamiratas. Tačiau netrukus jauni rusų choreografai, tokie kaip Adomas Gukovskis, perėmė darbą ir susikoncentravo ties rusiškomis temomis. Nuo 1820 iki 1830 m. trupė, išsiplėtusi iki 150 šokėjų, vystėsi pagal prancūziškas tradicijas veikiama Felicite-Virginie Hullin-Sor and Fanny Elssler, kurie supažindino Rusijos žiūrovus su Žiulio Peroto baletais.

1840 metais buvo pastatyti pirmieji Michailo Glinkos spektakliai „Ivanas Susaninas“ ir „Ruslanas ir Liudmila“, kurie pažymėjo tikros Rusiškos mokyklos įkūrimą. Tokią pačią įtaką operos ir baleto istorijai padarė Piotro Čaikovskio palikimas. Šiame teatre pirmą kartą buvo parodyti dauguma jo darbų, įskaitant „Eugenijų Oneginą“, „Vynų damą“ ir „Gulbių ežerą“.

1956 m. Didysis teatras pirmą kartą surengė pasirodymą Vakaruose, Karališkajame Operos teatre, Kovent Garden, o 1957 m. – Niujorke.

2005 m. prasidėjo istorinio Didžiojo teatro pagrindinio pastato rekonstrukcija. Beveik visas repertuaras yra rodomas Naujoje scenoje, tuo metu, kai stambesnius pastatymus rodė valstybiniuose Kremliaus rūmuose. Tuo pačiu metu operos ir baleto trupės rengė vietines ir tarptautines turnė. 2005 m. trupė pradėjo turnė „Didysis Rusijai“, kurios metu spektakliai buvo rodomi didžiausiuose Rusijos miestuose. Pirmasis pasirodymas surengtas Samaroje, buvusiame Kuibyševe, kur teatras buvo įsikūręs karo metais. Tuo pat metu abi operos ir baleto trupės keliavo pagal intensyvų grafiką, rengdamos pasirodymus Rusijos miestuose ir prestižiškiausiose pasaulio scenose.

2006 m. (opera ir baletas) ir 2007 m. (baletas) Didysis teatras du sezonus rengė pasirodymus Londone, o 2008 m. – Paryžiaus Nacionalinėje Operoje. 2007 m. vasarą teatras dalyvavo Savonlinna Operos Festivalyje (Suomija), ir 2008 m. sausį teatro orkestras ir choras surengė koncertą La Scaloje.

Nuorodos 

Operos teatrai
Baleto teatrai
Maskvos architektūra
Tuvos herbas

Tuvos herbas – oficialus Tuvos respublikos simbolis. Dabartinis Tuvos herbas priimtas 1992 m. rugsėjo 17 d.

Herbo aprašas 
Skydas specifinės formos, primena penkiakampę žvaigždę itin bukais spinduliais. Herbe auksinis į tekančią auksinę saulę šuoliuojantis raitelis Tuvos nacionaliniais drabužiais žydrame lauke su auksiniu bordiūru. Saulė su spinduliais viršutiniame kairiajame (heraldiškai) kampe, matyti 2/3 saulės skersmens. Skyde po raiteliu balta juosta su užrašu Тыва 'Tuva'. Raitelis šuoliuoja į priešingą negu įprasta heraldikoje pusę.

Simbolių interpretavimas 
Tuvos herbo skydo forma yra stilizuota forma ženklo, kuris susijęs su senovės tiurkų suvokimu apie pasaulio sandarą.

Žirgu šuoliuojantis raitelis nacionaliniais tuviečių drabužiais atspindi tradicinę Tuvos gyvenančių žmonių gyvenimo sanklodą

Saulė su spinduliais simbolizuoja žmonių veržimąsi į taiką bei gerovę ir aukštų idealų siekį.

Ypatingai sulenkta juosta atspindi Tuvos respublikos žmonių svetingumą ir draugiškumą.

Spalvų interpretavimas 
Tuvos Respublikos herbe ir vėliavoje panaudotos trys spalvos – žydra, balta (sidabrinė) ir geltona (auksinė):
 Žydra spalva simbolizuoja giedrą dangų, aukštus tikslus, tarpusavio pagarbą ir sutarimą visuomenėje.
 Balta spalva simbolizuoja visuomeninės moralės tyrumą ir taurumą, valstybės politikos atvirumą ir savarankiškumą.
 Geltona spalva simbolizuoja valstybės turtingumą ir teisingumą, taip pat – istoriškai susiklosčiusius dalies Tuvos gyventojų religinius įsitikinimus (budizmas).

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Tuva
Komijos herbas

Komijos herbas – oficialus Komijos respublikos herbas. Dabartinis herbas priimtas 1994 m. birželio 6 d.

Raudoname skyde auksinis plėšrus paukštis išskėstais pusiau nuleistais sparnais. Ant paukščio krūtinės auksinis moteriškas veidas saulės kontūre, į šonus nuo disko eina po 3 auksines berages briedžių galvas.

Tradicinė interpretacija:
 Plėšrus paukštis su pusiau išskleistais sparnais yra saulės, valdžios ir viršutinio pasaulio vaizdinys.
 Moters veidas ant paukščio krūtinės simbolizuoja Zarni An – Auksinę Bobą, gyvybę teikiančią saulės deivę, pasaulio motiną.
 Briedis siejamas su jėgos, taurumo ir grožio idėjomis. Kosmologiniame pasaulėvaizdyje jis reiškia pasaulio sandaros darną.
 Auksinės ir raudonos spalvų derinys komių folklore simbolizuoja pavasarišką šiltą ryto saulę, motinystę ir gimimą.

Šiuolaikinėje traktuotėje raudonas skydo laukas reiškia liaudies ir valdžios veiklumą, aktyvumą. Paukščio figūra gali būti interpretuojama kaip kryžius, dvasinės ir valstybinės valdžios simbolis.

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Komija
Jungtinė Arabų Respublika

Jungtinė Arabų Respublika – istorinė valstybė Afrikoje ir Azijoje. Šalis susikūrė 1958 m., kai Egiptas ir Sirija susijungė į bendrą valstybę. 1961 m. Sirija pasitraukė ir vėl tapo nepriklausoma valstybe, bet Egiptas iki 1971 m. oficialiai buvo vadinamas „Jungtine Arabų Respublika“. Per beveik visą savo egzistavimo laiką Jungtinė Arabų Respublika kartu su Šiaurės Jemenu sudarė Jungtines Arabų Valstijas.

Geografija 
Valstybė buvo įsikūrusi prie Viduržemio jūros. Didesnė dalis šalies buvo Afrikoje, kita dalis – Azijoje. Tarp egiptietiškų ir siriškų teritorijų šalį skyrė Libanas ir Izraelis.

Santykiai su kitomis valstybėmis 
Labiausiai Jungtinės Arabų Respublikos atsiradimą ir jos raidą rėmė Irakas ir Jordanija. 1960–1961 m. su Iraku ir Jordanija buvo pradėtos derybos dėl įstojimo į JAR.

Šaltiniai 

Arabų istorinės valstybės
Egipto istorija
Sirijos istorija
Chirdalanas

Chirdalanas – miestas Azerbaidžane; Apšerono rajono centras.

Geografija 
Miestas įsikūręs Apšerono pusiasalyje, Kaspijos jūros pakrantėje. Tai arčiausiai valstybės sostinės Baku esantis miestas – jis yra nutolęs tik 10 km šiaurės vakarų kryptimi nuo didžiausio šalies miesto. Kol Chirdalanas dar neturėjo miesto teisių, artimiausias miestas nuo Baku buvo 35 km nutolęs Sumgajitas.

Istorija 
XX a. pr. dabartinėje miesto vietoje įsikūrė kaimas. Sovietiniais laikais jis gavo miestelio statusą, o vėliau tapo Apšerono rajono administraciniu centru. Miesto statusą Chirdalanas įgijo 2006 m. spalio 2 d.

Pavadinimo kilmė 
Chirdalano vardo kilmei paaiškinti tyrinėtojai iškelia kelias hipotezes. Vieni mokslininkai mano, jog miesto vardas sietinas su anksčiau šioje teritorijoje buvusiais sėjai naudotais sklypais (). Kiti gi teigia, jog vietovardžio pradžią хыр reikėtų skaityti kaip žodį хур (kai kurie azerbaidžaniečiai ir dabar miestą vadina Churdalanu), kuris persų kalba reiškia „neįprastas, nematytas“, arba „ugnis, liepsna, saulės šviesa“. Jeigu tai iš tikrųjų tiesa, tuomet greičiausiai senieji šios teritorijos gyventojai buvo ugnies garbintojais.

Azerbaidžano miestai
Simas Vaznelis

Simas Vaznelis (1879 m. spalio 28 d. Valinčių kaime, Seinų apskritis – 1933 m. sausio 8 d. Šakiuose) – Lietuvos pedagogas, kalbininkas.

Biografija 
Baigęs Veiverių mokytojų seminariją, dirbo mokytoju Pernavoje, Magiliave, Lazdijuose, Seinuose, Utenoje, Šakiuose. Rašė į spaudą pedagoginiais klausimais. 1909 m. kartu su Jadvyga Juškytė paruošė vadovėlį „Rašybos lavinimosi darbai“, 1920 m. Marijampolėje išleido „Rašybos mokslo darbelius“.

Šaltiniai 
 Biografija 

Lietuvos pedagogai
Lietuvos kalbininkai
Tatarstano herbas

Tatarstano herbas – oficialus Tatarstano respublikos simbolis, Tatarstano Aukščiausios Tarybos patvirtintas 1992 m. vasario 7 d.

Herbo aprašas 
Apvaliame baltame skyde didelis raudonas saulės diskas, kuriame eina baltas sparnuotas irbis su pakeltais sparnais ir uodega, auksiniais nagais ir dantimis, su apvaliu skydeliu ant krūtinės. Sparnus sudaro septynios plunksnos su auksinėmis juostelėmis. Skydelis auksinis su balta rozete centre, rozetė aštuonlapio astro žiedo pavidalo.
Apie skydas turi žalią apvadą su auksiniu totorių liaudies ornamentu, ant apatinės apvado dalies užrašas Татарстан ('Tatarstanas'), viršuje – auksinis tulpės žiedas.
Herbo spalvos sutampa su Tatarstano vėliavos spalvomis.

Interpretavimas 
 Sparnuotas irbis simbolizuoja senovės vaisingumo dievybę, vaikų globėją. Herbe jis pateiktas kaip respublikos piliečių, jos liaudies globėjas.
 Einančio irbio poza (su pakelta priekine dešine letena) – simbolizuoja Tatarstano judėjimą atsinaujinimo keliu.
 Auksu paryškinti irbio nagai ir dantys reiškia Tatarstano gebėjimą ginti save ir tuos, ką jis globoja.
 Sparnai su septyniomis plunksnomis simbolizuoja, kad barsas globoja tiek ant žemės, tiek ore.
 Pakelta uodega reiškia gerą nuotaiką, draugiškumą.
 Raudonas saulės diskas reiškia gerą ženklą, sėkmę, laimę, gyvenimą.
 Apvalus skydelis ant irbio šono simbolizuoja teisinį ir ekonominį Tatarstano piliečių saugumą.
 Astro žiedas su lyginiu žiedlapių skaičiumi simbolizuoja amžiną gyvybės šaltinį, ilgaamžiškumą.
 Populiarus augalinis totorių ornamentas ir tulpės žiedelis simbolizuoja pavasarinės gamtos prabudimą ir Tatarstano atgimimą.
 Trys apskritimai gerbe simbolizuoja vieningumą, begalybę ir aukšiausiąją tobulybę.
 Spalvų simbolika:
 auksinė – Tatarstano žemės dailumas, grožis, turtingumas
 žalia – pavasario žaluma, Tatarstano atgimimas
 balta – Tatarstano gyventojų siekių tyrumas
 raudona – Tatarstano branda, energija, jėga, gyvenimas, gyvybingumas

Istoriškai irbis buvo naudojamas kaip Volgos bolgarų ir Kazanės chanato, kurie buvo Tatarstano pirmtakai, simbolis. Manoma, kad irbis (snieginis leopardas) buvo barsilų, vienos genčių gyvenusių Volgos Bolgarijoje, toteminis gyvūnas.

Tatarstano respublikos herbo autorius yra dailininkas Rifas Fachrutdinovas (Риф Фахрутдинов; Rif Zägri ulı Fäxretdinev).

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Tatarstanas
Jakutijos herbas

Jakutijos herbas – oficialus Jakutijos respublikos simbolis, priimtas 1992 m. gruodžio 26 d.

Herbo aprašas 
Skydas apvalus baltu lauku, jame baltas saulės diskas, atribotas dviguba raudona linija, saulės diske raudonas senovinis raitelis. Diskas apvestas mėlyna juosta su tradiciniu nacionaliniu ornamentu, kurį sudaro balti 7 rombiški elementai ir užrašai  ir .

 Raitelio siluetas paimtas iš senovinio uolų piešinio, 1745 m. aptikto Lenos baseine prie Šiškino kaimo.
 Septyni rombiniai kristalai simbolizuoja septynias respublikoje gyvenančias tautas (jakutai, rusai, evenkai, evenai, čiukčiai, dolganai, jukagirai).
 Mėlyna spalva simbolizuoja ištikimybę, nuoširdumą ir patikimumą, o balta spalva – tyrumą.
 Raudona spalva rodo, kad uolinis piešinys buvo nupieštas ochra.

Herbo autoriai yra TSRS liaudies dailininkas A. Osipovas (А. Н. Осипов), nusipelnęs meno veikėjas V. Parnikovas (В. С. Парников), grafikas V. Ignatjevas (В. Н. Игнатьев), Rusijos Menų Akademijos narys korespondentas I Potapovas (И. А. Потапов).

Kiti autoriai siūlė herbe naudoti mamuto, bebro, šiaurės elnio, kurtinio, voverės, ruonio, vėplio, baltosios gervės, neandertaliečio atvaizdus, bet tie pasiūlymai nebuvo palaikyti.

Jakutijos gyventojai nejakutai herbą neoficialiai vadina „šešiakoju žirgu“.

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Jakutija
Buriatijos herbas

Buriatijos herbas – oficialus Buriatijos respublikos simbolis, priimtas 1995 m. balandžio 20 d.

Buriatijos herbas yra sidabrinis prancūziško/rusiško tipo skydas, kurio centre apvalus baltas skydas su trispalviu bordiūru (iš mėlynai baltai geltonos juostos, tai Buriatijos vėliavos spalvos, mėlyna dalis dukart platesnė už bet kurią kitą). Viršutinėje dalyje – auksinis sojombas (;), kurio viršutinė dalis kyšo virš apvaliojo skydo. Apvaliojo skydo apačioje – baltos ir mėlynos bangos, virš jų – tamsiai ir šviesiai žali kalnai. Apvaliojo skydo bordiūras apatinės pusės šonai lyg apsukti žydra juosta chadak, Buriatijos tautų svetingumo simboliu. Centrinė chadako dalis sudaro lyg apvaliojo skydo pamatą.

Iki 2000 m. sausio 1 d. herbą sudarė tik apvalusis skydas su priklausiniais, o sausio 1 d. buvo pridėtas didysis skydas, o nuo chadako pašalinti užrašai '' ir  ('Buriatijos Respublika').

Nuorodos 
 Закон Республики Бурятия о государственном гербе Республики Бурятия (принят Народным Хуралом 20 апреля 1995 г.)
 Закон Республики Бурятия о внесении изменений и дополнений в закон о государственном гербе Республики Бурятия (принят Народным Хуралом 25 августа 1999 года)

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Buriatija
Altajaus herbas

Altajaus herbas – oficialus Altajaus respublikos simbolis, patvirtintas 1993 m. spalio 6 d.

Herbo aprašas 
Herbo skydas apvalus su dviem labai siaurais auksiniu apvadu. Žydrame lauke baltas šėlstantis grifonas su auksiniais sparnais ir auksinėmis dėmėmis ant liemens, violetiniais nagais, krūtine, uodegos galiuku, dėmėmis ant kojų, juodais sparnų pamatais ir galais, dėme ant kaklo.
Virš grifono galvos trys sidabriniai kalnai. Palei apatinį skydo kraštą – žalias ornamentas. Po grifono kojomis, virš ornamento – auksinis trikojis (židinys). Po trikoju vingiuote žalia juostelė.

Herbo elementų interpretacija 
 Žydras laukas – amžinai žydras Altajaus dangus.
 Trys kalnai – triviršūnė Beluchos viršūnė, simbolizuoja gimtosios žemės grožį ir galią.
 Grifonas – simbolizuoja šventą saulės paukštį, kuris saugo gimtosios žemės ramybę, taiką, laimę ir turtus, žvėrių, paukščių ir gamtos globėją.
 Žalias ornamentas – ornamentinis dviejų didžiausių Altajaus upių (Bijos ir Katunės) ir jų intakų vaizdas. Po trikoju esanti dalis simbolizuoja Teleckojės ežerą.
 Auksinis trikojis – Tėvynės, gimtų namų tvirtumo ir amžinumo simbolis.

Nuorodos 
 Положение о государственном гербе Республики Алтай

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Altajaus Respublika
Kabardos-Balkarijos herbas

Kabardos-Balkarijos herbas – oficialus Kabardos-Balkarijos respublikos simbolis, patvirtintas 1994 m. liepos 21 d.

Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, skyde auksinis erelis pusiau išskleistais sparnais, dešinėn pasukta galva, mėlynomis akimis raudoname lauke. Ant erelio krūtinės – mažas perkirstas skydas, kurio viršutiniame žydrame lauke baltas dviviršūnis kalnas (Elbrusas), apatiniame žaliame lauke – auksinis trilapis pailgais lapeliais.

Nuorodos 
 Закон Кабардино-Балкарской Республики о государственном гербе Кабардино-Балкарской Республики
 Закон Кабардино-Балкарской Республики о внесении изменений в закон о государственном гербе Кабардино-Балкарской Республики

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Kabarda-Balkarija
Kalmukijos herbas

Kalmukijos herbas – oficialus Kalmukijos respublikos simbolis, patvirtintas 1996 m. birželio 11 d.

Herbo aprašas 
Herbo skydas apvalus, auksinis su žydru bordiūru, kurio viduryje eina mėlynas nacionalinis ornamentas zeg ir kurio išorinis kraštas plati mėlyna linija. Skydo centre raudono Ulana zala (vėduokliškas galvos apdangalas) ir balto chadako juoda išvirkščiąja puse atvaizdai.

Skydo viršuje apvalus žydras skydelis su siauru mėlynu apvadu, kurio centre senovinis simbolis Derben Oirat (keturi persipynę žiedai raudonais viduriais). Maždaug 1/6 skydelio išskišęs virš pagrindinio skydo viršaus.
Ant apatinio skydo krašto užklotas dviem eilėmis puslankiu išdėstytų baltų lotoso vainiklapių. Apatinės eilės vainiklapiai išsikiša už apatinio skydo krašto.

Herbo elementų interpretavimas 
 Ulan zala – tradicinis vėduokliškas kalmukų (oiratų) galvos dangalo papuošalas, simbolizuoja šventąjį lotosą ir dvasinį žmogaus išsilaisvinimą.
 Chadakas – ilgas plonas šalikas, svetingumo ir dragiškumo simbolis. Vienas iš budizmo simbolių.
 Derben-oiratas – simbolizuoja keturių genčių, sudariusių kalmukų tautą, sąjungą.

Nuorodos 
 Закон Республики Калмыкия о государственных символах Республики Калмыкия
 Государственные символы России. Республика Калмыкия – Хальмг Тангч

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Baku salynas

Baku salynas – salų grupė išsidėsčiusi Baku įlankoje šalia Baku. Salas supantis vanduo yra seklus. Salynas apsuptas kitomis salomis. Dauguma salų turi ir azerbaidžanietiškus ir rusiškus pavadinimus. Salyną sudaro 11 salų, viena iš jų nutolusi nuo grupės.

2011 m. pradėtos dirbtinių Khazar salų naujam miestui statybos.

Ekologija 
Baku salyno augmenija ir gyvūnija buvo labai pažeista dėl naftos gręžinių taršos, švyturių ir dujų gavybos įrenginių. Dėl taršos salose išnyko kaspiniai ruoniai. Sumažėjo eršketinių žuvų populiacija. 
Rudagalvės kryklės, sidabriniai kirai ir ausuotieji kragai persikėlė į kitas vietoves. Visame salyne pastatytas tik vienas vandens valymo įrenginys.

Azerbaidžano geografija
Salynai
Ingušijos herbas

Ingušijos herbas – oficialus Ingušijos respublikos simbolis, patvirtintas 1994 m. rugpjūčio 26 d.

Herbo aprašas 
Herbas antspaudo tipo. Herbo skydas apvalus žydras, baltu bordiūru, bordiūro išorinis kraštas su auksine juostele. Skydo apatinėje pusėje auksinis erelis išskėtęs sparnus, pasisukęs į dešinę, stovi ant juodos žemės. Virš erelio skydo centre auksinis keturkampis bokštas juodu stogu ir juodais langais. Už bokšto du balti kalnai, kurių viršūnės abipus bokšto. Viršutinėje skydo dalyje auksinė saulė su septyniais auksiniais spinduliais. Viršutinis saulės disko trečdalis slepiasi po bordiūru.
Apačioje virš bordiūro apvalus baltas skydelis siauru žaliu apvadėliu su raudonu triskelionu (raudonas apskritimas su trimis prieš laikrodžio rodyklę lenktomis atkarpomis). Virš apatinės bordiūro dalies vidinio krašto abipus skydelio puslankiu eina auksinis ornamentas ir virš jo – Ingušijos vėliavos spalvų (žalia, balta, žalia) juostelė.
Bordiūre užrašai: viršuje , apačioje – .

Herbo elementų interpretavimas 
 Erelis išskėstais sparnais – taurumo ir vyriškumo, išminties ir ištikimumo simbolis.
 Bokštas – simbolizuoja senovinę, bet jauną Ingušiją.
 Du kalnai – dešinysis Kazbekas, kairysis – Stalo kalnas.
 Skydelyje soliarinis ženklas – amžinas Saulės ir Žemės judėjimas, visa ko sąryšis ir begališkumas.

Spalvos:
 Balta – sumanymų ir veiksmų tyrumas, būdingas Ingušijos liaudžiai.
 Žydra – dangaus spalva.
 Žalia – gamta, Ingušijos žemės derlingumas ir dosnumas, taip pat – islamas.
 Raudona – daugelį amžių trukusi ingušų kova dėl išgyvenimo.
 Auksinė – Saulės, teikiančios gamtai ir žmogui gyvybę, spalva

Herbo kūrėjas – dailininkas R. Eldijevas (Р. А. Эльдиев).

Nuorodos 
 Закон Республики Ингушетия о государственном гербе Республики Ингушетия

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Ingušija
Dagestano herbas

Dagestano herbas – oficialus Dagestano respublikos simbolis, priimtas 1994 m. spalio 24 d.

Herbo aprašas 
Herbo skydas apvalus, sidabrinis; skydo centre – auksinis sparnus pakėlęs, atgal žvelgiantis erelis, krūtine į heraldinę kairiąją (atvirkščią) pusę. Virš erelio galvos – auksinis saulės diskas su spiraliniu apvadu. Skydo apačioje taurės pavidalo auksinis ir baltas komponentas, kurio apačią sudaro penkiakampis skydelis su spaudžiamomis rankomis, viršutinę dalį – trys eilės jūros bangu, lyguma ir snieguotos kalnų viršūnės. Abipus kalnų vidiniu skydo kraštu eina žalia juosta su užrašu  ('Dagestano respublika'). Viršutinis skydo kraštas – siaura auksinė juostelė, apatinis kraštas uždengtas ornamentiškai iškarpytomis juostomis, dešinė mėlyna, kairė – raudona, šių juostų apatinis kraštas išsikišo už apatinio skydo krašto.

Herbo elementų interpretavimas 
Dagestano herbas atspindi politinę ir istorinę bei kultūrinę daugiau kaip 30 giminingų etnosų vienybę.

 Erelis reiškia valdžią, viršenybę, valstybinį įžvalgumą. Dagestano tautos erelį laiko labiausiai gerbiamu gyvūnu, kuris įkūnija nepriklausomybę ir laisvę, vyriškumą ir narsą, išdidumą ir patvarumą, ištvermę. Jis simbolizuoja geriausias nacionalines dagestaniečių savybes – nacionalinį išdidumą, atvirumą, svetingumą. Erelis simbolizuoja tiek valstybinę, tiek liaudies valdžią.
 Skydelis su rankos paspaudimo ženklu – išreiškia atvirumą, svetingumą, šilumą, paramą.
 Saulė – gyvenimas, gyvybės šaltinis, gyvybinė jėga, šviesa, turtingumas, vaisingumas ir gausa. Atspindi Dagestano klestėjimą.
 Auksinė spalva pabrėžia valdžią ir valstybingumą.

Nuorodos 
 Закон (#25) О Государственном Гербе Республики Дагестан
 Государственные символы России. Республика Дагестан

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Dagestanas
Baškirijos herbas

Baškirijos herbas – oficialus Baškirijos respublikos simbolis, patvirtintas 1999 m. liepos 6 d.

Herbo aprašas 
Herbo skydas apvalus, sidabrinis, su tamsiai auksiniu bordiūru, kurio vidinis kraštas išpjaustytas nacionaliniu ornamentu. Skydo centre pavaizduotas auksinis Salavato Julajevo paminklas, už kurio teka šviesiai auksinė saulė su spinduliais. Skydo apačioje, ant paminklo postamento užklotas baltas apvalus skydelis su žaliu kurajaus skėtiniu žiedynu. Apatines skydo ir skydelio dalis dengia Baškirijos vėliavos spalvų (mėlyna, balta, žalia) kaspinas su užrašu  ('Baškirija').

Salavatas Julajevas – nacionalinis baškirų didvyris, liaudies poetas, apdainavęs baškirų karžygių žygius, gimtąją gamtą. Jo kūryba, persunkta kova prieš bet kokią priespaudą, būdavo perduodama iš lūpų į lūpas. Herbe pateiktas paminklas suvokiamas kaip apibendrintas džigito kario, kovotojo už laisvę ir teisingumą, vaizdinys, simbolizuojantis Baškirijos tautų draugystę ir vienybę.

Kurajus – baškirų stambių skėtinių augalų (vaistinės šventagaršvės, barščių) pavadinimas.

Herbo kūrėjas – Fazletdinas Islachovas (Фазлетдин Фаррахович Ислахов).

Nuorodos 
 Закон Республики Башкортостан о государственной символике Республики Башкортостан

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Baškirija
Adygėjos herbas

Adygėjos herbas – oficialus Adygėjos respublikos simbolis, patvirtintas 1994 m. kovo 24 d.

Herbo aprašas 
Adygėjos herbas antspaudo tipo. Skydas apvalus, perskeltas kiek žemiau vidurio, viršutinis laukas žydras su juodu bordiūru, apatinis laukas vaizduoja suartą lauką, virš kurio – geltona ir žalia juostelės, su platesniu baltu bordiūru.

Viršutinio lauko centre sidabrinis raitelis ant piestu pakilusio sparnuoto žirgo su deglu rankoje, kurio liepsna raudona. Raitelis atsisukęs į heraldiškai atvirkščią pusę. Už raitelio tolumoje juodi ir žalsvi kalnai, už kurių teka saulė su 12 ilgų spindulių, kurių galuose auksinės penkiakampės žvaigždutės. Juodame bordiūre baltomis raidėmis užrašai  ir  ('Adygėjos respublika'), kuriuos skiria raudona penkiakampė žvaigždė.

Apatinio lauko apačioje sidabrinis stalas su duona ir druskine, lauko bordiūro dešinėje pusėje yra dvi auksinės kviečių varpos ir dvi auksinės kukurūzų burbuolės su žaliais lapais, kairėje pusėje – žali klevo ir ąžuolo lapai bei auksinės gilės. Bordiūro apačioje, po stalu, yra jaučio galva anfas su ilgais lentais ragais, abipus galvos raidės РФ ('Rusijos Federacija' santrumpa).

Herbo elementų paaiškinimai 
 Raitelis – nartų epo herojus Sausrykjas () ant ugninio skraidančio žirgo. Rankoje – liepsnojantis deglas, kurį karžygys pagrobė žmonėms iš dievų. Raitelio skrydis simbolizuoja jaunos respublikos skrydį į ateitį ir į pažangą.
 Suartas laukas, stalas su duona ir druskine – apatiniame bordiūre esančios varpos ir burbuolės bei buliaus galva simbolizuoja respublikos turtingumą, sukurtą liaudies darbu.
 Kalnų, arimų atvaizdas, klevo ir ąžuolo lapai nurodo respublikos geografinius ir gamtinius bruožus – kad respublika yra šiauriniuose Kaukazo šlaituose bei derlinguose Pakubanės lygumoje bei Kubanės ir Labos slėniuose, kad turi daug miškų.
 Viršuje esanti penkiakampė žvaigždė įkūnija daugiataučių Adygėjos gyventojų vienybę ir brolybę.

Nuorodos 
 Закон Республики Адыгея (#90) О государственных символах Республики Адыгея

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Adygėja
Povilas Butkevičius (1987)

Povilas Butkevičius (g. 1987 m. rugsėjo 26 d.) – buvęs Lietuvos krepšininkas.

Lietuvos nacionalinės jaunimo rinktinės (iki 20-ies m.) lyderis 2007 m., tapęs geriausiu kovotoju dėl atšokusių kamuolių Europos čempionate, žaidžia Lietuvos krepšinio lygoje. Įpusėjus 2008/2009 m. sezonui perėjo į Kauno „Žalgirį“. 

2010 m. rugpjūčio 17 d. iki sezono pabaigos buvo paskolintas Prienų "Rūdupio" klubui. 2011 m. rugpjūčio 11 d. vėl išnuomotas Prienų klubui.

2014 m. liepos pradžioje sudarė 1+1 sutartį su Italijos Kazale Monferato "Novipiu" klubu.

2017 m. balandžio pabaigoje nusprendė pabaigti profesionalo karjerą, dėl jį kankinančių traumų.

Pasiekimai 
 Estijos lygos čempionas (2007 m.)
 SEB BBL Iššūkio taurės čempionas (2008 m.)
 LSKL čempionas (2009 m.)
 SEB BBL vicečempionas (2009 m.)
 LKL vicečempionas (2009, 2010 m.)
 SEB BBL čempionas (2010 m.)
 NKL bronzos laimėtojas (2017 m.)

Šaltiniai 

Lietuvos krepšininkai
Artūras Milaknis

Artūras Milaknis (g. 1986 m. birželio 16 d.) – Lietuvos krepšininkas, žaidžiantis Kauno „Žalgirio“ klube. Atakuojančio stiliaus žaidėjas, galintis rungtyniauti dvejose pozicijose.

2012 m. sausio 5 d. pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Prienų „Rūdupio“ klubu. 

2013 m. liepos pabaigoje pasirašė 2+1 sutartį su Kauno „Žalgirio“ klubu. 2016 m. rugpjūčio pradžioje sugrįžo į Kauno „Žalgirį“ ir pasirašė trejų metų sutartį. 2020 m. vasarą pratęsė savo kontraktą Kauno ekipoje dar dviems metams. 2022 m. persikėlė į turkų klubą Bursos „Tofaş“.

Pasiekimai 
 LKL čempionas (2007, 2008, 2010, 2011, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021 m.)
 LKF taurės laimėtojas (2008 m.)
 SEB BBL čempionas (2008 m.)
 2018 m. Eurolygos trečia vieta
 LKL trečia vieta (2012 m.)
 2015 m. Europos krepšinio čempionato sidabro medalio laimėtojas
 2017, 2018, 2020, 2021, 2022 m. Karaliaus Mindaugo taurės čempionas

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai 

Lietuvos krepšininkai
Vytenis Čižauskas

Vytenis Čižauskas (g. 1992 m. rugsėjo 16 d.) – lietuvių krepšininkas. Šiuo metu rungtyniauja Prancūzijos antrojoje lygoje, Dordonės „Boulazac“ klube.

2011 m. sausio 18 d. iki sezono pabaigos buvo paskolintas Kėdainių „Nevėžio“ klubui. 2012 m. rugpjūčio 22 d. iki sezono pabaigos išnuomotas Ispanijos Valjadolido „Blancos de Rueda“ klubui.

Pasiekimai 

 Europos jaunučių olimpinio festivalio Belgrade aukso medalio laimėtojas (2007 m.)
 Europos jaunučių olimpinio festivalio Belgrade naudingiausias žaidėjas (2007 m.)
 Europos jaunučių čempionato aukso medalio laimėtojas (2008 m.)
 Europos jaunių čempionas (2010 m.)
 Pasaulio jaunimo čempionas (2011 m.)
 NKL čempionas (2008 m.)
 SEB BBL vicečempionas (2009 m.)
 LKL vicečempionas (2009 m.)
 LKL čempionas (2014 m.)
 BBL čempionas (2017 m.)

Išnašos

Nuorodos 

 Basketnews.lt puslapis apie žaidėją

Čižauskas, Vytenis
Chakasijos herbas

Chakasijos herbas – oficialus Chakasijos respublikos simbolis, patvirtintas 2006 m. gruodžio 20 d.

Herbo skydas apvalus, apvestas plona auksine linija, sidabriniame lauke raudonas žaliu kontūru vidinis amazonių skydas su sidabriniu einančiu saugančiu sparnuotu irbiu, nupieštu auksinėmis linijomis. Virš amazonių skydo – auksinis soliarinis ženklas (roundelis, apsuptas dviem koncentriniais apskritimais, išorinis – su įžambiu kryžiumi išsidėsčiusiais trumpais trikampiais spinduliais), kurio išorinis kontūras apvestas plona žalia linija. Skydo šonuose amazonių skydą apgobia dvi raudonos beržo šakelės žaliais lapais. Po amazonių skydu žalias išlenktas kaspinas, apvestas plona auksine linija, su simetrišku auksiniu chakasų ornamentu.

Nuorodos 
 Закон Республики Хакасия О государственном гербе Республики Хакасия

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Chakasija
Čečėnijos herbas

Čečėnijos herbas – oficialus Čečėnijos Respublikos simbolis, patvirtintas 2004 m. birželio 22 d.

Herbo aprašas 
Herbas antspaudo tipo.
Herbo skydas apvalus, mėlynas laukas su auksiniu bordiūru, kuriuo apskritimu eina mėlynas čečėnų nacionalinis ornamentas.
Skydo centre vidinis sidabrinis apvalus skydas (), kurio centre yra raudonas simetriškas linijinis vienybės ir amžinybės simbolis iš čečėnų ornamentikos, simbolį iš abiejų supa du mėlyni bokštai, dešinėje vidinio skydo pusėje čečėnų bokštas, kairėje pusėje – naftos bokštas, bokštų pamatai sujungti mėlyna juostele. Virš bokštų gegnė smailiais galais, reiškianti kalnus tolumoje.
Mėlyname lauke vidinį skydą iš šonų supa dvi auksinės ilgos kviečių varpos, viršuje – auksiniai devynkampė žvaigždė ir pusmėnulis.

Ičkerijos herbas 
Nepripažintos Ičkerijos respublikos herbas buvo irgi apvaliame skyde, pagrindinė jo figūra buvo gulintis saugantis vilkas.

Nuorodos 
 Положение о Государственном гербе Чеченской Республики

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Čečėnija
Karelijos herbas

Karelijos herbas – oficialus Karelijos respublikos simbolis, patvirtintas 1993 m. spalio 25 d.

Herbo aprašas 
Herbo skydas stačiakampiu viršumi ir pusapvale apačia, dukart perskeltas į trečdalius, su auksiniu bordiūru ir auksiniais stilizuotais spygliuočių atvaizdais, pusiau susiliejusiais su bordiūro šonais – dešinėje eglės, kairėje – pušies. Virš skydo auksinė aštuonkampė žvaigždė su kvadratine skylute. Viršutinis laukas raudonas, vidurinis – žydras, apatinis – žalias. Lauke juodas šėlstantis raudonai ginkluotas lokys.

Herbo kilmė 
Herbo autorius Jurijus Nivinas (Юрий Серафимович Нивин). Herbas sukurtas remiantis 1920–1922 m. egzistavusios Uchtos respublikos herbu, kuris buvo sukurtas suomių dailininko Akselio Galen-Kalelos (). Dabartinis herbas skiriasi lauko spalvomis (dabartinės paimtos iš Karelijos-Suomijos TSR vėliavos), pridėti karelų ornamentų elementai.

Nuorodos 
 Положение о государственном гербе Республики Карелия

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Karelijos Respublika
Borisas Šarkovas

Borisas Šarkovas (, 1907 m. birželio 4 d. Baranovkoje, Zaporožės sritis – 1967 m. rugsėjo 12 d. Maskvoje) – sovietinis partinis veikėjas.

Biografija 

1930 m. baigė Lugansko žemės ūkio institutą, 1932 m. Kijevo žemės ūkio pedagoginį institutą.

1940–1941 m. daugiausia Ukrainoje dirbo partijos ir spaudos darbą. 1951–1952 m. Ukrainos komunistų partijos Žitomiro srities, 1952 m. Zaporožės srities komiteto sekretorius. 1952–1956 m. SSKP CK darbuotojas. 1956 m. sausio 28 d. – 1961 m. rugsėjo 27 d. LKP CK II sekretorius, LKP CK ir CK biuro narys.  1958–1962 m. SSRS AT, 1959–1963 m. LSSR AT deputatas. Nuo 1961 m. dirbo SSRS MT.

Šaltiniai 

Lietuvos TSR politiniai veikėjai
Ukrainos TSR politiniai veikėjai
Marijos herbas

Marijos herbas – oficialus Marijos respublikos simbolis, patvirtintas 2011 m. kovo 5 d. ir naudojamas nuo 2011 m. birželio 1 d. Ankstesnis herbas buvo naudojamas nuo 2006 m. lapkričio 30 d.

Aprašas 
Sidabriniame lauke raudonas ant užpakalinių kojų einantis lokys auksiniais nagais bei dantimis ir raudonu iškištu liežuviu, dešinėje letenoje laikantis ant žemės rankena į virš pastatytą lokio ūgio kalaviją auksine buožele bei auksiniais skersinio galiukais mėlynoje makštyje auksiniais apkaustais ir kūjį auksine galva bei sidabriniu kotu, kairėje letenoje laikantis skydą mėlynu lauku su plonu auksiniu apvadu ir auksiniu marių kryžiumi centre.
Virš skydo auksinė žemės karūna, kurios dantys stilizuoti kaip mariškas ornamentas, o tarp dantų trys auksiniai rombai.

Marių kryžių sudaro sudaro sukryžiuotos dvi poros siūlinių kaspinų (įstrižų siaurų juostelių), kurių galai užlenkti į vidų, o centre, kur kertasi tos dvi poros, yra įstrižai pasuktas kvadratėlis.

Ankstesni variantai

2006–2011 m. 

Skydas kiaušinio formos auksiniu lauku, kuriame yra raudonas įstrižas marių kryžius.
Skydas iš šonų ir apačios apgobtas Marijos vėliavos spalvų juosta.

Herbe esantis marių kryžius yra nacionalinis marių ornamentas, vaisingumo simbolis.

1993–2006 m. 
Nuo 1993 m. galiojęs herbo variantas skiriasi tuo, kad herbas iš šonų apsuptas javų varpomis iš abiejų pusių, ąžuolų (dešinėje pusėje) ir spygliuočių šakomis (kairėje pusėje). Vainikas simbolizavo gyventų verslus susijusius su žemės ūkiu ir miškų ūkiu. Trispalvė juosta trumpesnė, negu naujajame variante.
Herbe po kryžiumi buvo užrašas  ('Marija').

Herbo autorius – Marijos dailininkas Ismailas Jefimovas (Исмаил Ефимов).

Nuorodos 
 Государственные символы Республики Марий Эл 
 Республика Марий Эл (Marijos herbų evoliucija)

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Marių Respublika
Mordovijos herbas

Mordovijos herbas – oficialus Mordvijos respublikos simbolis, patvirtintas 1995 m. kovo 30 d.

Herbo aprašas 
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas sidabriniu lauku su raudona galva ir mėlyna papėde. Lauko centre – tos pačios formos baltas vidinis skydas su raudona einančia lape ir virš jos trimis raudonomis vertikaliomis strėlėmis, kurių antgaliai rodo į lapę.

Skydas apsuptas:
 auksinių kviečių varpų vainiku (po vieną stiebą su varpa kiekvienoje pusėje), vainikas apsuktas Mordovijos spalvų juosta
 auksine antkakle, kurios apatinė platesnioji dalis papuošta septyniais ornamentais. Antkaklės galai plokščia kvadratine spirale užlenkti į išorę, sudaro 1 ir 1/4 vijos.

Herbo viršuje, virš antkaklės galų – raudona aštuonkampė žvaigždė (kitaip – kryžius įkypais galai).

Herbo elementų paaiškinimai 
 Vidinis skydelis skyde – Saransko miesto herbas.
 Skydo lauko spalvos – Mordovijos vėliavos spalvos.
 Antkaklė – nacionalinis mordvių moterų papuošalas.
 Septyni antkaklės ornamentai reiškia septynis respublikos miestus, tai – Ardatovas (Ардатов), Insaras (Инсар), Kovylkinas (Ковылкино), Krasnoslobodskas (Краснослободск), Ruzajevka (Рузаевка), Saranskas (Саранск) ir Temnikovas (Темников).
 Aštuonkampė žvaigždė – soliarinis ženklas, saulės simbolis.

Nuorodos 
 Закон Республики Мордовия О Государственном Гербе Республики Мордовия

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Mordovija
2009 m. Europos Grand Prix

2009 m. Europos Grand Prix – vienuoliktosios 2009 m. Formulės 1 sezono lenktynės. Jos vyko rugpjūčio 21-23 dienomis Valensijos trasoje Valensijos mieste Ispanijoje.

2008 m. šiose lenktynėse dominavo Ferrari lenktynininkas brazilas Felipe Massa, kuris laimėjo pole poziciją, nuvažiavo greičiausią ratą ir pelnė pergalę. Tačiau jau patvirtinta, kad šiemet F. Massa Valensijos lenktynėse nepasirodys dėl Vengrijos lenktynėse patirtos galvos traumos.

Liepos 29 d. Ferrari oficialiai patvirtino, kad brazilą šiose lenktynėse (ir visose, kuriose negalės dalyvauti Massa) pakeis 7 kartus čempionas vokietis Michaelis Schumacheris. Tačiau po kelių bandymų vokiečiui atsinaujino vasarį patirta kaklo trauma, tad M. Schumacherio sugrįžimas atidėtas, o antrąjį Ferrari automobilį Europos GP vairuos komandos bandytojas Luca Badoeris.

Po Vengrijos GP teisėjai nusprendė, kad Europos GP lenktynėse nedalyvaus ir Renault ekipa, kurią teisėjai nubaudė už lenktynėse Fernando Alonso pamestą ratą. Tačiau rugpjūčio 17 d. FIA patenkino prancūzų ekipos apeliaciją ir pakeitė pašalinimą iš lenktynių pinigine nuobauda.

Šiose lenktynėse Renault ekipoje brazilą Nelsoną Piquet pakeis ir savo Formulės 1 lenktynininko karjerą pradės prancūzas Romainas Grosjeanas.

Penktadienio treniruotės 
Pirmosiose penktadienio treniruotėse greičiausias buvo brazilas Rubensas Barrichello su Brawn GP automobiliu (1:42.460 min.). Jis aplenkė abu McLaren ekipos lenktynininkus - Heikki Kovalaineną (1:42.636) ir Lewisą Hamiltoną (1:42.654). 

Antrose treniruotėse greičiausią ratą nuvažiavo ispanas Fernando Alonso (1:39.404). Antrą ir trečią vietas užėmė Brawn GP ekipos lenktynininkai - Jensonas Buttonas (1:40.178) ir R. Barrichello (1:40.209).

Šeštadienio treniruotės 
Kiek netikėtai šeštadienio ryto treniruotėse greičiausią ratą nuvažiavo Indijos Force India ekipos narys Adrianas Sutilas (1:39.143). Antras liko Kazuki Nakajima iš Williams (1:39.247), trečias - lenkas Robertas Kubica (1:39.513).

Kvalifikacija 
Kvalifikacijoje pergalę šventė McLaren ekipos nariai. Pole poziciją pelnė britas Lewis Hamiltonas, aplenkęs suomį Heikki Kovalaineną. Trečias liko brazilas R. Barrichello. Ferrari gretose debiutavęs italas Luca Badoeris viso savaitgalio metu toliau pažindinosi su automobiliu ir užėmė paskutiniąją kvalifikacijos vietą.

Automobiliai, naudojantys KERS pažymėti "‡" simboliu

Lenktynės 
Automobiliai, naudojantys KERS, pažymėti simboliu "‡"

Kita 
 Pirmasis GP karjeroje - Romain Grosjean, Renault.

Įskaitos po lenktynių 
Pilotų įskaita

Komandų įskaita

Pastaba: Pateikti tik penki geriausi rezultatai.

Šaltiniai 

Formulės 1 Grand Prix
Udmurtijos herbas

Udmurtijos herbas – oficialus Udmurtijos respublikos simbolis, patvirtintas 1944 m. gegužės 19 d.

Skydo aprašas 
Herbo skydas apvalus, perkirstas, viršutinis laukas raudonas, apatinis – juodas. Pagrindinė figūra – balta gulbė pakeltais išskleistais sparnais iš priekio. Virš gulbės – du balti kryžiai su trikampiu įkirptais galais (soliariniai ženklai). Skydą supa Udmurtijos vėliavos spalvų (juoda, balta, raudona) juosta.

Gulbės sparnų galai šiek tiek užsikloja ant skydą supančios juostos iki baltos juostelės vidurio. Sparnų galiniai taškai išsidėstę tiesėje, kuri eina per soliarinių ženklų viršutinius taškus. Uodegos apatinis kontūras lygiagretus skydo apačiai. Sparnų apatinis kontūras ir skydo viršaus linija sudaro beveik taisyklingą apskritimą. Sparnų viršutinės linijos sudaro statų kampą, kurio viršūnė yra gulbės galvos centre. Sparnuose yra po 26 plunksnas, uodegoje – 8 plunksnos. Uodegos šoninės linijos sudaro 36° kampą, kurio centras yra skydo centras.

Ant gulbės krūtinės – raudonas soliarinis ženklas (kryžius trikampiškai iškirptais galais, galai simetriški, iškarpos kampas 90°), per kurio smaigalius nubrėžto apskritimo skersmuo yra 4,8 karto mažesnis už skydo skersmenį. Kryžiaus skersinių plotis lygus 1/3 kryžiaus pločio. Soliarinio ženklo centras yra 1/10 skydo skersmens žemiau skydo centro. Kiti du soliariniai ženklai yra virš gulbės sparnų, jų plotis dukart mažesnis už didžiojo soliarinio ženklo. Trijų soliarinių ženklų centrai sudaro lygiašonį trikampį, kurio aukštis lygus pusei skydo skersmens, o pagrindo plotis – 2/5 skersmens.

Skydą supančios juostos plotis lygus 1/10 skydo skersmens. Juostos spalvotos juostelės vienodo pločio. Tarp juostos ir skydo siauras tarpas, lygus 1/12 trispalvės juostos pločio. Viršuje juosta nesujungta, abu galai turi trikampes išpjovas, kurių vidinis kampas status. Atstumas tarp išpjovų dugnų lygus skersmeniui apskritimo, apibrėžto apie didįjį soliarinį ženklą.
Apačioje juosta sudaro klostę. Raudonoje juostelėje užrašas juodomis raidėmis , baltoje – juodomis raidėmis  ('Udmurtijos Respublika').

Herbo elementų aiškinimas 
 Juoda spalva – žemės ir stabilumo simbolis
 Raudona spalva – saulės ir gyvenimo simbolis
 Balta spalva – kosmoso ir dorovinio tyrumo simbolis
 Balta gulbė – atgimimo, išminties, vyriškumo ir tobulumo simbolis. Gulbė paimta iš udmurtų, rusų, totorių ir kitų Udmurtijos tautų mitų.
 Soliariniai ženklai – pagal padavimus saugo žmogų nuo nelaimių. Didysis ženklas – saugančios žemės jėgos, du mažesnieji – saugančios kosmoso jėgos.

Nuorodos 
 Закон Удмуртской Республики (#52-РЗ) О Государственном гербе Удмуртской Республики
 Закон Удмуртской Республики О внесении изменений в Закон Удмуртской Республики О Государственном гербе Удмуртской Республики

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Udmurtija
FC Milsami

Orhėjaus „Milsami“ – Moldavijos futbolo klubas iš Orhėjaus.

Istorija 
Klubas įkurtas 2005 m. Tuo metu vadinosi „Viitorul“ (). Nuo 2010 m. vadinamas „Milsami“.

2015 m. tapo šalies čempionais. Rungtyniavo EUFA čempionų lygos atrankos turnyro.

2022–2023 m. Konferencijų lyga 
2022 m. birželio 14 d. ištraukus UEFA Konferencijų lygos burtus tapo žinoma, kad „Milsami Orhei“ klubas pirmame atrankos etape susitiks su „Panevėžio“ klubu.

2022 m. liepos 7 d. rungtynės prieš Panevėžio klubą baigėsi be įvarčių, nulinėmis lygiosiomis. Panevėžiečiai jas baigė be vieno pašalinto žaidėjo.

2022 m. liepos 14 d. įvyko atsakomosios rungtynės Moldavijoje. Jose pergalę rezultatu 2:0 šventė šeimininkai. Pirmąjį rungtynių įvartį pelnė Dan Spătaru, o antrasis įvartis buvo pelnytas į savus vartus, kai nuo Joshua Akpudje kamuolys įskriejo į panevėžiečių vartus. Panevėžiečiai turėjo galimybę mušti 11 m. baudinį, bet progos neišnaudojo Jeffrey Sarpong.

2022–2023 m. Konferencijų lygos pirmame etape bendru dviejų rungtynių rezultatu 2:0 nugalėjo „Milsamio“ klubas. Moldavijos atstovai pateko į kitą etapą, o lietuviams sezonas Europos turnyruose baigėsi.

Antrame etape susitiko su Suomijos KuPS.

Logotipas

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive 

Milsami
FC Sfîntul Gheorghe

Suručenio futbolo klubas „Sfintul Gheorghe“, o trumpai Suručenio „Sfintul Gheorghe“– Moldavijos futbolo klubas iš Suručenio.

Istorija 
2003 m. įkurtas klubas. Iš pradžių žaidė žemesniuose divizionuose, o vėliau pateko į elito divizioną. jame ilgai neišsilaikė ir iškrito į žemesnį divizioną.

Pastruoju metu grįžo į elito divizioną. 2019 m. lygoje užėmė antrą vietą. 2019 ir 2020 m. kovojo futbolo taurės turnyro finale ir abu kartus nusileido varžovams.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 Facebook paskyra
 SOCCERWAY
 FLASHSCORE
 SOFASCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive

Sfintul Gheorghe
Karačiajų Čerkesijos herbas

Karačiajų Čerkesijos herbas – oficialus Karačiajų Čerkesijos respublikos simbolis, priimtas 1994 m. vasario 3 d.

Herbo aprašas 
Herbo skydas apvalus su mėlynu bordiūru. Auksiniame be kojelės, lauke mėlynas skritulys, ant kurio baltas kalnas dviguba viršūne. Kalnas dengia platesnis už mėlyną skritulį.

Bordiūro šonuose yra po žalią rododendrų šaką, kiekviena su trimis sidabriniais žiedais. Šakos apvestos auksinėmis linijomis. Bordiūro viršuje sidabrinis roundelis, iš išorės apsuptas auksiniu apskritimu. Bordiūro apačioje – auksinė taurė be kojelės, irgi iš išorės apvesta auksine linija. Viršutinis roundelis ir apatinė taurė šiek tiek išsikiša už apskrito skydo, tad herbas nėra visiškai taisyklingas apskritimas.

Herbo elementų aiškinimas 
 Auksinis skydo laukas – simbolizuoja saulėtąją Karačiajų Čerkesiją.
 Baltas kalnas – Elbrusas, simbolizuoja amžinybę, jėgą, didingumą.
 Mėlyna spalva – amžinas dangus ir tyri vandenys.
 Sidabrinis roundelis su auksiniu apvadu – Saulė
 Auksinė taurė – svetingumas.

Nuorodos 
 Закон Карачаево-Черкесской Республики (#148-XXII) О государственном гербе Карачаево-Черкесской Республики

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Karačiajų Čerkesija
Šiaurės Osetijos herbas

Šiaurės Osetijos herbas – oficialus Šiaurės Osetijos respublikos simbolis, patvirtintas 1994 m. lapkričio 24 d.

Herbo skydas apvalus, raudoname lauke auksinis su juodomis dėmėmis einantis irbis, žengiantis auksine žeme sidabrinių kalnų (iš viršaus vienas, paskui trys ir trys) fone.

Herbą sukūrė gruzinų mokslininkas kunigaikštis Vachuštis Bagrationis 1735 m. Šio herbo variantas 1998 m. priimtas kaip Pietų Osetijos herbas.

Nuorodos 
 Закон о Государственном гербе Республики Северная Осетия – Алания

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Šiaurės Osetija
Čiuvašijos herbas

Čiuvašijos herbas – oficialus Čiuvašijos respublikos simbolis, patvirtintas 1992 m. balandžio 29 d.

Herbo aprašas 
Herbo skydas figūrinis, su plonu auksiniu kontūru, skydo laukas auksinis, papėdė – raudona. Mobilioji figūra – iš papėdės išaugęs raudonas pasaulio medžio simbolis (čiuvašų nacionalinio ornamento elementas) iš raudonų linijų.

Virš skydo trys auksinės aštuonkampės žvaigždės (kryžiai su trumpais skersiniais, kurių galuose simetriškai išpjauti statūs trikampiai) raudonais apvadais. Skydo apatinė pusė apsupta raudona juosta su auksiniu apvadu, kurioje yra užrašas auksinėmis raidėmis Чăваш Республики – Чувашская Республика ('Čiuvašijos respublika'). Iš juostos galų į viršų auga po du auksinius apynių lapus, o į tarpą tarp skydo ir juostos nulinkusios auksinės apynių spurgos.

Herbo elementų paaiškinimas 
 Trys aštuonakmpės žvaigždės vadinamos „Trys saulės“.
 Apynių lapai ir spurgos simbolizuoja čiuvašų tradicinį apeigų ir šventinį gėrimą alų, kurį čiuvašai verda nuo senovės.

Nuorodos 
 Герб (Aprašymas oficialiame Čiuvašijos vyriausybės tinklalapyje)
 Закон Чувашской Республики о государственных символах Чувашской Республики

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Čiuvašija
Maskvos herbas

Maskvos herbas – oficialus Rusijos federacinio miesto Maskvos simbolis, patvirtintas 1993 m. lapkričio 23 d. Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, jame Šv. Jurgis sidabriniais šarvais ir žydru apsiaustu, raitas ant sidabrinio žirgo, auksine ietimi nukauna juodą slibiną. Raitelis atsisukęs į neheraldinę pusę. Maskvos herbas yra dabartinio Rusijos Federacijos herbo dalis.

Istorija 

Raitelis Maskvos didžiojo kungaikščio herbe pirmą kartą pavaizduotas Ivano III laikais. Pirmasis Maskvos herbas buvo įteisintas 1781 m. gruodžio 20 d. 1924 m. buvo įvestas naujas miesto herbas su sovietų simbolais. Jame buvo pavaizdotas sovietų konstitucijos monumentas. 1993 m. Maskvos mero Jurijaus Lužkovo įsakymu buvo grąžintas Rusijos imperijos laikų herbas.

Nuorodos 
 Закон города Москвы „О гербе города Москвы“
 Герб города Москва

Rusijos administracinių vienetų herbai
Rusijos atributika
Maskva