Naujoji Akmenė

Naujoji Akmenė – miestas šiaurės Lietuvoje, Šiaulių apskrityje, 61 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių ir 46 km į rytus nuo Mažeikių, greta sienos su Latvija. Akmenės rajono savivaldybės centras, Naujosios Akmenės miesto seniūnija, yra Naujosios Akmenės kaimiškosios seniūnijos centras.

Stovi Naujosios Akmenės Šv. Dvasios Atsiuntimo bažnyčia (pašventinta 1999 m.), Naujosios Akmenės evangelikų bažnyčia, Veikia Akmenės rajono savivaldybės viešoji biblioteka, kultūros rūmai (1958 m.), rajono centrinė ligoninė, pensionas, paštas (LT-85001), Akmenės rajono apylinkės teismas. Stovi miesto laikrodžio bokštas (28 m). Pietrytiniame miesto pakraštyje stovi pagrindinė miesto įmonė – AB „Akmenės cementas“.

Etimologija 

Anksčiau šio miesto vietoje buvo kaimas Karpėnai. 1949 m. jame imti statyti gyvenamieji namai ir cemento gamykla, o 1952 m. kaimas pervadintas Naujosios Akmenės vardu, suteikiant arčiausiai esančio miesto Akmenės vietovardį ir miesto tipo gyvenvietės statusą.

Geografija 

Svarbiausi keliai  ir . Rytiniame miesto pakraštyje yra botanikos sodas „Puošmena“, nedidelis Antano Čiapo botanikos sodas.

Istorija 

Pasak istorikų ir archeologų, miesto apylinkės buvo gyvenamos žiemgalių genčių. 1652 m. miesto vietoje minimas Akmenės dvarui priklausęs Karpėnų kaimas.

1945 m. liepos 27 d. LSSR Vyriausybė priėmė nutarimą Karpėnų kaime statyti cemento gamyklą, nes čia buvo cementui tinkamų klinčių klodų. 1947 m. pradėti gamyklos statybos parengiamieji darbai: Karpėnų kaime pastatytas pirmasis gyvenamasis namas, už 1,3 km nuo gamyklos paskirta 30 ha aikštelė gyvenvietės statybai, pirmieji statybininkai ir į statybas atvežti kaliniai įkurdinti paskubomis suręstuose mediniuose barakuose ar tiesiog palapinėse. 1949 m. Valstybinis statybos trestas Nr. 3 pastatė pirmuosius gyvenamuosius namus dabartinėje Taikos gatvėje. 1952 m. statybos persikėlė į dabartinę Nepriklausomybės gatvę, tais metais ėmė veikti pirmosios cemento degimo krosnys. 1952 m. rugsėjo 21 d. pradėjo veikti pirmoji cemento gamybos technologinė linija.

1952 m. sausio 31 d. Lietuvos SSR AT prezidiumo įsaku Karpėnų kaimas pavadintas „miesto tipo gyvenvietė Naujoji Akmenė“. 1962 m. į Naująją Akmenę perkeltas Akmenės rajono centras, 1965 m. rugpjūčio 25 d. ji gavo miesto teises.

Sovietmečiu mieste pagrindinė miesto įmonė buvo Darbo raudonosios vėliavos ordino SSRS 50-mečio cemento ir šiferio gamybinis susivienijimas „Akmencementas“. Geriausiais laikais jame per 4 valandas buvo galima išgauti tiek cemento, kad užtektų 100 butų namui pastatyti. Prie įmonės kūrėsi ir miestas, pastatyti kultūros rūmai, Kosmonautų ir Tarybų gyvenamieji rajonai, sveikatos miestelis (ligoninė, poliklinika, profilaktoriumas, sporto rūmai), veikė statybinių medžiagų gamybinis kombinatas, Klaipėdos gelžbetoninių konstrukcijų gamyklos ir Telšių „Masčio“ trikotažo fabriko cechai.

1998 m. balandžio 17 d. patvirtintas Naujosios Akmenės herbas.

|}

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Žymūs žmonės 
 Romas Jarockis (1963–2020), archeologas, humanitarinių mokslų daktaras.

Švietimo ir ugdymo įstaigos 
 Naujosios Akmenės Ramučių gimnazija
 „Saulėtekio“ pagrindinė mokykla
 suaugusiųjų mokymo centras
 2 mokyklos-darželiai: „Atžalynas“ ir „Buratinas“
 Lopšelis-darželis „Žvaigždutė“
 Akmenės viešoji biblioteka

Miestų partnerystė 
Miestai, su kuriais Akmenės rajono savivaldybė yra užmezgusi partnerystės ryšius:
  Aucė, Latvija
  Bocholtas, Vokietija
  Černivciai, Ukraina
  Duobelė, Latvija
  Elvusas, Islandija
  Kalundborgas, Danija
  Koninas, Lenkija
  Mariupolis, Ukraina
  Mukava, Japonija
  Rustavis, Sakartvelas
  Santa Suzana, Ispanija
  Schidnycia, Ukraina
  Šostka, Ukraina
  Ungenis, Moldova
  Viru Nigula, Estija

Sportas

Futbolas 
 Akmenės SC
 FK Cementininkas-2 Naujoji Akmenė

Šaltiniai

Nuorodos 
 
 Miesto žemėlapis