joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Šmilkščiai

Šmilkščiai – buvęs kaimas Kretingos rajono savivaldybės teritorijos pietrytinėje dalyje, 10 km į pietryčius nuo Kartenos ir 3 km į šiaurės rytus nuo Budrių.

Istorija 

Kaimas atsirado XVI a. Priklausė Kartenos dvaro Gudeliškės palivarkui, kuris 1634 m. atiteko Kartenos klebonijai. Jis buvo apsuptas miškų ir Tyru vadinamos pelkės. Čia žemė bloga, drėgna, duodanti menka derlių, dėl to kaimas ir pavadintas Šmilkščiais. Jo viduryje buvo Šlapine vadinama loma, į pietvakarius nuo kurios kilo Kumpio arba Paukštakinės, o rytuose – Patyrio kalvos. Iš Šmilkščių išteka Alanto intakas Tyrupalis ir Minijos intakas Kūlupis.

Kaimas buvo nemažas. 1870 m. prievoles valstybei atlikinėjo 46 valstiečiai. 1923 m. buvo 35 ūkiai. Iš jų Dirvonskis, Kostas Jonkus, Antanas Kundrotas, Antanas Puplesis ir Tadas Simutis buvo stambūs ūkininkai. 1936 m. matininkas Drobelė išskirstė kaimą į vienkieminius ūkius.

Ūkininkas Tadas Simutis XX a. pradžioje buvo kaimo daraktorius, o pokariu – Kartenos valsčiaus viršaitis. Turėjo sukaupęs didelę lietuviškos spaudos ir knygų kolekciją, turėjo įsirengęs saulės laikrodį, kurį sudarė lentelė su stulpeliais ir lotyniškais skaičiais.

1949 m. į Krasnojarsko kraštą buvo ištremtos Kosto Jonkaus šešių žmonių šeima ir Magdalena Kundrotienė su dviem sūnumis, o 1951 m. į Tomsko sritį išvežta Antano Puplesio keturių asmenų šeima.

1971 m. į kultūros paminklų sąrašus buvo įrašyta ūkininko Kazio Puplesio sodyba (AtV465). Tai senovinė vienkieminė žemaičių sodyba, kurioje aplinkui kiemą stovėjo mediniai, vienaukščiai pastatai, aptverti tvoromis. Šiaurinėje sodybos dalyje buvo 1730 m. statytas gyvenamasis namas, kurį sudarė 6 patalpos: priemenė (preminė), virtuvė (koknė) su atviru ugniakuru, priešininkė (prišininkė), trobikė, užpečinė ir troba. Į šiaurę nuo jo stūksojo šulinys, o į šiaurės rytus – 1922 m. statyta ubladė duonai kepti. Kiemo pietvakariniame pakraštyje ant šešių stambių akmenų stovėjo 1853 m. statytas svirnas (klėtis), susidedantis iš 6 kamarų: klėtsongos, grūdų klėties, berno (vaikio), šeimininkės (špikerio), mėsos ir mergos kamarų. Sodybos šiaurės rytinėje dalyje nuo 1856 m. stovėjo tvartas, kurį sudarė karvidė, arklidė, kiaulidė ir daržinė. Sodybos rytiniame kampe buvo tvartelis, o pietrytiniame gale – kluonas (jauja), statytas 1756 m. Pastatai buvo stačiakampio plano. Namo ir svirno sienos tašytų, ubladės, tvartų ir tvartelio – apvalių gulsčių, o kluono – pusiau skeltų stačių eglinių rąstų. Stogai šiaudiniai, keturšlaičiai. Sodyba užėmė apie 8750 m² plotą, o jai priklausė 30 ha žemės. Šeimininkas troboje saugojo menišką kėdę, padarytą 1845 m. iš medžio šakų.
 
Sovietmečio melioracija gyvenvietę ir jos etninės kultūros vertybes sunaikino. 1986 m. Lietuvos TSR Aukščiausios tarybos prezidiumo nutarimu Šmilkščių kaimas buvo išbrauktas iš Lietuvos gyvenamųjų vietovių apskaitinių duomenų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Stenionys

Stenionys – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Pandėlio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Steponiai (Pandėlys)

Steponiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Panemunio.

Gyventojai 

 1942 m. sausio 10 d. čia gimė rašytojas prozininkas, dramaturgas, Lietuvos visuomenės veikėjas Rimantas Šavelis.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sterlionys

Sterlionys – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sterlioniškė

Sterlioniškė – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Stieprai (Panevėžys)

Stieprai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, netoli Vadoklių.

Gyventojai

Išnašos 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Stipinai

Stipinai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Joniškėlio.

Netoli, prie Mūšos, slūgso saugoma Skalių kalno atodanga.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Stipinuose 1894 m. vasario 14 d. gimė Lietuvos karinis ir visuomenės veikėjas, pulkininkas, savivaldybininkas Petras Jurgaitis.

Išnašos 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Stojai

Stojai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Dubičių, Stojų miške, prie Pelesos pelkyno ir Pelesos upelio (Ūlos ir sovietinės melioracijos nudrenuoto Pelesos ežero vietoje įsteigtas Pelesos botaninis-zoologinis draustinis). 2 km į pietryčius nuo kaimo, Gudijos pasienyje telkšo Stojų ežeras, nuo kurio vardo greičiausiai ir kilo kaimo pavadinimas.

Kaimo apylinkėse archeologai surado ir tyrinėjo 3 akmens-bronzos amžiaus gyvenvietes (XII-II tūkstm. pr. m. e.).

Gyventojai
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 32 žmonės, iš kurių 27 užsirašė lietuviais ir 5 lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Stonaičiai (Šilutė)

Stonaičiai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 16 km į šiaurę nuo Saugų. Yra Dieglių naftos telkinys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Stoniūnai (Varėna)

Stoniūnai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Panočių, Dainavos girios pakraštyje, netoli Mazupio.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 81 žmogus, iš kurių 47 buvo užrašyti lenkais ir 34 lietuviais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Stoškai (Šakiai)

Stoškai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Žvirgždaičių, į pietus nuo kelio . Prateka Vingrupis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Straigiškė

Straigiškė – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Seirijų, netoli pietinio Dusios ežero kranto. Išsibarstęs tarp Trako miško, kelio  ir kelio į Seirijus.

Yra paminklinis akmuo Lietuvos partizanų atminimui. Piečiau kaimo, Trako miške, stūkso aukšta Kivakalnio kalva arba „Raganų kalnas“.

Istorija 
Vietovardis vedamas iš pavardės Stráigis, Straigỹs.

XIX a. pab. buvo Straigiškės dvaras Seinų apskrities Metelių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Stramiliai

Stramiliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Rokiškio.

Gyventojai

Literatūra 
 Atsiminimų tėkmėje: Stramiliai, Rokiškis, Sankt Peterburgas (sud. Petras Jakštas. – Vilnius: Margi raštai, 2004. – 256 p.: iliustr. – ISBN 9986-09-276-0

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Strapa

Strapa (arba Strepė) – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Nemenčinės, tuoj į pietus nuo Liucionių, Neries dešiniajame krante. Apima vieną sodybą. Šalia yra Smoliarnės viensėdis.

Ties viensėdžiu Neryje yra rėva (Psiarnia, Surauja, 350 m ilgio), teka Strepės upokšnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Strazdinė (Alytus)

Strazdinė – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Alytaus, Nemuno kairiajame krante, kilpoje, priešais Punią, apsuptas Punios šilo. Pasiekiamas miško keliuku iš Panemuninkų. Į pietus nuo kaimo veši Punios šilo ąžuolai, yra atkurtas partizanų bunkeris.

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Stražninkai

Stražninkai – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Buivydžių, Neries kairiajame krante (220 km nuo žiočių), prie kelio .

Priešais kaimą upėje stūkso raudonas granitinis akmuo (dydis 1,3 x 1,8 m, aukštis 1,35 m). Tolėliau pasroviui yra Balingrado pilkapiai. Gali būti, kad ši vietovė ir jos apylinkės seniau vadintos „Šančiais“ (Шанцы).

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Strebeikiai

Strebeikiai – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Žeimių, prie Lankesos upelio.

Istorija 
XX a. pr. buvo okolica.

1983 m. kaimas panaikintas (prijungtas daugiausia prie Aklių kaimo žemių).

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vaclovas Michnevičius (g. 1866 m.), inžinierius ir architektas, daugiau kaip 30 bažnyčių projektų Lietuvoje ir Gudijoje autorius.

Šaltiniai 

Panaikintos Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Strėžiūnai

Strėžiūnai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Krivilių, 2 km į rytus nuo Panočių, šalia sienos su Baltarusija. Vakaruose teka kanalizuotas Nočios upelis. Kelias į Krivilius.

XIX a. pab. Strėžiūnų kaimas pateko į Lydos apskrities Kaniavos valsčių, Krivilių apylinkę. Buvo Eišiškių dvaro valda.

Gyventojai 

1866 m. surašyti 132 katalikai ir 4 žydai. Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 178 žmonės, iš kurių 158 užsirašė lietuviais ir 20 lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Strielčiškės

Strielčiškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Valkininkų GS, šalia plento .

Istorija 
XIX a. pab. kaimas pateko į Trakų apskrities Valkininkų valsčių, Puodžių apylinkę.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Strielčiškiai

Strielčiškiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Šunskų, prie nedidelio Mačių miškelio. Praeina kelias .

Gyventojai 

Žymūs žmonės
 Strielčiškiuose 1933 m. gruodžio 20 d. gimė Lietuvos archeologas Algimantas Merkevičius.

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Strygalė

Strygalė – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ukrinų.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Strilungiai

Strilungiai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 9 km nuo Griškiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Strolionys

Strolionys – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Naujamiesčio, prie Šuojos upės. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėtas 1816 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Isabalio departamentas

Isabalio departamentas () – departamentas Gvatemalos rytinėje dalyje, Hondūro įlankos pakrantėje, Belizo ir Hondūro pasienyje. Administracinis centras – Puerto Barijosas.

Regioninės kalbos statusą turi šios kalbos: ispanų, kekčių, garifūnų.

Departamente yra keletas senovinių majų miestų, iš kurių žymiausias – Kirigva (įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldą).

Geografija 

Departamento paviršius įvairus – pakraščiuose driekiasi kalnų masyvų pakraščiai, centrinę dalį užima žemuma, pietinę – Motagvos lūžis. Isabalio departamente telkšo didžiausias šalies ežeras – Isabalis. Jis trumpa, bet labai vandeninga Dulsės upe jungiasi su Amatikės įlanka; šios upės tėkmėje yra nemažas El Golfetės ežeras. Į Isabalio ežerą teka keletas upių, iš kurių svarbiausia – Poločikas, o pietiniu departamento pakraščiu teka ilgiausia šalies upė – Motagva. Isabalio departamente išlikę dideli tropinių džiunglių plotai, kurie saugomi gamtos draustiniuose ir rezervatuose.

Administracinis suskirstymas 

Departamentas padalintas į 5 savivaldybes:

 El Estoras
 Livingstonas
 Los Amatesas
 Moralesas
 Puerto Barijosas

Gvatemalos departamentai
Strošiūnai (Kaišiadorys)

Strošiūnai (iki 2016 m. Strošiūnai I ir Strošiūnai II) – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Žiežmarių, į pietus nuo magistralės  (šiaurėje už jos yra Strošiūnai Elektrėnų savivaldybėje).

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Strumilai

Strumilai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Varkalių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Stulpinai

Apie kaimą Degaičių seniūnijoje žr. Stulpinai (Degaičiai).

Stulpinai – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Viešvėnų.

Yra Stulpinų Veidrodžių koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Stumbriškis (Panevėžys)

Stumbriškis – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurės rytus nuo Paliūniškio, prie kelio . Aplink kaimą auga Žalioji giria, prateka Pyvesa.

Istorija 

Rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėti 1558 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Stūpkalnis

Stūpkalnis – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, kalvotoje vietoje šalia kelių  ir  sankirtos. Toliau rytuose teka Kražantė.

Veikia budizmo centras (Deimantinio Kelio budizmo mokykla).

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Stūpkalnio budizmo centras

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Subatiškės

Subatiškės – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Degučių.

Gyventojai

Išnašos 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Subatiškis

Subatiškis – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Samanių, raistingame Obelynės miške, netoli Latvijos sienos. Iš kaimo likusi sodybvietė.

Gyventojai

Išnašos 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sudeikiai (kaimas)

Sudeikiai – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, prie Sudeikių miestelio.

Gyventojai

Išnašos 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Sūdintai

Sūdintai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Ukrinų.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sukarepka

Sukarepka – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Nedzingės, 1 km į pietus nuo Pilvingių, šalia kelio  (ir jo atšakos į Pilvingius). Šalia telkšo ežeras Pilvingis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Sungailai (Kretinga)

Sungailai – buvęs kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 10 km nuo Kretingos.

Istorija
Kaimas susiformavo XVIII a. I pusėje. Pirmąkart paminėtas 1771 m. Kretingos grafystės inventoriuje.

1771 m. kaime buvo 5 sodybiniai ūkiai. 1870 m. buvo 195 žemės rėžiai, už kuriuos 33 valstiečiai Kretingos dvarininkui N. Zubovui mokėjo išperkamuosius žemės mokesčius. 1923 m. kaime tebuvo 6 ūkiai.

Kaime 1911 m. gimė ir gyveno Lietuvos partizanas, Lietuvos laisvės armijos Žemaičių apygardos Kardo rinktinės Širvydo kuopos narys Juozas Zubernius (Zubernis) (slap. Ukmergis, Jonas). Žuvo 1950 m. sausio 10 d. kartu su kuopos vadu Augustinu Kiesu-Jūra patekęs į MGB pasienio kariuomenės, Kretingos valsčiaus milicininkų ir stribų apsuptį.

Gyventojai

Šaltiniai

Panaikintos Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Sūngailiškis

Sūngailiškis – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Leliūnų, prie Apšlavo ežero. Stūkso Sūngailiškio piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Surgučiai

Surgučiai – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 4 km nuo Sasnavos. Seniausia Sasnavos seniūnijos gyvenvietė, minima 1788 m. Prienų seniūnijos dvarų inventoriuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Marijampolės savivaldybės gyvenvietės
Sutartiškės

Sutartiškės – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, prie kelio , 14 km nuo Žiežmarių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Puerto Barijosas

Puerto Barijosas () – miestas rytų Gvatemaloje, prie Hondūro įlankos (tiksliau jos dalies – Amatikės įlankos), 297 km į šiaurės rytus nuo Gvatemalos miesto. Isabalio departamento centras. Yra oro uostas, svarbus jūrų uostas prie Karibų jūros (eksportuojami bananai, ananasai, kava, kita žemės ūkio produkcija). Tiesa, dabar dauguma jūrinės apyvartos eina per gretimą Santo Tomas de Kastilijos uostą. Plentas link Ramiojo vandenyno pakrantės.

Dauguma miesto gyventojų yra afrikiečių kilmės – tai garifūnai ir išeiviai iš Vest Indijos, čia atkeliavę dirbti plantacijose ir uosto krovos darbuose. Puerto Barijoso krantinėje kartais apsilanko kruiziniai laivai. Iš miesto rengiamos ekspedicijos į aplinkinius turistinius objektus – senovės majų miestą Kirigvą, San Felipe de Laros fortą prie Dulsės upės, garfūnų kultūros centrą Livingstoną.

Istorija 

Miestas įkurtas 1895 m. ir pavadintas jo įkūrimo idėją iškėlusio prezidento Chusto Rufino Barijoso garbei. Netrukus nutiesta geležinkelio linija. 1925 m. Puerto Barijosas tapo departamento sostine. 1976 m. miestas buvo sugriautas žemės drebėjimo, atstatant daugelis uosto įrengimų perkelta į Santo Tomas de Kastiliją.

Gvatemalos miestai
Suvartuva

Suvartuva – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Grimzių, prie magistralinio kelio . Į vakarus nuo kaimo auga Vaitaičių miškas, pro kaimą teka upelis Šniupis.

Istorija

Apie 1900 m. buvo Suvartuvos dvaras.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Suvartuvoje gimė bibliotekininkė ir pedagogė Ona Gruzdytė (1888–1970).

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Sventijanskas

Apie kaimą Druskininkų savivaldybėje žr.: Sventijanskas (Druskininkai).

Sventijanskas – kaimas Lazdijų rajono savivaldybės rytuose, priklauso Kapčiamiesčio seniūnijai. Išsidėstęs dešiniajame Baltosios Ančios krante, o kairiajame krante – Druskininkų savivaldybei priskirtas tokiu pat pavadinimu kaimas Sventijanskas. Juos abu jungia medinis tiltas. Ties Baltosios Ančios ir Nemuno santaka pastarosios upės viduriu eina Lietuvos–Baltarusijos valstybinė siena, o jau Baltarusijos Gardino rajonui priklausančiame krante stovi Sventojansko kaimas. Sventijanską supa Kapčiamiesčio giria.

Istorija 
Seniau kaimas vadinosi Sventojansku, šį vardą davė Baltoji Ančia, kuri taip pat buvo vadinama Švento Jono upe (). 1827 m. gyvenvietėje buvo keturi dūmai, XIX a. pab.–XX a. pr. – penki dūmai. Kaimas administraciškai priklausė Rusijos imperijos Suvalkų gubernijos Seinų apskrities  Kapčiamiesčio valsčiui.

Po Pirmojo pasaulinio karo kaimas įėjo į Lietuvos Respublikos sudėtį, priklausė Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčiui. Būdamas pasienyje, kaimas pateko į Lietuvos–Lenkijos karinio konflikto zoną, 1922 m. jame buvo nužudytas Lazdijų pradinės mokyklos mokytojas, prozininkas ir poetas Petras Mockus-Mockevičius (slapyvardis Diemedėlis).

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Svietiškiai

Svietiškiai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Musninkų. 

Netoliese yra ir Svietiškių viensėdis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Svylė

Apie kaimą Švenčionių rajone žr. Svylė (Švenčionys).

Svylė – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 11 km nuo Tverečiaus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Svirkiškė

Svirkiškė – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 14 km į rytus nuo Pabradės, tarp Pabradės ir Gelednios miškų, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo įsteigtas Perūno telmologinis draustinis, šiauriau telkšo Acintas. Kaimas kupetinio plano.

Istorija 

Kaimas šaltiniuose minimas nuo 1499 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Svirplionys

Svirplionys – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, prie Neprėkštos, 9 km nuo Zūbiškių. 

Auga saugomas Svirplionių ąžuolas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Svistapolis

Svistapolis – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Luokesos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šaltamalkiai

Apie kaimą Antalieptės seniūnijoje žr. Šaltamalkiai (Antalieptė).

Šaltamalkiai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Jasų. Buvęs Padustėlio dvaro palivarkas.

Kaime 1924 m. gimė pedagogas, poetas, Antalieptės himno žodžių autorius Petras Guntulis. Mirė 2001 m. gruodžio 23 d. Palaidotas Varėnoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vytautas Indrašius "Papasakok apiė Antalieptę..."1995,Vilnius.psl.91-94.

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kvadratinė šaknis

Kvadratinė šaknis (√) – aritmetinis veiksmas, kai norime sužinoti ? šiame reiškinyje: ?2=a. Veiksmas užrašomas taip: .

Sprendimas 

Tarkime, norime ištraukti šaknį iš 9. Tuomet turime rasti skaičių, kurį pakėlus kvadratu gautume 9. Sprendimas:

, nes 32=9.

Greitas sprendimas 

Galime neieškoti skaičiaus, o tiesiog žinodami taisyklę ją pritaikyti:

=x1/2

Pavyzdys:

=91/2=90.5=3

Kvadratinės šaknys be liekanos racionaliems skaičiams nuo 1 iki 100000 

Aritmetika
Kubinė šaknis

Kubinė šaknis
() – aritmetinis veiksmas, kai norime sužinoti x šiame reiškinyje: x3=a. Veiksmas užrašomas taip: .

Sprendimas 
Tarkime, norima ištraukti kubinę šaknį iš 27. Tuomet turime rasti skaičių, kurį pakėlus kubu gautume 27. Sprendimas:

, nes 33=27.

Greitas sprendimas 
Galime neieškoti skaičiaus, o tiesiog, žinodami taisyklę, ją pritaikyti:

=x1/3

Pavyzdys:

=271/3=3

Aritmetika
N šaknis

n šaknis() – aritmetinis veiksmas, kai norime sužinoti ? šiame reiškinyje: ?n=a. Veiksmas užrašomas taip: .

Sprendimas 

Tarkime norime ištraukti 4 laipsnio šaknį iš 16. Tuo met turime rasti skaičių, kurį pakėlus 4-uoju gautume 16. Sprendimas:

, nes 24=16.

Greitas sprendimas 

Galime neieškoti skaičiaus, o tiesiog žinodami taisyklę ją pritaikyti:

=x1/n

Pavyzdys:

=161/4=160.25=2

Kiti šaknų pavadinimai 

Kai traukiame 2-ąją šaknį sakome, kad traukiame kvadratu (kvadratinė šaknis), kai 3-iąją – kubu (kubinė šaknis).

Kvadratinės šaknies traukimo veiksmą galime užrašyti dvejais būdais:

arba

Aritmetika
Įkeitimas

Įkeitimas – esamo ar būsimo skolinio įsipareigojimo įvykdymą užtikrinantis kilnojamojo daikto ar turtinių teisių įkeitimas, kai įkeitimo objektas perduodamas kreditoriui, trečiajam asmeniui ar paliekamas įkaito davėjui. Įkaito davėjui paliktas įkeitimo objektas gali būti užrakinamas, užantspauduojamas ar pažymimas ženklais, rodančiais jo įkeitimą.

Teisė
Kalamata

Kalamata – miestas pietų Graikijoje, antrasis pagal dydį Peloponeso pusiasalyje. Uostas ties Nedono žiotimis Mesenės įlankoje. Yra uostas, tarptautinis oro uostas, geležinkelio stotis. Išvystyta aliejaus pramonė. Veikia technologijos institutas. Išlikusi XIII a. pilis.

Sportas 
 PAE Kalamáta (futbolas)

Graikijos miestai
Šaltupys

Šaltupys gali reikšti:
 kaimai:
 Molėtų rajone:
 Čiulėnų seniūnijoje,
 Giedraičių seniūnijoje;
 Utenos rajone:
 Leliūnų seniūnijoje,
 Sudeikių seniūnijoje.
 Šaltupys – upelis, kairysis Šventosios intakas.
Šambalioniai

Šambalioniai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Petriškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šapalai (Kupiškis)

Šapalai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Šimonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šapeliai

Šapeliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 13 km į rytus nuo Obelių. Netoliese yra Šapelių gel. stotis.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Šapeliuose gimė inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras Evaldas Čerškus (1936–2017).

Šaltiniai

Nuorodos 
 
 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šarkė

Šarkė – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Aleksandrijos. Stūkso Šarkės piliakalnis. Piečiau kaimo Išraitas įteka į Luobą, įkurtas Apuolės kraštovaizdžio draustinis. Prie Luobos upės stūkso prieškaryje įrengtas Užluobės (Šarkės) lurdas.

Istorija

Anksčiau čia buvo Šarkės dvaras, išparceliuotas 1925 m. Jo pastatuose Antrojo pasaulinio karo metu buvo įkurta fronto ligoninė. Sovietmečiu Šarkė priklausė Apuolės kolūkiui, buvo pastatytas paminklas sovietų kariams (skulptorius A. Belevičius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Šarkis (Kalvarija)

Šarkis – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 9 km nuo Liubavo, prie Šarkio ežero.

Gyventojai

Nuorodos 
 Szarki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XI, psl. 796 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Šarkiūnai

Šarkiūnai – buvęs kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Panemunio, prie Neretos upės.

Istorija

Panaikinti 1982 m. kovo 26 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šašeliai

Apie kaimą Skėmių seniūnijoje žr. Šašeliai (Skėmiai).

Šašeliai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3,5 km į rytus nuo Grinkiškio, netoli kelio , prie Šašių kaimo šiaurinio galo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šaškai

Šaškai – kaimas Visagino savivaldybėje, 6 km nuo Gaidės, Vilkaragio pusiasalyje. Netoli jo pastatyta Ignalinos atominė elektrinė.

Istorija 
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai, nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai.

1921 m. Lenkijos gyventojų surašymo duomenimis, kaime gyveno 55 žmonės, visi – lenkai katalikai. Tuo metu kaime buvo 6 namai. 1938 m. namų skaičius išaugo iki 8, o kaime gyveno jau 54 žmonės.

Nuo 1940 iki 1990 m. priklausė Lietuvos TSR. 1983 m., pastačius Ignalinos AE, kaimas nunyko, išliko tik keli namai ir poilsio aikštelė. Nuo 2003 m. priklauso Visagino savivaldybei.

Gyventojai

Šaltiniai 

Visagino savivaldybės gyvenvietės
Šatinskai

Šatinskai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 12 km nuo Liudvinavo.

Gyventojai

Nuorodos 
 Szałabudziszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XI, psl. 773 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Šatrėnai

Šatrėnai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 22 km nuo Velžio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ščiukiškės

Ščiukiškės – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, netoli Žaslių.

Gyventojai

Išnašos 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ščiūriškiai

Ščiūriškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Luokesos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ščiūriškis

Ščiūriškis – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Zibalų. Šiuo metu likusi tik kaimo vieta. Paskutinysis gyventojas iš kaimo išsikėlė į Kiauklius apie 1990-uosius metus. 2016 m. pavasarį buvusioje sodybvietėje buvo išlikęs tik šulinys bei kelių pastatų pamatų liekanos. Kaimo vietą aiškiai žymi tebestovintys du ąžuolai, sena liepa, keli sodo medžiai bei buvusių gėlių darželių augalai.

Pavadinimas 

Senųjų kaimo gyventojų pasakojimuose sutinkamos kelios pavadinimo „Ščiūriškis“ versijos. Vienoje iš jų teigiama, kad pirmasis kaimo gyventojas turėję pravardę „Ščiūras“ ir taip atsiradęs kaimo pavadinimas. Kitoje, jog kaimas įkurtas miško iškartoje – ščiūryje.

Abi šios versijos neprieštarauja etnografų tyrimams, kurių išvados teigia, jog dažniausiai lietuviški kaimų pavadinimai sąlygoti gamtinių aplinkybių (šalimais esančių upių, ežerų, kalvų ar, kaip šiuo atveju, miško) arba tuose kaimuose gyvenusių žmonių pavardžių bei pravardžių.

Maždaug nuo XIX a. pab. iki XX a. vidurio kaimas oficialiai vadintas Ščiūriškiu II, Ščiūriškiu I vadinant už maždaug pusės kilometro į šiaurės rytus esantį kelių sodybų junginį. Kaimo pavadinimo užrašymas įvairiais laikotarpiais kito. Lietuviškuose dokumentuose sutinkama: Ščiūriškis, Ščiuriškiai, Ščiuriškiai II.

Istorija 

Pirmą kartą dokumentuose Ščiūriškis paminėtas 1863 m. Tų metų Kauno gubernijos kariniame topografiniame žemėlapyje pažymėtas З. Щуришки (Užusienis Ščiūriškis).

Sunku pasakyti, kurios tai gyvenvietės užusienis, kadangi Ščiūriškio vieta specifinė – iš vakarų pusės čia Rubikonių kaimo laukų pabaiga, tuo tarpu iš pietvakarių – Kriaunų kaimo galulaukis. Paties Ščiūriškio rėžiai buvo orientuoti palei Vilkesos upę į pietus.

1880-aisiais išleistame geografijos žinyne "Slownik Gegograficzny Krolestwa Polskiego i Innych Krajow Slowianskich" Ščiūriškis minimas kaip du užusieniai prie Giebrunų (Giebruny) ežero. Pagal administracinį paskirstymą užusieniai priklauso Vilniaus gubernijai, Širvintų valsčiui, Rubikonių kaimui. Nurodoma, jog 1865-aisiais Ščiūriškyje buvo 19 gyventojų. Vienas užusienis turi 4, kitas - 6 revizines sielas (valstiečius prievolininkus). 

1897-ųjų metų duomenimis Ščiūriškių I užusienyje gyveno 24 žmonės (13 vyrų ir 11 moterų), Ščiūriškių II - 28 (16 vyrų ir 12 moterų). Užusieniai atitinkamai turėjo 37 ha ir 53 ha žemės, t. y. vidutiniškai vienam ūkiui tekdavo 9-10 ha žemės. 

Lietuvai 1918-aisiais atgavus nepriklausomybę, Ščiūriškis priskirtas Vilkmergės (Ukmergės) apskrities Šešuolių valsčiui. Tuo metu Ščiūriškis jau buvo išaugęs iki kaimo statuso. 1923 m. vykusio pirmojo nepriklausomos Lietuvos Respublikos gyventojų surašymo duomenimis Ščiūriškyje (dokumente žymima Ščiūriškių II kaimas) gyveno 28 žmonės 6-iose sodybose. Taigi, dydžiu kaimas nedaug nusileido vėliau apylinkės centru tapusiam Kiauklių kaimui (7 sodybos, 40 žmonių). Tuo metu netoliese esančiame Ščiūriškio I vienkiemyje (Ščiūriškių I vs.) gyveno 21 žmogus 4-iose sodybose.

Gyventojai

Šaltiniai 
2. Slownik Geograficzny Krolewstwa Polskiego i innych krajow slowianskich. - Warszawa, 1880-1895. - T.11. - P.870

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sikstas Riauka

Sikstas Riauka (1888 m. kovo 24 d. (senuoju stiliumi), Būdviečių k., Kartenos vls., Telšių aps., Kauno gub., Rusijos imperija – 1967 m. lapkričio 26 d. Kaune) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas, Steigiamojo, I-jo ir II-jo Seimų atstovas.

Biografija 
Mokėsi Kretingos pradinėje mokykloje ir Palangos progimnazijoje, tarnavo ūkvedžiu pas generolą Liucijų Bronišą Mikoliškių dvare. Mokėsi Kauno komercijos mokykloje. 1906 m. pavasarį suimtas už revoliucinę veiklą, tačiau netrukus paleistas. 1907–1909 m. Voroneže (Rusija) atliko karinę prievolę, po kurios gyveno Kaune.

1913 m. persikėlė į Kretingą, dirbo Kretingos vartotojų bendrovės parduotuvės vedėju, tačiau 1914 m. mobilizuotas į Rusijos armiją. Kautynėse su vokiečiais prie Gumbinės (Rytų Prūsija) buvo sunkiai sužeistas į dešiniąją koją, neteko dešinės rankos. Ilgą laiką gydėsi Maskvoje, 1915 m. pavasarį įsidarbino Maskvos avalynės fabrike raštinės tarnautoju. Po 1917 m. revoliucijos dalyvavo Maskvos visuomeniniame ir politiniame gyvenime, padėjo organizuoti Lietuvių batalioną.

1918 m. rugsėjo 3 d. grįžo į Būdviečius pas motiną, dalyvavo Kretingoje rengiamuose mitinguose, ragindamas greičiau kurti savivaldybes Kretingos valsčiuje ir apskrityje, palaikančias Laikinąją Lietuvos vyriausybę. 1918 m. lapkričio 8 d. vokiečių žandarų suimtas, kaltintas prieš Vokietiją nukreipta veikla.

1919 m. vasarą persikėlė į Kauną, įsidarbino Saliamono tabako fabrike, kuriame iki pat pensijos išdirbo raštinės tarnautoju.

Dalyvavo Lietuvos krikščionių demokratų partijos veikloje. 1920 m. gegužės 15 d. – 1922 m. lapkričio 13 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas IV (Telšių) rinkimų apygardoje. Lietuvos krikščionių demokratų partijos frakcijai. 1922 m. lapkričio 13 d. – 1923 m. kovo 13 d. Pirmojo Seimo, 1923 m. birželio 5 d. – 1926 m. birželio 2 d. Antrojo Seimo atstovas.  Lankydamasis Kretingoje skaitė visuomenei pranešimus apie Seimo veiklą, katalikiškų visuomeninių organizacijų ir politinių partijų organizavimo problemas. Buvo uolus katalikas, bažnytinių organizacijų narys, Kauno Vytauto Didžiojo bažnyčios tretininkų kongregacijos vyrų sekcijos iždininkas.

Literatūra 
 Riauka Sikstas, Trumpos Steigiamojo Seimo narių biografijos su atvaizdais, Klaipėda, 1924, p. 48.
 Riauka Sikstas, Lietuvių enciklopedija, Boston, 1961, t. 25, p. 212.
 Gaigalaitė A., Riauka Sikstas, Lietuvos Steigiamojo Seimo (1920–1922 metų) narių biografinis žodynas, sud. A. Ragauskas, M. Tamošaitis, Vilnius, 2006, p. 305–304.
 Svarauskas A., Riauka Sikstas, Lietuvos Respublikos Seimų I (1922–1923), II (1923–1926), III (1926–1927), IV (1936–1940) narių biografinis žodynas, sud. Aivas Ragauskas, Mindaugas Tamošaitis, Vilnius, 2007, p. 439–440.

Šaltiniai 

Seimo atstovai
Šeimyniškiai (Sudeikiai)

Šeimyniškiai − kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Sudeikių, vakariniame Alaušo ežero krante.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kęstutis Navakas (1964−2020), poetas, eseistas, literatūros kritikas, vertėjas.

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šeimyniškiai (Vyžuonos)

Šeimyniškiai – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Vyžuonų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šeputaičiai

Šeputaičiai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Žemaičių Naumiesčio. Stūkso Šeputaičių piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Šermukšniai (Klaipėda)

Šermukšniai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, priklauso Veiviržėnų seniūnijai, Šalpėnų seniūnaitijai

Geografija 

Kaimas yra 7 km nuo Veiviržėnų, 8 km nuo Judrėnų, 7 km nuo Švėkšnos, ribojasi su Rumbikių, Šalpėnų, Pakapių, Legučių kaimais. Pietiniu pakraščiu teka Šalpės upė.

Istorija 

Švėkšnos RKB 1652–1680 metų gimimo metrikų knygoje vietovardis rašytas: Karpiszki, Karpiszkie, Karpiozkie, Korpiszki. Pirmas įrašas yra 1652 m. sausio 6 d., kai Saudargų šeimoje gimė sūnus Kazimieras. Knygoje įrašyta, kad iki 1666 m. gruodžio 26 d. 8 šeimose gimė 9 vaikai: iš jų 4 berniukai ir 5 mergaitės. 1827 m., po Švėkšnos dvaro padalijimo, minimas Karpiškės palivarkas vieno kiemo su 10 žmonių ir 4 vaikais ir kaimas prie palivarko, kuriame buvo 3 kiemai: 9 žmonės ir 3 vaikai. 1923 m. Karpiškės palivarke buvo 1 ūkis, kuriame buvo 20 gyventojų. Palivarkas priklausė Švėkšnos valsčiui.

1950 m., po administracinių pertvarkų, jau minimas Šermukšnių kaimas, kuris priklausė Šalpėnų, Judrėnų, Veiviržėnų apylinkėm. 2001 m. gyveno  32 gyventojai. 2011 m. – 30 (12 vyrų ir 18 moterų).

Gyventojai

Literatūra 
 Kazys Rėbžda. Šalpėnai. Kaunas: UAB Lisaura, 2015.

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šernupys

Šernupys – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Šimonių. Į vakarus nuo kaimo plyti Sakonių bala.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šeškiniai (Vilkaviškis)

Šeškiniai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Aistiškių, šalia kelio .

Gyventojai

Nuorodos 
 Szeszkina Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XI, psl. 908 (lenk.)

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šeškučiai

Šeškučiai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Bezdonių. Šalia telkšo Šeškučių ežeras ir pelkynės. Kaimą supa Nemenčinės miškai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Šeškuškė

Šeškuškė – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Švenčionėlių.

Istorija

Iki 2015 m. vadinosi Šeškuškė I. 2015 m. prie kaimo prijungta Šeškuškė II, kaimas pervadintas į Šeškuškes.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šeštokai (kaimas)

Šeštokai (anksčiau Liepinė) – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, prie Šeštokų miestelio. Buvusi dvarvietė.

Gyventojai

Išnašos 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šeštokiškiai

Šeštokiškiai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Šeimyniškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šetylos

Šetylos – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Poškonių, Šilinės–Klevyčios miškuose. Keliukai į Poškonis, Liškūniškes, Dailides.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiekšteliai

Šiekšteliai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Anykščių.

Istorija 

2006 m. dalis kaimo perduota Anykščių miestui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šila

Šila – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Giedraičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilai (Zarasai)

Šilai – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Kimbartiškės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Gyvenviečių straipsniai be koordinačių
Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Burbiškio dvaras

Burbiškio dvaru vadinti dvarai:

 dab. Anykščių rajone;
 dab. Radviliškio rajone.
Kraštų dvaras

Kraštų dvarai yra buvę:

 dab. Biržų rajone;
 dab. Rokiškio rajone.
Raštai (Kretinga)

Raštai – buvęs kaimas Kretingos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 6 km į rytus nuo Kartenos, prie kelio Palanga-Šiauliai (E272).

Kaimo žemėje veikia Klaipėdos sklandymo klubo Kartenos civilinis aerodromas.

Istorija 

Kaimas įkurtas 1922–1927 m. Lietuvoje žemės reformos metu išparceliuotoje Gaudučių dvaro žemėje, išdalintoje kumečiams ir iš Kartenos valsčiaus kilusiems Lietuvos kariuomenės kariams savanoriams. Jame įsikūrė Gečų, Kumpių, Geležinių, Skinkių, Gaigalų, Jonauskų, Dauginčių, Maciulių, Raščiukaičių ir kitos šeimos. Iš viso buvo apie 12–15 ūkių, kurių dydis siekė apie 10 ha žemės. Kaime gyveno ir Gaudučių dvaro sodyboje įkurto pavyzdinio ūkio valdytojas Derbutas. Kaimo rytiniame pakraštyje ošė Pušyno miškas, skyręs nuo Mamių kaimo.

1940 m. rudenį Raudonoji armija kaimo laukuose pradėjo statyti karinį aerodromą. Gyventojai buvo iškelti į Dauginčių ir Gintarų kaimus, o jų sodybos nugriautos. Po II-jo pasaulinio karo čia buvo įrengtas civilinės aviacijos aedromas, naudotas žemės ūkio poreikiams.

Gyventojai

Žymūs žmonės
 Kaime gimė ir užaugo Vytautas Gaigalas – rašytojas, išeivijos lietuvių visuomenės veikėjas, II pasaulinio karo metu pasitraukęs į JAV.

Šaltiniai 

Panaikintos Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
2010 m. Japonijos Grand Prix

2010 m. Japonijos Grand Prix – šešioliktos 2010 m. Formulės 1 sezono lenktynės, vykusios spalio 10 d. Suzukos trasoje.

Treniruotės 
Penktadienio treniruotės vyko sausu oru. Abejose greičiausi buvo Red Bull ekipos lenktynininkai - Sebastianas Vettelis ir Markas Webberis. 

Šeštadienį trasoje praūžė liūtis, tad treniruotėse ratus parodė vos du lenktynininkai - Jaime Alguersuari (Toro Rosso) ir Timo Glockas (Virgin).

Kvalifikacija 
Šeštadienį vykti turėjusi kvalifikacija dėl stiprios liūties buvo nukelta į sekmadienio rytą. Atidėtoje kvalifikacijoje vyravo saulėtas oras.

Pastabos:

 Lewis Hamilton gavo penkių starto pozicijų baudą už pavarų dėžės keitimą.

Lenktynės 

Pastabos:

 Lucas di Grassi lenktynėse nestartavo, nes dar važiuodamas į starto rikiuotę nesuvaldė automobilio ir išlėkė iš trasos.

Įskaitos po lenktynių 

Lenktynininkų įskaita

Komandų įskaita

 Pastaba: pateikti tik penki geriausi rezultatai.

Šaltiniai 

Formulės 1 Grand Prix
Andrius Vištelis-Višteliauskas

Andrius Jonas Vištelis-Višteliauskas (Vištalius, Lietuvis, 1837 m. lapkričio 25 d. Luobinėje ar Karališkiuose prie Zapyškio – 1912 m. rugpjūčio 2 d. Buenos Airėse, Argentina) – Lietuvos rašytojas, poetas, publicistas, vertėjas, vienas iš žurnalo „Aušra“ (1883–1886) steigėjų.

Biografija 
Buvo baigęs 6 klases. Dalyvavo 1863 m. sukilime, įstojo į Balbieriškių miške telkiamą sukilėlių būrį dalgininku, vėliau pakeltas karininku, kautynėse sužeistas. Sukilimui pralaimėjus, 1864 m. pasitraukė į Paryžių, Italijoje kovėsi Džiuzepės Garibaldžio armijoje, pateko į austrų nelaisvę. Nuo 1870 m. gyveno Prūsijos valdomoje Poznanės kunigaikštystėje, dirbo miškininku, ūkininkavo, vedė lenkę mokytoją Adolfą. „Aušros“ reikalais lankėsi Mažojoje Lietuvoje, korespondavo su Jurgiu Mikšu, Jurgiu Zauerveinu, Jonu Basanavičiumi, Jonu Šliūpu, Juozu Adomaičiu-Šernu ir kt. Po valdžios įsakymo svetimšaliams išsikelti 1886 m. su šeima išvyko į Braziliją. Po dviejų vaikų mirties persikėlė į Argentiną, Buenos Aires. Iš pradžių užsiėmė prekyba, vėliau – žemės ūkiu, toliau susirašinėjo su lietuviais inteligentais, rašė straipsnius į spaudą. Paskutiniuosius 23 metus praleido psichiatrinėje ligoninėje, artimųjų užmirštas, JAV lietuvių kiek šelpiamas. 

1996 m. Kluoniškių kaime atidengtas paminklinis akmuo, ženklinantis A. Vištelio-Višteliausko buvusios gimtosios sodybos vietą. Kitas paminklas „O, brangi lietuviškoji“ pastatytas Zapyškyje, prie kultūros namų (skulptūrinio paminklo sumanytojas ir įgyvendintojas Petras Palilionis, skulptorius S. Žirgulis, 1989 m.) Jame poetą simbolizuoja giedanti paukštė.

Kūryba 
Išvertė Juozapo Ignoto Kraševskio poemą „Vitolio rauda“, vertė Adomo Mickevičiaus kūrinius. Kūryboje reiškėsi kaip romantikas, idealizuojantis Lietuvos praeitį, gamtą. „Aušroje“ paskelbė 5 eiliuotus kūrinius. Bendradarbiavo „Varpe“, „Lietuviškajame balse“, „Vienybėje lietuvninkų“. Pasirašinėjo slapyvardžiais J. A. W. Lietuvis, JAVL, KJAWL.

Parašė eilėraščių, pasakėčių („Lietuviškoji kalba“, „Regėjimas“, „Šviesūnas ir pelėda“), domėjosi kalbos tyrinėjimais.

Šaltiniai 

Lietuvos poetai
Lietuvos publicistai
Lietuvos vertėjai
Argentinos lietuviai
Livingstonas (Gvatemala)

Livingstonas () – miestas rytų Gvatemaloje, Isabalio departamente, Hondūro įlankos pakrantėje, prie Dulsės upės žiočių. Sausumos kelių nėra, bet keltų linijos veikia į Puerto Barijosą, Punta Gordą (Belize) ir Rio Dulsę (Dulsės upe).

Miestas yra garifūnų kultūros centras Gvatemaloje. Čia taip pat gyvena majai, metisai.

Istorija 

Miestas įkurtas XIX a. pr. ir pavadintas JAV politiko Edward Livingston, kurio kodeksais rėmėsi Jungtinės Centrinės Amerikos provincijos, garbei. Iki įkuriant Puerto Barijosą Livingstonas buvo pagrindinis Gvatemalos uostas Karibų pakrantėje.

Gvatemalos miestai
Kecaltenango departamentas

Kecaltenango departamentas () – departamentas Gvatemalos vakarinėje dalyje. Administracinis centras – Kecaltenangas.

Regioninės kalbos statusą turi šios kalbos: ispanų, kičių, mamų.

Geografija 

Departamento paviršius labai kalnuotas. Stūkso keletas ugnikalnių – Sero Kemadas, Santa Marija, Santo Tomas ir kt. Užgesusio Čikabalio ugnikalnio krateryje telkšo Čikabalio lagūna.

Administracinis suskirstymas 

Departamentas padalintas į 24 savivaldybes:

 Almolonga
 Kabrikanas
 Kachola
 Kantelis
 Koatepekė
 Kolomba
 Konsepsion Čikiričapa
 El Palmaras
 Flores Kosta Kuka
 Chenova
 Huitanas
 La Esperansa
 Olintepekė
 San Chuan Ostunkalkas
 Palestina de Los Altosas
 Kecaltenangas
 Salkacha
 San Karlos Sicha
 San Fransisko La Unjonas
 San Martin Sakatepekesas
 San Mateas
 San Migel Siguila
 Sibilija
 Sunilis

Gvatemalos departamentai
Santo Tomas (ugnikalnis)

Santo Tomas (), dar vadinamas Pekuliu (Volcán Pecul), Suniliu (Cerro Zunil) – ugnikalnis vakarinėje Gvatemaloje, ties Kecaltenango, Sučitepekeso ir Sololos departamentų sandūra, į pietryčius nuo Santa Marijos.

Smarkiai paveiktas erozijos. Viršūnė padengta vėlyvojo kvartero andezitine tefra. Greta yra Canchujubo kaldera, apsupta dacito-riolito lavos kupolų. Jauniausias iš jų, Sero Sulnilis, buvo aktyvus maždaug prieš 84 tūkst. metų. Veikia karštosios versmės ir solfataros.

Nuorodos 
 Global Volcanism Program, Smithsonian Institution

Gvatemalos ugnikalniai
Šileikiai (Obeliai)

Šileikiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Obelių, tarp Akmenės ir Rastupio upelių. Nuo XXI a. pr. apima ir Obelių geležinkelio stoties prieigas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šileikoniai (Radviliškis)

Šileikoniai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Alksniupių. Pro kaimą prateka upelis Šaka. Šileikonius kerta vieškelis , atsišakoja kelias į Birjagalą.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Šileikoniuose 1889 m. gruodžio 1 d. gimė Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas Petras Dočkus.

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilelis (Rokiškis)

Šilelis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Čedasų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Šilelyje 1933 m. balandžio 21 d. gimė Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras Algirdas Nagelė.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilėnai (Kalvarija)

Šilėnai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Sangrūdos, prie Mockavos-Suvalkų geležinkelio linijos.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Šilėnuose 1921 m. vasario 21 d. gimė Lietuvos gydytoja psichiatrė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė Juzė Andriuškevičienė.

Nuorodos 
 Szyłańce Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XII, psl. 107 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Šilgaliai (Lukšiai)

Šilgaliai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Lukšių.

Yra Šilgalių koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiliai

Šiliai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Židikų, prie kelio .

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilingiai

Apie buvusį kaimą Pilkalnio apskrityje žr. Šilingiai (Pilkalnio apskritis).

Šilingiai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šumsko.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiliniai (Prienai)

Šiliniai – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Jiezno.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Šiliniuose 1940 m. lapkričio 19 d. gimė Lietuvos inžinierius mechanikas, politikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras Vytautas Bernatonis.

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiliniai (Varėna)

Šiliniai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Dubičių, Dainavos girioje, šalia Tabalio, Tabalėlio ežerų ir pelkės (Tabalio botaninio draustinio). Eina kelias .

Istorija 

XX a. Šiliniai (Borovė) pateko į Lydos apskrities Dubičių valsčių, buvo Kožemiakų valda.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 31 žmogus, iš kurių 18 užsirašė lietuviais ir 13 lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiliniškės (Zarasai)

Šiliniškės – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Tirylių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiliškės

Apie kaimą Vilniaus rajone žr. Šiliškės (Vilnius).

Šiliškės – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Nevarėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Užkylininkai

Užkylininkai – kaimas šiaurės vakarinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 9 km nuo Darbėnų.

Geografija
Kaimo žemės plyti Pajūrio žemumoje. Šiaurėje ribojasi su Želvių, rytuose – Lazdininkų, pietuose-pietryčiuose – Joskaudų kaimais. Vakarinėje dalyje stūkso Palangos miškas. Rytiniu pakraščiu teka Upalė – dešinysis Lazdupio intakas.

Istorija 
Žinomas nuo XX a. 3 dešimtmečio. Anksčiau kaimo žemės priklausė Želvių palivarkui. XX a. antros pusės melioracijos sunaikintas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šimkai (reikšmės)

Šimkais vadinami kaimai:

 Lietuvoje:
 Klaipėdos rajone;
 Šakių rajone.
 Lenkijoje ():
 Šimkai (Palenkės vaivadija).
Šiudainys

Šiudainys – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Poškonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiukščiai

Šiukščiai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Degučių. Stūkso Šiukščių piliakalnis.

Etimologija 

1268 m. minimas Nalšios kunigaikštis Šiukštis (Suxe), žuvęs 1272 m. Čia buvo jo pilis (Šiukščių piliakalnis). Tikriausiai nuo kunigaikščio ir galėjęs kilti kaimo vardas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiulpiškės

Apie kaimą prie Visalaukės žr. Šiulpiškės (Visalaukė).

Šiulpiškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Sužionių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiurpės

Šiurpės – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Taruškų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Traidžiai

Traidžiai (arba Pilsupis) – kaimas pietvakarinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 7 km į šiaurės rytus nuo Kretingos, prie Pilsupio upelio. Kultūros paveldas:
 Traidžių I senosios kapinės, vadinamos Markapiais (XVI-XIX a.);
 Traidžių II senosios kapinės, vadinamos Prancūzkapiu (XIX a.);
 Koplytėlė su Švč. Lurdo Marijos skulptūra (1947 m.).

Etimologija 

Rašytiniuose šaltiniuose kaimas vadinamas kaip Traidaičiai, Traidžiai. Vietovės pavadinimas asmenvardinės kilmės, kilęs iš pirmojo naujakurio vardo Traidys (asmenvardinis vietovardis).

Istorija 

Traidžiai susiformavo XVI a. pabaigoje – XVII a. pradžioje kaip Klibių kaimo užusienis, t. y. vienkieminė gyvenvietė, esanti bendro naudojimo žemėje. Pirmąkart Kretingos valsčiaus inventoriuose paminėti 1611 m.

1771 m. gyveno 11 valstiečių šeimų, kurios iš Kretingos dvaro nuomavo 10 valakų dirbamos žemės. 1827 m. Kretingos parapijos Traidžių kaime buvo 9 katalikų namai, 1846 m. – 9 dūmai, 1857 m. – 8 kiemai. Baudžiavą panaikinus, 1870 m. Kretingos dvarininkui Nikolajui Zubovui išperkamuosius žemės mokesčius mokėjo 33 kaimo valstiečiai.

1920 m. kaime buvo 19 katalikų šeimų, 1923 m. – 14 ūkių. 1934 m. kaimas išskirstytas į vienkieminius ūkius. Į vienkiemius išsikėlę ūkininkai savo kaimo dalį pradėjo vadinti Pilsupiu. Po 1959 m. Pilsupiu pavadintas visas kaimas, o Traidžių vardas 1976 m. Kretingos rajono gyvenviečių apskaitos duomenyse nebeminimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šlapekiai

Šlapekiai – buvęs kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Rokiškio, netoli kelio .

Istorija 

Kaimas II pasaulinio karo metu buvo sudegintas. Sudegintų kaimų atminimui 1960 m. atidengtas paminklinis akmuo, 1978 m. pastatytas memorialinis ansamblis. 

Panaikintas 1982 m. kovo 26 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šlapės (Molėtai)

Šlapės – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Skudutiškio.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šlapiašilis

Šlapiašilis – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Svėdasų.

Istorija 
Svėdasų apylinkės Šlapašilio kaimas 1986 m. spalio 20 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Šlauniai

Šlauniai – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Katyčių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės