Marihuana

Marihuana – psichoaktyvioji medžiaga gaunama iš kanapių ir naudojama medicininiais ir rekreaciniais tikslais. Pagrindinė psichoaktyvi marihuanos sudedamoji dalis yra tetrahidrokanabinolis (THC). Be jo kanapėse yra dar bent 483 cheminiai junginiai, tarp jų ir mažiausiai 65 kiti kanabinoidai. Marihuana dažniausiai vartojama ją rūkant, taip pat gali būti vartojama su maistu, ar kaip ekstraktas. 

Marihuana yra dažniausiai vartojama nelegali svaiginamoji medžiaga. Tyrimai nustatė, kad maždaug 4 % suaugusių žmonių visame pasaulyje vartoja marihuaną nors kartą per metus, 0,6 % kasdieną. Apie 20 % Europos Sąjungos gyventojų yra kada nors bandę vartoti kanapes. Marihuanos vartojimas, laikymas ar pardavimas tapo nelegalus didžiojoje pasaulio dalyje XX amžiaus pradžioje. Nuo tada, kai kurios šalys sugriežtino tvarką marihuanos atžvilgiu, kol tuo metu kitos susilpnino draudimus ar net visai panaikino.

Narkotinė medžiaga 

Neapdulkinti moteriškųjų augalų žiedai, kurie nesubrandino sėklų (sensimilla) – marihuana, gali būti naudojamos kaip svaiginamoji medžiaga.  Kanapės („žolė“) rūkomos ir hašišo pavidalo („hašas“, „šokoladas“). Tai įvairaus tamsumo rudos spalvos kieta masė iš supresuotų kanapėse esančių THC kristalų.

Dažnai neteisingai bandoma THC ar kitų kanabinoidų poveikį priskirti haliucinogenams. Su tuo griežtai nesutinka psichiatrai: THC nesukelia haliucinacijų, kokias gali sukelti LSD, psilocibinas, meskalinas ar kiti haliucinogenai.

Teoriškai mirtina dozė yra 40000 kartų didesnė už psichoaktyvią.

Tik pradėjus vartoti ar atsitiktiniais atvejais: 
 Ne visiems kanapių rūkymas turi didelį poveikį. Manoma, kad pavartoję kanapių paprastai jaučiasi atsipalaidavę, nori daug kalbėti. Iš tiesų, intoksikavus THK ir kitų kanabinoidų, pojūčiai paaštrėja ir asmens savijauta stipriai priklauso nuo aplinkos. Jeigu žmogus, būdamas paveiktas kanapių, bus jam ar jo nuomone nesaugioje aplinkoje, jis jausis ne saugus, o sunerimęs. O draugiškoje aplinkoje jis bus atsipalaidavęs, šnekus. Dėl padidėjusio jautrumo kartais spalvos jiems gali atrodyti ryškesnės, o garsai – čaižesni. Jei vartojama kasdien, gali išsivystyti psichologinė priklausomybė, padidėja jautrumas. Intensyvus marihuanos vartojimas turi įtakos atminties sutrikimams, laikinai mažina galimybę atlikti stipraus susikaupimo reikalaujančius darbus, pvz., vairuoti. Taip pat marihuanos vartojimas gali būti priežastis iškilti psichinėm ligom, jei žmogus turi predispoziciją. Vienas dažniausių simptomų – depersonalizacija.

Vartojant nuolat ilgesnį laiką: 
 Nuolat rūkant kanapes gali susilpnėti trumpalaikė atmintis, bet rūkantys žmonės įpratę kartas nuo karto padaryti pertraukas (), kad vėl būtų galima mėgautis pilnu kanapės poveikiu ir neleisti atminčiai susilpnėti.

Marihuaninės kanapės 
Haris J. Anslinger’is nuo 1937 metų, pasitelkdamas JAV gyventojų rasistinį nusistatymą prieš emigrantus iš Meksikos, pradėjo kampaniją prieš kanapes. JAV, išskyrus importuojamas sterilizuotas kanapių sėklas paukščių lesalui, buvo uždraustas bet koks kanapių panaudojimas. Užaugo juodoji rinka, marihuana kontrabanda buvo pradėta masiškai gabenti iš Meksikos ir Pietų Amerikos šalių plantacijų.

Aštuntajame XX a. dešimtmetyje JAV Narkotikų Kontrolės Administracijos (NKA) iniciatyva buvo iš lėktuvų nuodais nupurkštos didžiausios marihuaninių kanapių plantacijos. Augalai nebuvo naikinami, tik apnuodijama marihuana. Milijonai žmonių buvo apnuodyti. NKA sustiprino vietinių plantacijų paieškas ir likvidavimus. Dėl to marihuaninių kanapių auginimas buvo perkeltas po lempomis į rūsius ir garažus. Pritaikytos žemės ūkio ir genetikos mokslų naujovės. Daugiausia dėmesio buvo skirta išsiaiškinti, kaip kuo mažesniame plote ir tūryje užsiauginti kuo daugiau ir kuo stipresnės marihuanos. Amerikiečiai pastebėjo, kad moteriški kanapių augalai sukaupia daug didesnį kiekį THK, kai nebūna apvaisinami vyriškų augalų žiedadulkėmis. Svaigalams buvo pradėti auginti atskirai tik moteriški augalai – gimė sinsemilia (). Užauginama marihuana tapo daug stipresnė, nei laukų augalų. Augintojai gilino savo genetikos žinias, kryžmino įvairias veisles, kūrė naujas, stabilizavo jas. Kai nuo 1976 metų Nyderlandų specializuotose kavinėse tapo legalu įsigyti marihuanos ar hašišo, po kelerių metų į šią šalį atkreipė dėmesį JAV marihuaninių kanapių augintojų bendruomenė. Įsikūrė vadinamieji sėklų bankai (seedsbanks). Buvo pradėtos rengti marihuaninių kanapių varžybos. Šiuo metu tokių kanapių veisėjai didžiausias pajėgas skiria ne kuo stipresnės veislės išvedimui, bet daugiausia dėmesio skiria dūmo skoniui ir aromatui, veislės stabilumui, augalo kompaktiškumui. O kuo stipresnės marihuanos išauginimu dabar susirūpino farmacijos kompanijos ir JAV bei Kanados valstybinės institucijos. Taip atsirado oficialiai medicininiams tikslams su JAV vyriausybės palaiminimu išvesta „G-13“ veislė.

Marihuaninių kanapių veislių augalus tapo sunku priskirti konkrečioms kanapių rūšims. Per keliasdešimt kryžminimo ir atrankos metų išvesta begalė veislių. Genai susimaišė. Kartais dominuoja indica, kartais sativa. Kartais būna 50/50. Pagausėjus augintojų atšiauriuose kraštuose (Lenkija, Rusija, Aliaska, Kanada ir kitos), vis daugiau eksperimentuojama su C. ruderalis genais. Pagal sėklų bankus kanapių veisles skirstyti taip pat nėra tikslinga. Labai greitai naujos veislės būna nukopijuojamos ir pardavinėjamos tik nežymiai pakeitus pavadinimą. Todėl dabar marihuanines kanapes specialistai bando skirstyti pagal kilmę ir išvaizdą. Tai vadinama šeimomis. Žinoma, reik nepamiršti, kad viena veislė gali turėti kelių šeimų genų.

Skunk šeima

Pati didžiausia ir žinomiausia šeima. Terminas skunk daug kam jau tapo marihuanos sinonimu. Veislė Skunk yra hibridas iš trijų veislių: Acapulco Gold (50 %), Colombian Gold (25 %) ir Afghan (25 %). Ji pirmą kartą buvo išvesta JAV aštuntajame XX a. dešimtmetyje. Pats vardas suteiktas dėl specifinio ir labai stipraus kvapo – tiek auginimo metu, tiek išdžiovinus marihuaną, tiek rūkant. Vėliau komerciniai Nyderlandų augintojai Skunk 1 pagrindu išvedė daug panašaus tipo veislių, siekdami sutrumpinti žydėjimo periodą (laikotarpis, kai augalas aktyviai gamina THK ir kitus kanabinoidus) ir stabilizuoti. Šiuo metu Skunk šeimos veislės dominuoja Europoje. Jos žinomiausios ir tipiškiausios atstovės: Big Bud, Hollands Hope, Ice, Jack Herer, Mazar, Shiva, Super Skunk.

Afghan šeima

Dar kitaip vadinama Kush. Kilo iš Afganistano, kai šis buvo okupuotas sovietų. Tai maža, bet labai sena šeima. Jos veislės dažniausiai kryžminamos su Skunk šeima ir gaunami stiprūs hibridai kaip, kad Chronic, Critical Mass, Northern Lights ir Super Afghan.

Thai šeima

Šios šeimos veislės stipriai susimaišę su Vietnamese ir Cambodian nariais, netgi sudarę gentį. Thai veisles sunku taip konkrečiai apibrėžti ir išskirti, kaip Skunk. Šios Pietryčių Azijos šeimos veislės yra labai nestabilios, todėl dažnai palikuonys stipriai skiriasi nuo motininio augalo. Jos atpažįstamos iš to, kad labai dažnai augalai tampa hermafroditais. Žinomiausios ir tipiškiausios iš vienos pusės daugiau Thai/Vietnamese, iš kitos – Cambodian atstovės: Blueberry, Cali Orange, Haze, Juicy Fruit, Kali Mist, Northern Lights, Yumbolt. Dauguma jų pasižymi gaiviu, vaisiniu dūmo aromatu.

Haze šeima

Tai antroji pagal dydį šeima. Haze veislė buvo išvesta sukryžminus Colombian, Mexican, Thai/Vietnamese veisles Kalifornijoje tuo pat metu, kaip Skunk. Pasak marihuaninių kanapių augintojų, tai pati geriausia ilgo žydėjimo garažinių kanapių veislių linija.

Indian šeima

Viena mažiausių šeimų. Labai dažnai kryžminama su kitomis šeimomis. Tariama, kad ši šeima kilo iš South Indian veislės vieno augalo. Jos žinomiausios ir tipiškiausios atstovės: Hindu Kush ir Citral.

White šeima

Gana gausi ir garsi šeima. Pasižymi tuo, kad gaunama šviesi marihuana. Kilo iš White Widow veislės, kuri buvo sukurta sukryžminus Brazilian ir Indian paskutiniame XX a. dešimtmetyje Nyderlanduose. Tai kaip olandų veisėjų atsakymas į amerikiečių Skunk ir Haze. Jos žinomiausios ir tipiškiausios atstovės: Snow White, White Pearl, White Rose, White Russian, „White Widow“

Northern Light šeima

Dar vienas olandų produktas. Jie sukryžmino Thai ir Afghan šeimos atstoves, o gautą veislę pavadino Northern Lights, kurios sutrumpinime užkuoduotas Nyderlandų pavadinimas – NL. Iki šiol tai laikoma vienu tobuliausiu genetiniu sprendimu. Savo laiku tai buvo populiariausia „garažinė“ veislė. Jos hibridas su Skunk 1 yra garsusis Jack Herer.

Bubblegum šeima

Tai nauja maža šeima. Pati Bubblegum veislė gauta sukryžminus Big Skunk ir Northern Lights 5 (Skunk x Afghan x Thai x Afghan). Ji sukurta ieškant optimalios medicininės marihuanos – stipri ir malonaus skonio, kuo mažiau celiuliozės.

Blue ir Black šeimos

Kai marihuaninių kanapių augintojams atsibodo išvedinėti kuo stipresnes veisles, jie pradėjo išvedinėti kuo malonesnio dūmo aromato ir įvairių spalvų marihuanos veisles. Sukryžminus Juicy Fruit Thai ir Afghan buvo gauta Blue pradininkė Blueberry. O Black Domina pradėjo Black liniją. Tai naujos šeimos, jos išsiskiria iš kitu tik žiedų spalva – Blue purpurine, mėlyna ar violetine, o Black – juoda.

Ruderalis/Lowryder šeima

Kilo iš Mexican Ruderalis (European Ruderalis x Oaxacan Mexicana), Northern Lights ir Williams Wonder (taip pat turinčio C. ruderalis genų). Tai buvo daugelio kryžminimų rinkinys, vėliau buvo selektyviai vesta iki mažiausio augalo, gerai tinkančio auginti atšiauriose pasaulio vietose. Pradeda žydėti automatiškai (nereikia perėjimo nuo vasarinio iki 12/12h šviesos periodo kaip daugeliui kitų veislių). Nepriklausomai tuo pačiu C. ruderalis pagrindu Aliaskos veisėjai išvedė savo pasididžiavimą – Matanuska Thundra. Dėl menko ir prasto derliaus šios šeimos veisles daugiausia augina eksperimentiniais tikslais ar tose klimatinėse zonose, kur paroje prasidėjus 12/12 valandų periodui, labai greitai ateina šalti orai ir stipriai sumažėja saulėtų dienų. Žinomiausios ir tipiškiausios atstovės: Lowryder 2, PowerStout, MasterLow, Indica Ruderalis, Ruderalis Skunk.

Spaudoje gana dažnai minima Nederweed nėra kokia tai atskira marihuaninių kanapių veislė ar rūšis. Tai tiesiog bendras pavadinimas itin stiprioms Nyderlanduose auginamoms ir pardavinėjamoms skirtingų veislių kanapėms.

Pastebėtina, kad beveik visą šią vieno augalo veislių įvairovę, išskyrus „G-13“, sukūrė ir išplėtojo žmonės daugiausia pogrindyje.

Globalinis marihuanos maršas 
Globalinis marihuanos maršas (GMM arba MMM – Milijoninis marihuanos maršas) yra kasmetinis renginys vykstantis per visą pasaulį. Tai su kanapėmis ir marihuana susiję renginiai vykstantys pirmą Gegužės šeštadienį ar panašiu metu. Demonstracijos, mitingai, įvairūs muzikiniai renginiai, konferencijos ir kita. Kasmetinių maršų vietos ir datos registruojamos bei skelbiamos GlobalMarijuanaMarch.org tinklalapyje.

1999 metais gegužės pirmą buvo surengtas pirmasis GMM Niujorke (JAV). Jo pagrindinis organizatorius Dana Beal subūrė apie 25000 žmonių, kurie užtvindė gatves. Idėja pradėti rengti tarptautinius maršus kilo iš kasmetinių Pro-Pot demonstracijų, kurios buvo rengiamos tik Niujorke. Pradžioje tai vadinta Milijoniniu marihuanos maršu (MMM), 2005 metais pavadinimas pakeistas į – GMM.

Nuo 1999 metų šis renginys jau buvo bandytas (užregistruotas GMM tinklalapyje) surengti per 450 skirtingų miestų visame pasaulyje. Kiekvienoj šaly šis renginys dažniausiai turi savo vietinį pavadinimą kaip Pasaulinė kanapių diena, Kanapių išvadavimo diena, Gandža diena, J diena, Milijono suktinių diena ir pan.

Masiškiausi renginiai vyksta Kanadoje, JAV, Italijoje, Ispanijoje, Čekijoje, Lenkijoje, Ukrainoje, Brazilijoje.

Šaltiniai 

Narkotikai
Kanapė