Lapkričio 7

Lapkričio 7 yra 311-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 312-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 54 dienos.

Informacija

Vardadieniai 
Ernestas – Evelina – Gotautė – Karina – Sirtautas

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1968 – Vilniaus Žirmūnų gyvenamojo mikrorajono architektūra pripažinta geriausia Sovietų Sąjungoje. Jos kūrėjams paskirta valstybinė premija.

Gimimo dienos 
 1790 m. – Karolis Podčašinskis, architektas, vėlyvojo klasicizmo atstovas, romantizmo architektūros pradininkas Lietuvoje (m. 1860 m.).
 1816 m. – Viktoras Julijonas Aramavičius, vertėjas (m. 1892 m.).
 1891 m. – Jonas Petruitis, Lietuvos visuomenės ir karinis veikėjas, pulkininkas (m. 1943 m.).
 1894 m. – Jonas Jasiukaitis, Lietuvos inžinierius, architektas (m. 1976 m.).
 1896 m. – Teofilis Petraitis, dailininkas tapytojas, pedagogas (m. 1978 m.).
 1899 m. – Vincas Kemežys, Lietuvos žurnalistas (m. 1947 m.).
 1917 m. – Pranas Lazutka, Lietuvos gydytojas higienistas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras (m. 2000 m.).
 1919 m. – Jonas Kunca, Argentinos ir Australijos lietuvių visuomenės veikėjas, žurnalistas, gydytojas (m. 2006 m.).
 1926 m. – Vytautas Mikutis, Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras.
 1933 m. – Valentinas Paliūnis, Lietuvos ir Radviliškio rajono politinis veikėjas.
 1938 m. – Sigitas Tamkevičius, SJ, katalikų dvasininkas, Kauno arkivyskupas.
 1942 m. – Liucija Baškauskaitė, Lietuvos kultūros antropologė, visuomenės veikėja, daktarė, profesorė.
 1949 m.:
 Irena Paplonskienė-Juškevičiūtė, choro dirigentė ir pedagogė.
 Jadvyga Zinkevičiūtė, biomedikė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja.
 1950 m.:
 Jonas Bučinskas, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Kazimieras Lukauskas, Lietuvos veterinarijos gydytojas, biomedicinos mokslų daktaras.
 1951 m. – Rimantas Sankauskas, inžinierius, Lietuvos politinis veikėjas.
 1955 m.:
 Arvydas Salda, Lietuvos ir Šiaulių miesto ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gedvydas Vainauskas, Lietuvos žurnalistas, leidybos bendrovės UAB „Lietuvos rytas“ veiklos plėtotojas, akcininkas, krepšinio klubo vadovas.
 1958 m.:
 Artūras Kuncius, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Jonas Bartkus, matematikas, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.
 Laimutė Žūsinienė, Lietuvos pedagogė, Alytaus raj. visuomenės veikėja.
 1961 m.:
 Arūnas Bubnys, Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Regina Čistiakova-Nyderytė, Lietuvos bėgikė.
 1963 m. – Arvaidas Galdikas, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 1976 m. – Agnė Petravičienė, Lietuvos pop muzikos atlikėja, „Kelias į žvaigždes 2“ projekto finalininkė, tarptautinių muzikos festivalių dalyvė ir laureatė.
 1991 m. – Marius Žukovas, Lietuvos futbolininkas, rungtyniaujantis FBK Kaunas komandoje. Taip pat yra Lietuvos jaunimo rinktinės kandidatas.

Mirtys 
 1691 m. – Teodoras Lepneris, Mažosios Lietuvos kultūros tyrinėtojas, evangelikų liuteronų kunigas (g. 1633 m.).
 1861 m. – Napoleonas Ylakavičius, Lietuvos tapytojas, dailininkas dekoratorius (g. 1811 m.).
 1934 m. – Justinas Kibirkštis, Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas (g. 1894 m.).
 1976 m. – Kostas Kanauka, Lietuvos veterinarijos gydytojas, veterinarijos daktaras (g. 1898 m.).
 1979 m. – Antanas Mejeris, Lietuvos agronomas dirvožemininkas, žemės ūkio mokslų kandidatas (g. 1908 m.).
 1982 m. – Juozas Daubaras, Lietuvos fotografas (g. 1895 m.).
 1993 m. – Vladas Būtėnas, Lietuvos žurnalistas, visuomenės veikėjas (g. 1923 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1917 m. – Rusijoje įvyko Spalio Revoliucija.

Gimimo dienos 
 630 m. – Konstantas II, 641–668 m. Bizantijos imperatorius (m. 668 m.).
 1720 m. – Hereklis II, Gruzijos karalius, kurio prašymu XVIII a. pabaigoje Gruzijoje buvo dislokuotos Rusijos imperijos karinės pajėgos, kad apsaugotų šią šalį nuo Persijos ir Turkijos aneksijos (m. 1798 m.).
 1856 m. – Semionas Alapinas, iš Lietuvos kilęs žydų kilmės Rusijos šachmatininkas (m. 1923 m.).
 1867 m. – Marija Sklodovska-Kiuri, lenkų-prancūzų mokslininkė, viena radiologijos srities pradininkių, dukart Nobelio premijos laureatė (m. 1934 m.).
 1891 m. – Dmitrijus Furmanovas, rusų rašytojas (m. 1926 m.).
 1901 m. – Norah McGuinness, Šiaurės Airijos dailininkas ir iliustratorius (m. 1980 m.).
 1903 m. – Konrad Zacharias Lorenz, 1973 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1989 m.).
 1913 m.:
 Albert Camus, prancūzų-alžyriečių kilmės filosofas ir rašytojas, egzistencializmo atstovas. Laikomas vienu žymiausių XX a. prancūzų rašytojų (m. 1960 m.).
 Michailas Solomencevas, tarybinis partinis ir valstybės veikėjas, buvęs TSKP CK Politinio biuro narys, vienas iš antialkoholinės kampanijos iniciatorių (m. 2008 m.).
 1927 m. – Arkadijus Šipunovas, tarybinis rusų ginklų konstruktorius. Rusijos mokslų akademijos narys (1991), buvęs valstybinės įmonės KBP ( 'Prietaisų gamybos konstravimo biuras' ; КБП) Tuloje generalinis direktorius ir generalinis konstruktorius.
 1929 m. – Eric Richard Kandel, 2000 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 1943 m.:
 Andrew Michael Spence, 2001 m. Nobelio ekonomikos premijos laureatas.
 Borisas Gromovas, Rusijos karo ir politikos veikėjas, generolas-pulkininkas.
 1944 m. – Luigi Riva, buvęs Italijos futbolininkas. Iki šiol jis yra daugiausiai įvarčių savo nacionalinėje rinktinėje įmušęs italas.
 1947 m. – Michailas Ivanovičius Barsukovas, buvęs FSB direktorius (1995–1996).
 1959 m.:
 Alexandre Guimarães, futbolo žaidėjas ir treneris, nuo 2005 metų treniruojantis Kosta Rikos vyrų futbolo rinktinę.
 Vytautas Antanas Grigutis, ūkininkas, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas.
 1967 m. – David Guetta, prancūzų didžėjus.
 1970 m. – Markas Rosė, buvęs profesionalus Šveicarijos tenisininkas. Per savo karjerą Markas laimėjo 15 ATP titulų. Jis laimėjo bent po vieną titulą ant visų dangų – grunto, žolės, kilimo ir kietos dangos kortų. Aukščiasias Rosė pasiekimas reitinge buvo devintoji vieta. 1992 metais, Barselonos olimpinėse žaidynėse jis kartu su Jakobu Hlašeku laimėjo aukso medalį. Per savo karjerą Markas laimėjo 6 812 693 JAV dolerių. Jis profesionalu tapo 1988 metais. Marką treniravo Pjeras Paganinis. Rosė gimė Ženevoje, Šveicarijoje. Dabar jis gyvena Monte Karle, Monake.
 1973 m. – Martinas Palermas, Argentinos futbolininkas. Boca Juniors klubo puolėjas, tačiau per savo karjerą atstovavo ir Europos klubams.
 1976 m. – Markas Antonis Filipusis, buvęs profesionalus Australijos tenisininkas. Jis tapo profesionalu 1994 metais, o karjerą baigė 2006 metais. Marko tėtis yra graikas, o mama kilusi iš italų šeimos, bet kalba graikiškai. Jis per savo karjerą laimėjo 11 ATP titulų. Aukščiausia jo pasiekta vieta reitinge buvo aštuntoji.
 1978 m.:
 Jan Johannes Vennegoor of Hesselink, futbolininkas, Nyderlandų rinktinės puolėjas, šiuo metu žaidžiantis Premier League Hull City komandoje.
 Mohamed Aboutreika, futbolininkas, Egipto rinktinės ir El Ahly klubo puolėjas.
 Rio Ferdinandas, anglų futbolininkas, žaidžiantis vidurio gynėjo pozicijoje Manchester United klube.
 1979 m. – Danny Fonseca, futbolininkas, Kosta Rikos rinktinės ir Brujas FC klubo saugas.
 1980 m. – Laryea Kingson, futbolininkas, Ganos rinktinės ir Škotijos Premier lygos Heart of Midlothian klubo saugas.

Mirtys 
 1449 m. – Konradas fon Erlichshauzenas, Vokiečių ordino karinis ir valstybės veikėjas, Vokiečių ordino magistras (g. 1400 m.).
 1494 m. – Džovanis Piko dela Mirandola, italų filosofas (g. 1463 m.).
 1862 m. – Bahaduršachas II, paskutinis Didžiųjų Mogolų ir Timūridų dinastijos valdovas nuo 1837 m (g. 1768 m.).
 1908 m. – Robert LeRoy Parker, garsus Laukinių Vakarų bankų ir traukinių plėšikas, Laukinės Gaujos lyderis (g. 1866 m.).
 1913 m. – Alfredas Raselas Volis, anglų gamtininkas, tyrinėtojas, geografas, antropologas ir biologas. Vienas zoogeografijos pradininkų. Volis pirmasis veikale „Darvinizmas“ pavartojo darvinizmo terminą (g. 1823 m.).
 1944 m. – Richard Sorge, vokiečių žurnalistas, žvalgas, spec. agentas, tarnavęs TSRS pusėje Japonijoje Antrojo pasaulinio karo metu. Japonams pagavus Zorge, jis buvo apkaltintas šnipinėjimu (g. 1895 m.).
 1962 m. – Eleonora Ruzvelt, JAV pirmoji ledi 1933 – 1945 m. Palaikė savo vyro, JAV prezidento Franklino D. Ruzvelto vykdytą Naujojo kurso politiką (g. 1884 m.).
 1980 m. – Steve McQueen, amerikiečių aktorius (g. 1930 m.).
 1982 m. – Erichas Hofmanas, vokiečių kalbininkas, baltistas, habilituotas daktaras (g. 1895 m.).
 1992 m. – Aleksandras Dubčekas, Čekoslovakijos politinis veikėjas, Prahos pavasario lyderis (g. 1922 m.).
 2008 m. – Hidetaka Nišijama, Japonijos ir JAV kovos menų meistras (g. 1928 m.).
 2021 m. – John Tabinaman, buvęs Bugenvilio salos Papua Naujojoje Gvinėjoje prezidentas (g. 1952 m.).

Nuorodos 

Lapkritis