Balandžio 18

Balandžio 18 yra 108-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 109-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 257 dienos.


Informacija

Šventės 
 Tarptautinė paminklų apsaugos diena.
 Pasaulinė radijo mėgėjų diena

Vardadieniai 
Apolonijus – Eitvilas – Girmantė – Undinė – Žara – Kaributas

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1358 – imperatorius Karolis IV pasiūlė Algirdui ir Kęstučiui krikštytis;
1518 – Bona Sforza karūnuota Lenkijos karaliene;
 1694 – Vilniaus vyskupas Konstantinas Kazimieras Bžostovskis ekskomunikavo įtakingiausią Lietuvos didiką ir kariuomenės vadą Kazimierą Joną Sapiegą;
 1791 – Ketverių metų seime priimtas Miestų įstatymas;
 1914 – Krokuvoje įvyko lietuvių socialdemokratų susirinkimas, kuriame dalyvavo Rusijos bolševikų vadas Vladimiras Leninas;
 1960 – Kauno hidroelektrinė pradėjo dirbti pilnu galingumu;
 1990 – Tarybų Sąjunga pradėjo ekonominę Lietuvos blokadą;
 1995 – Seimas priėmė Alkoholio kontrolės įstatymą.

Gimimo dienos 
 1600 m. – Kazimieras Simonavičius, artilerijos inžinierius, raketų išradėjas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras ir karininkas (m. 1651 m.).
 1814 m. – Eustachijus Tiškevičius, grafas, istorikas, kolekcininkas, archeologas, Lietuvos archeologijos pradininkas, Vilniaus laikinosios archeologinės komisijos ir Vilniaus senienų muziejaus steigėjas (m. 1873 m.).
 1827 m. – Jokūbas Geištoras, Lietuvos 1863 m. sukilimo veikėjas (m. 1897 m.).
 1838 m. – Juozas Gedminas, XIX a. lietuvių liaudies akmeninių memorialinių paminklų meistras (m. 1913 m.).
 1855 m. – Jonas Jurgis Bulota, Lietuvos visuomenės ir karinis veikėjas, generolas, veterinarijos gydytojas (m. 1942 m.).
 1869 m. – Jurgis Milančius, vaistininkas ir knygnešys, visuomenininkas ir lietuviškos savimonės puoselėtojas (m. 1956 m.).
 1876 m. – Jurgis Šlapelis, lietuvių kalbininkas, vertėjas, gydytojas, pedagogas, kultūros ir politinis veikėjas (m. 1941 m.).
 1898 m. – Steponas Jankauskas, Lietuvos zoologas hidrobiologas, gamtos mokslų daktaras (m. 1984 m.).
 1908 m. – Rimtas Kalpokas, Lietuvos tapytojas, grafikas (m. 1999 m.).
 1910 m. – Natalija Likevičienė, Lietuvos zoologė, biologijos mokslų kandidatė (m. 1977 m.).
 1924 m. – Kazimieras Ilginis, Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.
 1927 m. – Jurgis Viščakas, Lietuvos fizikas, fizikos ir matematikos mokslų daktaras, akademikas (m. 1990 m.).
 1934 m. – Juozas Karvelis, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
 1937 m. – Liucija Gražina Drąsutienė-Ramonaitė, Lietuvos pianistė, humanitarinių mokslų daktarė, profesorė.
 1938 m. – Jonas Mačys, Lietuvos ir Vilkaviškio raj. politinis bei visuomenės veikėjas, Lietuvos Nepriklausomos valstybės atkūrimo akto signataras.
 1939 m. – Romualdas Granauskas, prozininkas, dramaturgas.
 1940 m. – Česlovas Mančinskas, Lietuvos istorikas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
 1941 m. – Genovaitė Puzinienė, Lietuvos ir Anykščių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1947 m. – Irena Gražulytė, choro dirigentė ir pedagogė.
 1949 m. – Valdas Stanislovas Laurinavičius, Lietuvos biochemikas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 1951 m. – Jonas Kalinauskas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 1952 m.:
 Dalia Kutraitė Giedraitienė, žurnalistė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja.
 Elena Mockuvienė, gydytoja, Lietuvos ir Šiaulių miesto politinė bei visuomenės veikėja.
 1955 m. – Emilija Sakadolskienė-Pakštaitė, pedagogė ir chorvedė, muzikologė, muziko Balio Pakšto duktė.
 1956 m. – Arvydas Juozaitis, filosofas, rašytojas, publicistas, sportininkas, politinis ir visuomenės veikėjas, humanitarinių mokslų daktaras.
 1957 m.:
 Alfredas Laurinavičius, Lietuvos statybos inžinierius, kelininkas, technologijos mokslų daktaras.
 Vytautas Narutis, Lietuvos skulptorius, pedagogas.
 1962 m. – Rima Čelkonienė, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1963 m. – Jonas Kuzminskas, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1964 m. – Artūras Kašalynas, Lietuvos ir Lazdijų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1965 m.:
 Gintaras Chščenavičius, vadybininkas, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Herkus Kunčius, Lietuvos prozininkas, dramaturgas, eseistas.
 1966 m.:
 Rasa Daukšienė-Rimkutė, audėja, tekstilininkė, tautodailininkė.
 Vaidotas Prunskus, Lietuvos ir Švenčionių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1967 m. – Audrius Siaurusevičius, žurnalistas, Lietuvos radijo ir televizijos vadovas (nuo 2008 m. balandžio 1 d.)..
 1973 m. – Vaidas Molotokas, Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1988 m. – Tomas Jaskys, Lietuvos futbolo žaidėjas, žaidžiantis puolėjo pozicijoje. Nuo 2006 m. balandžio mėn. atstovauja FK Alytis Alytus. Ūgis 171 cm, svoris 67 kg.
 1989 m. – Simas Buterlevičius, Lietuvos krepšininkas priklausantis Vilniaus „Lietuvos Ryto“ krepšinio klubui.

Neaprašyti 

 1906 – Jonas Šukys, prozininkas (m. 1987 m.);
 1931 – Pranas Sasnauskas, rašytojas;
 1933 – Albinas Načiulis, dailininkas grafikas;
 1937 – Jurgis Buitkus, prozininkas (m. 2007 m.);
 1970 – Alvydas Petrauskas, skulptorius.

Mirtys 
 1267 m. – Vaišelga, Lietuvos didysis kunigaikštis, vyriausias Mindaugo sūnus. Valdė 1264–1267 m (g. 1223 m.).
 1747 m. – Vladislovas Daukša, mokyklinių dramų autorius, panegirikų eiliuotojas (g. 1677 m.).
 1757 m. – Kazimieras Juraga-Giedraitis, SJ, Lietuvos filosofas, teologas, filosofijos daktaras (g. 1700 m.).
 1898 m. – Ipolitas Jundzilas, Lietuvos gydytojas chirurgas (g. 1846 m.).
 1932 m. – Edvardas Sokolovskis, Lietuvos spaudos ir politinis veikėjas (g. 1878 m.).
 1956 m. – Veronika Dagelytė-Valatkienė, Lietuvos dainininkė (sopranas) (g. 1911 m.).
 1962 m. – Tadas Budraitis, kunigas, muzikos pedagogas, chorvedys (g. 1897 m.).
 1965 m.:
 Boleslovas Jonas Masiulis, Lietuvos teisininkas, visuomenės ir politinis veikėjas (g. 1889 m.).
 Juozas Rajeckas, pedagogas, vargonininkas ir chorvedys (g. 1893 m.).
 Steponas Dargis, vargonininkas ir chorvedys (g. 1888 m.).
 1969 m. – Aleksandras Gudaitis-Guzevičius, tarybinis partinis ir NKVD veikėjas, rašytojas (g. 1908 m.).
 1980 m. – Kazys Germanas, Lietuvos valstybės veikėjas, inžinierius (g. 1897 m.).
 1983 m. – Danutė Marija Nasvytytė, Lietuvos šokėja, choreografė, pedagogė, Australijos lietuvių visuomenės veikėja. Išraiškos šokio pradininkė Lietuvoje (g. 1916 m.).
 1987 m. – Jonas Beinoris, vargonininkas ir chorvedys (g. 1919 m.).
 1996 m. – Jonas Boruta, Lietuvos inžinierius, pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui veikėjas (g. 1915 m.).
 2009 m. – Bronius Talačka, lietuvių aktorius, scenaristas, režisierius (g. 1935 m.).
 2013 m. – Vytautas Šapranauskas, Lietuvos teatro ir kino aktorius, TV laidų vedėjas, humoristas (g. 1958 m.).

Neaprašyti 

 1890 – Mikalojus Godliauskis, vertėjas iš lenkų kalbos (g. 1818 m.);
 1953 – Edvardas Daučiūnas-Jokeris, rezistencinio pasipriešinimo dalyvis, Vyčio apygardos Gedimino rinktinės vadas (1951–1953 m.) (g. 1922 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1025 – Boleslovas I Narsusis karūnuotas pirmuoju Lenkijos karaliumi;
1506 – pradėta dabartinės Vatikano šv. Petro bazilikos statyba;
1663 – Osmanų imperija paskelbė karą šv. Romos imperijai;
1689 – sukilimas Bostone prieš britų vietininką Edmundą Androsą;
 1906 – didysis San Francisko žemės drebėjimas; sugriauta virš 80 procentų miesto ir žuvo apie 3000 žmonių;
 1909 – Žana d’Ark (Jeanne d’Ark) paskelbta palaimintąja;
1930 – BBC naujienų tarnyba vietoje vakaro žinių paskelbė "šiandien nėra naujienų" ir visą žinioms skirtą laiką grojo muziką;
 1945 – Antrasis pasaulinis karas: daugiau nei 1 000 bombonešių atakavo nedidelę Vokietijos salą Helgolandą ir sulygino viską su žeme;
1980 – Pietų Rodezija pavadinta Zimbabve;
2005 – 265-uoju Romos popiežiumi išrinktas vokiečių kardinolas Joseph Ratzinger (Jozefas Racingeris), kuris pasirinko Benedikto XVI vardą.

Gimimo dienos 
 359 m. – Gracianas (Gratian), Romos imperatorius (m. 383 m.);
588 m. – K'an II, majų valdovas (m. 658 m.);
1772 m. – Davidas Rikardas, britų politinis ekonomistas, kuriam priskiriamas ekonomikos susisteminimas; vienas įtakingiausių klasikinės ekonomikos atstovų. Taip pat jis buvo verslininkas, finansininkas ir spekuliantas, stebinęs didele sėkme (m. 1823 m.).
 1902 m. – Menachem Mendelis Schneersonas, Haredi judaizmo rabinas, buvęs septintasis Chabad Lubavitč dvasinis vadovas bei Rebbe (kai kurie hasidai jį laikė žydų mesiju) (m. 1994 m.).
 1904 m. – Peteris Barisonas, latvių kompozitorius, pedagogas (m. 1947 m.).
 1905 m. – George Herbert Hitchings, 1988 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1998 m.).
 1926 m. – Arsenijus Čanyševas, dabarties filosofas, Maskvos valstybinio universiteto profesorius (m. 2005 m.).
 1940 m. – Joseph L. Goldstein, 1985 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 1942 m. – Karlas Johenas Rintas, austrų Formulė-1 lenktynininkas, pasaulio čempionas 1970 m. (m. 1970 m.).
 1979 m.:
 Anthony Denis Davidson, Formulės 1 lenktynininkas. Jis lenktyniavo Minardi, Super Aguri, Honda ir BAR ekipose. Po šių metų Super Aguri pasitraukimo iš Formulės 1 čempionato britas nelenktyniauja. Dabar jis yra Brawn ekipos test pilotas.
 Metas Apsonas, Anglijos futbolininkas (gynėjas), žaidžiantis West Ham United klube ir Anglijos futbolo rinktinėje.
 1981 m. – Milanas Jovanovičius, Serbijos futbolininkas, rungtyniaujantis kairiojo krašto saugo pozicijoje. Anglijos klubo Liverpool FC žaidėjas.
 1984 m. – Felix Katongo, futbolininkas, Zambijos rinktinės ir Pietų Afrikos klubo Mamelodi Sundowns FC saugas.
 1986 m. – Ugis Avotinš, Latvijos ledo ritulio vartininkas.
 2007 m. – Princas Lerotholi David Mohato Bereng Seeiso, pirmasis Lesoto karaliaus Letsie III ir karalienės Masenate Mohato Seeiso sūnus.

Neaprašyti 

 1504 – Filipinas Lipis (Filippino Lippi), italų ankstyvojo renesanso tapytojas;
 1590 – Achmedas I, Osmanų imperijos imperatorius (m. 1617 m.).

Mirtys 
 1335 m. – Liuteris fon Braunšveigas, VOkiečių ordino karinis ir valstybės veikėjas, Vokiečių ordino magistras (g. 1275 m.).
 1864 m. – Juris Alunanas, latvių poetas, kalbininkas, istorikas. Vienas aktyviausių jaunalatvių veikėjų (g. 1832 m.).
 1955 m. – Albertas Einšteinas, vokiečių fizikas, suformulavęs specialiąją reliatyvumo teoriją, o vėliau ir bendrąją reliatyvumo teoriją (g. 1879 m.).
 1958 m. – Maurice Gustave Gamelin, Prancūzijos generolas, vyriausiasis kariuomenės vadas Antrojo pasaulinio karo pradžioje (g. 1872 m.).
 1993 m. – Masahiko Kimura, vienas garsiausių dziudo meistrų (170 cm; 85 kg). (g. 1917 m.).
 2002 m. – Turas Hejerdalas, žymus norvegų keliautojas ir mokslininkas antropologas. Kelių knygų autorius (g. 1914 m.).

Nuorodos 

Balandis