joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Lietuvos dailininkų sąjunga

Lietuvos dailininkų sąjunga – Lietuvos savanoriška kūrybinė organizacija, vienijanti profesionalius dailininkus ir dailėtyrininkus, skatinanti ir propaguojanti sąjungos narių kūrybą, ginanti jų autorines teises, rengianti ir dalyvaujanti kūrybiniuose projektuose. 1940–1941 m. vadinosi Lietuvos dailininkų profesine sąjunga, 1941–1944 m. ir nuo 1989 m. – vėl Lietuvos dailininkų sąjunga, 1944–1989 m. – LTSR dailininkų sąjunga.

Istorija 
Lietuvos dailininkų sąjunga įsteigta 1935 m. Kaune. 1938 m. prie jos prisijungė Lietuvos dailininkų draugija. 1941–1944 m. prie TSRS dailininkų sąjungos Maskvoje veikė LTSR dailininkų sąjungos biuras, kuris vėliau prisijungė prie LTSR dailininkų sąjungos. 1944–1994 m. Lietuvos dailininkų sąjungai priklausė Lietuvos dailės fondas.

Lietuvos meno kūrėjų asociacijos narė. Nuo 1990 m. – Tarptautinės meno asociacijos (IAA), nuo 1996 m. Europos menininkų tarybos (ECA) narė.

Veikla 
Veikia Grafikos, Skulptūros, Tapybos, Tekstilės, Scenografijos, Dailėtyros, Taikomųjų, Monumentaliųjų menų sekcijos. Turi teritorinius skyrius Kaune, Šiauliuose, Panevėžyje ir Klaipėdoje. 2008 m. vienijo 1310 narių.

Konferencijos – suvažiavimai šaukiami kas 4 metai, jose tvirtinama taryba, renkamas pirmininkas. Lietuvos dailininkų sąjungai priklauso:
 Galerija „Arka“ Vilniuje, nuo 1990 m.
 Šv. Jono gatvės galerija Vilniuje, nuo 1991 m.
 Dailininkų sąjungos galerija Vilniuje, nuo 1993 m.
 Galerija „Kairė-Dešinė“ Vilniuje, nuo 1995 m.
 Galerija „XX“ Panevėžyje, nuo 1993 m.
 „Meno parkas“ Kaune, nuo 1997 m.
 Klaipėdos galerija, nuo 1998 m.
 Lietuvos dailininkų sąjungos leidykla, nuo 1997 m. iki 2002 m. Dailės leidybos ir informacijos centras, leidžianti dailės albumus, knygų seriją „Šiuolaikiniai Lietuvos dailininkai“, žurnalą „Dailė“.

1998–2006 m. leistas informacinis leidinys „Mėnraštis“. Nuo 2007 m. balandžio mėn. rengiamas informacinis leidinys „Dailėraštis“, kuris spausdinamas ir platinamas kaip savaitraščio „Literatūra ir menas“ priedas.

Pirmininkai 
 Justinas Vienožinskis – 1935–1936 m.
 Viktoras Vizgirda – 1936–1938 m.
 Adomas Smetona – 1938–1940 m.
 Antanas Žmuidzinavičius – 1940 m.
 Mečislovas Bulaka, Stepas Žukas – abu 1940–1941 m.
 Adalbertas Staneika – 1942–1944 m.
 Liuda Vaineikytė – 1944–1956 m.
 Vytautas Mackevičius – 1956–1958 m.
 Jonas Kuzminskis – 1958–1982 m.
 Konstantinas Bogdanas – 1982–1987 m.
 Bronius Leonavičius – 1987–1992 m.
 Algimantas Biguzas – 1992–1994 m.
 Gvidas Raudonius – 1994–1998 m.
 Vaclovas Krutinis – 1998–2008 m.
 Eugenijus Nalevaika – 2008 - 2012 m.
 Edita Utarienė - 2012 - 2020 m.
Eglė Ganda Bogdanienė – nuo 2020 m.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Lietuvos dailininkų sąjungos svetainė

Dailininku
Arvydas Sekmokas

Arvydas Sekmokas (g. 1951 m. gruodžio 26 d. Kaune) – inžinierius ekonomistas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
1959–1964 m. mokėsi Kauno 4-ojoje vidurinėje mokykloje, 1970 m. baigė Vilniaus S. Nėries vidurinę mokyklą. 1975 m. Vilniaus universitete įgijo ekonominės informatikos specialybę.

1975–1985 m. Lietuvos mokslų akademijos Ekonomikos instituto programinės įrangos sektoriaus vadovas. 1986–1991 m. programinės įrangos gamyklos „Bitas“ prie Vilniaus universiteto Matematikos ir informatikos instituto vyriausiasis technologas.

1991–1992 m. LR ekonomikos ministro Alberto Šimėno pavaduotojas.  1992–1995 m. „International Executive Service Corps“ (IESC) atstovybės Lietuvoje vykdantysis direktorius. 1995–1997 m. „Ericsson“ atstovybės Lietuvoje vykdantysis direktorius. 1999–2004 m. UAB „Navision Software Baltic“ vykdantysis direktorius ir direktorių valdybos narys, 2004 m. „Microsoft Lietuva“ vadovas. 2005–2007 m. UAB „Giritech Baltic“ direktorius. 2007–2008 m. UAB „DocLogix“ direktorius.

2009–2012 m. Andriaus Kubiliaus Vyriausybėje – atkurtos LR energetikos ministerijos vadovas.  Nuo 2015 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys. 

1999 m. vienas iš Lietuvos žinių ekonomikos forumo steigėjų ir pirmasis jo pirmininkas. Domisi parašiutų sportu.

Įvertinimas 
 2015 m. Vytauto Didžiojo ordino Karininko kryžius

Šaltiniai 

|-

Vytauto Didžiojo ordino kavalieriai
Lietuvos energetikos ministrai
Lietuvos ūkio viceministrai
Lietuvos informatikai
Lietuvos parašiutininkai
Vilniaus politikai
Lietuvos Respublikos energetikos ministerija

Lietuvos Respublikos energetikos ministerija – Lietuvos Respublikos Vyriausybės institucija, atliekanti politiką energetinio saugumo, branduolinės energetikos, iškastinių energijos išteklių, atsinaujinančių energijos išteklių, elektros ir šilumos, energijos vartojimo efektyvumo srityse.

Vadovauja Ministro Pirmininko teikimu Lietuvos Respublikos Prezidento skiriamas energetikos ministras.

Istorija 
Įsteigta po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo: 1990 m. spalio 22 d. Vyriausybės nutarimu buvo patvirtinti nuostatai. Panaikinta 1997 m. gegužės 1 d., funkcijas perdavė vykdyti Lietuvos Respublikos ūkio ministerijai. Energetikos ministerija buvo atkurta 2009 m. sausio 27 d., reformavus Ūkio ministeriją (ji liko atsakinga už verslą, inovacijas ir investicijas).  Energetikos ministerija išsiskiria mažiausiu, lyginant su kitomis  ministerijomis, darbuotojų skaičiumi.

Dabartinė vadovybė 
Nuo 2020 m. gruodžio 11 d., energetikos ministerijai vadovauja Dainius Kreivys. 

Viceministrai – Daiva Garbaliauskaitė, Inga Žilienė ir Albinas Zananavičius.

Kancleris – Jaunius Pusvaškis.

Ministrai

Šaltiniai 

Energetikos ministerijos
Lietuvos Respublikos energetikos ministerija
Girvalakiai (Jurbarkas)

Girvalakiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Skirsnemunės seniūnijoje, 4 km į šiaurę nuo Skirsnemunės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Žvyriai

Žvyriai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Skirsnemunės, prie kelio .

Skirsnemunėje, ties Žvyrių kaimo riba stovi Skirsnemunės evangelikų liuteronų bažnyčia (pastatyta 1849 m.), į vakarus nuo kaimo teka Talkoto upelis, piečiau – Nemunas. Telkšo Žvyrių ežeras.

Istorija 
1849 m. Žvyriuose, kur gyveno vokiečių amatininkai, prekiautojai ir dvarų tarnautojai, pastatyta Skirsnemunės evangelikų liuteronų bažnyčia. Po Antrojo pasaulinio karo dauguma vokiečių ištremti arba išvyko į Vokietiją.

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Sliekiškiai

Sliekiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Skirsnemunės seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Pilies, prie krašto kelio . Pro kaimą teka Imsrė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Skirsnemuniškiai II

Skirsnemuniškiai II – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Skirsnemunės seniūnijoje, šiauriau Skirsnemunės.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 
 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Skirsnemuniškiai I

Skirsnemuniškiai I – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Skirsnemunės seniūnijoje, 4 km į šiaurę nuo Skirsnemunės, kairiajame Imsrės krante, netoli Imsrelės ištakų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Petras Mikutaitis (1906-1963), literatūrologas

Šaltiniai

Nuorodos 
 
 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pilis II

Pilis II – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Skirsnemunės seniūnijoje, šiauriau Pilies pirmojo kaimo.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Paantvardys (Skirsnemunė)

Paantvardys – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Skirsnemunės.

Gyventojai

Žymūs žmonės

Kaime gimė Jurgis Baltrušaitis (1873–1944), poetas ir diplomatas. Gimtinė pažymėta paminkliniu akmeniu ir kryžiumi.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Naukaimis II

Naukaimis II (iki 2017 m. Naukaimis) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Pilies. Pro kaimą teka Antvardaitė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Naubariškiai

Naubariškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km nuo Skirsnemunės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Dubinskiai

Dubinskiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 5 km į šiaurės rytus nuo Raudonės, kairiajame Agliuonos krante. 

Kaimas pavadintas sutuoktinių Jadvygos ir Felikso Dubinskų garbei.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Dangutiškė

Dangutiškė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 1 km į pietus nuo Stakių, kairiajame Snietalos krante, netoli nuo jos ir Mituvos santakos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Čerbai

Čerbai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 1 km į rytus nuo Stakių, dešiniajame Snietalos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Bartiškiai

Bartiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Raudonės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Andriušiūnai

Andriūšiūnai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Raudonės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Adomaitiškė

Adomaitiškė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 6 km į šiaurės rytus nuo Raudonės. Kaimo pašonėje išteka Raudonės upelis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Klapatinė

Klapatinė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į šiurę nuo Raudonės, kairiajame Agliuonos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Graužėnai

Graužėnai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Raudonės, 3 km į vakarus nuo Veliuonos, dešiniajame Nemuno krante. Seniūnaitijos centras. Auga saugoma Graužėnų pušis.

Istorija 

Pokario metais veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės partizanai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Naujininkai (Raudonė)

Naujininkai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Stakių, dešiniajame Snietalos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Miškai (Jurbarkas)

Miškai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 8 km nuo Raudonės.

Gyventojai

Išnašos 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Milkūniškė

Milkūniškė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 5 km į šiurės rytus nuo Raudonės. Kaimo pašonėje išteka Vikšrynė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Šambarava

Šambarava – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Stakių, dešiniajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Sausgiriai

Sausgiriai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 4 km į šiaurės rytus nuo Raudonės. Pro kaimą teka Vikšrynės intakas Mutergrabė, iš šiaurės ir rytų supa miškai. Sausgiriai pasiekiami keliuku iš Raudonės.

Istorija 
Pokario metais veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės partizanai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Pranas Murauskas (1923 m. – 1945 m. sausio 9 d.) – Lietuvos partizanas.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pupkaimis

Pupkaimis – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, kilometras į rytus nuo Raudonės.

Istorija 
Pokario metais veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės partizanai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pjauniai

Pjauniai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, kilometras į šiurės rytus nuo Balandžių.

Gyventojai

Išnašos 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pareviai

Pareviai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 5 km į rytus nuo Raudonės. Tvenkinys ant Rudyno upelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pamituvys I

Pamituvys I – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Raudonės seniūnijoje, 2 km į rytus nuo Stakių, piečiau kairiojo Mituvos kranto – prie Rupeikių užtvankos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Apylinkės teismas

Apylinkės teismas – bendrosios kompetencijos teismas, nagrinėjantis bylas pirmąja instancija.

Lietuva

Struktūra 

Lietuvoje veikia bendrosios kompetencijos apylinkių teismai.
Apylinkės teismas susideda iš šio teismo pirmininko, pirmininko pavaduotojo (-ų) ir kitų teisėjų. Teismo pirmininko pavaduotojas Lietuvoje gali būti skiriamas teisme, kuriame yra ne mažiau kaip 10 teisėjų. Apylinkės teisme, kuriame yra daugiau kaip 20 teisėjų, gali būti skiriami 2 pirmininko pavaduotojai.

Prie apylinkės teismo įstatymų nustatyta tvarka gali būti steigiamas Hipotekos skyrius.

Kompetencija 

Apylinkės teismas yra pirmoji instancija (LR teismų įst. 15 str.):
 civilinėms byloms, įstatymų priskirtoms jo kompetencijai;
 baudžiamosioms byloms, įstatymų priskirtoms jo kompetencijai;
 hipotekos teisėjų kompetencijai priskirtoms byloms;
 administracinių teisės pažeidimų byloms, įstatymų priskirtoms jo kompetencijai;
 byloms, susijusioms su sprendimų ir nuosprendžių vykdymu.

Apylinkės teismo teisėjai atlieka ikiteisminio tyrimo teisėjo, vykdymo teisėjo funkcijas, taip pat kitas apylinkės teismo kompetencijai įstatymų priskirtas funkcijas.

Sąrašas 

Lietuvoje veikia 49 apylinkės teismai (2013 m. vasario mėn.)

Vokietija 

Vokietijoje apylinkės teismas ( – pž. 'Tarnybinis teismas') yra pirmosios instancijos teismas nesudėtingose bylose.

Apeliacine instancija apylinkės teismų bylas nagrinėja vad. žemės teismas (Landgericht).

Šaltiniai
Pijus XI

Pijus XI (Pijus XI; tikrasis vardas Ambrogio Damiano Achille Ratti; g. 1857 m. gegužės 31 d. Dezijus, Lombardija – 1939 m. vasario 10 d. Romoje) – 259-asis Romos katalikų popiežius. Popiežiumi išrinktas 1922 m. vasario 6 d.

Biografija 
Gimė 1857 m. gegužės 31 d. mokėsi Grigaliaus universitete, Romoje. Dirbo Milano seminarijoje. 1907 m. tapo vyriausiuoju bibliotekininku. 1911 m. Popiežius Pijus X jį paskyrė Vatikano bibliotekos ir prefekto pavaduotoju.
1918 m. popiežiaus Benedikto XV buvo paskirtas apaštališkuoju vizitatoriumi Lenkijai ir Lietuvai. 1919 m. A. D. Achille Ratti buvo pakeltas arkivyskupu ir paskirtas nuncijumi Lenkijoje. Tuo pat metu jis liko ir Vatikano apaštaliniu vizitatoriumi Lietuvai. 1921 m. A. D. Achille Ratti pakeltas kardinolu. 1922 m. vasario 6 d. buvo išrinktas 259-uoju katalikų popiežiumi.

A. D. Achille Ratti 1920 m. bent du kartus lankėsi Lietuvoje – Vilniuje, Kaune, Kaišiadoryse. 1922 m. popiežius Pijus XI pripažino Lietuvos valstybę de jure. 1926 m. Pijaus XI apaštaline konstitucija Lituanorum gente buvo įkurta pirmoji savarankiška Lietuvos bažnytinė provincija su arkivyskupo metropolito sostu Kaune, 1927 m. rugsėjo 27 d. buvo pasirašytas Vatikano ir Lietuvos santykius apibrėžiantis susitarimas – konkordatas.

Per pontifikato metus Pijus XI paskelbė tris dešimtis enciklikų, pastatė Vatikano muziejaus Pinakoteką, atnaujino biblioteką ir archyvą, inicijavo Bažnyčios istorijos šaltinių publikavimą, pasmerkė totalitarinius režimus ir jų ideologiją Rusijoje, Italijoje, Vokietijoje, protestavo prieš žydų persekiojimus, sudarė beveik dvi dešimtis tarptautinių sutarčių tarp Šventojo Sosto ir kitų valstybių. Pasibaigus kelis dešimtmečius trukusiam konfliktui su Italija, popiežiaus Pijaus XI vardu Vatikano valstybės sekretorius P. Gasparri 1929 m. pasirašė su Italijos ministru pirmininku B. Musoliniu Laterano susitarimus, kuriais buvo pripažintas Vatikano valstybės suverenitetas bei sureguliuoti Vatikano ir Italijos santykiai..

1931 m. vasario 12 d. įkūrė Vatikano radiją.

Nuorodos 
 Biografiniai duomenys  ;
 Vatikano radijas .

Šaltiniai 

Pijus XI
Diplomatai
Italijos dvasininkai
Apolonovka

Apolonovka – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Šimkaičių, kairiajame Bebirvyčio krante, į vakarus nuo .

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Akmeniškė (Jurbarkas)

Akmeniškė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 5 km į rytus nuo Šimkaičių, dešiniajame Bebirvyčio krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Antanava (Jurbarkas)

Antanava – nunykęs kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km nuo Šimkaičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Aušgirys

Aušgirys – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 8 km į šiaurės rytus nuo Šimkaičių, dešiniajame Sartės krante, prie Bebirvyčio ištakų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Giegiai

Giegiai (arba Gegė) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 6 km į šiaurę nuo Vadžgirio, kairiajame Viščiovos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Degimas (Jurbarkas)

Degimas – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 2 km į pietus nuo Griaužų ir 2 km į šiaurės vakarus nuo Baltraitiškės, į vakarus nuo Vidaujos ištakų.

Gyventojai

Išnašos 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Cigelnė (Jurbarkas)

Cigelnė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 11 km į šiaurės rytus nuo Šimkaičių, 3 km į rytus nuo Griaužų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Bulzgeniškiai

Bulzgeniškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Vadžgirio, dešiniajame Bebirvos krante.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vytautas Girdzijauskas (g. 1930), rašytojas prozininkas, visuomenės veikėjas.
 Petras Girdzijauskas (g. 1932), inžinierius statybininkas, politkalinys, rezistencijos tyrinėtojas, knygų autorius.
 Stasys Girdzijauskas (g. 1941), technologijos mokslų daktaras, informatikos mokslų docentas, profesorius.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalupiai

Kalupiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km nuo Vadžgirio. 1935 m. liepos 10 d. Kalupiuose gimė Lietuvos literatūros tyrinėtojas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras Juozapas Girdzijauskas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazokai (Jurbarkas)

Kazokai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 8 km į pietryčius nuo Šimkaičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Jovališkė

Jovališkė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 7 km į pietryčius nuo Šimkaičių, dešiniajame Alsos krante. Kaimo šiauriniu pakraščiu teka Vidauja.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalniškiai (Šimkaičiai)

Kalniškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Vadžgirio. Pro kaimą teka Šaltuona.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Naukaimis (Šimkaičiai)

Naukaimis – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 4 km į šiaurę nuo Vadžgirio. Pro kaimą teka Šaltuona.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Sabos vėliava

Sabos vėliava buvo priimta 1985 m. gruodžio 6 d. (salos nacionalinė diena). Komisijai buvo pateikta 130 įvairių projektų. Pasirinkta vėliava, kurią sukūrė aštuoniolikmetis sabanietis Daniel Johnson.

Saba priėmė olandų suverenitetą po 1816 m. ir naudojo Nyderlandų vėliavą. Tačiau, kadangi kai kurie saliečiai laikė Sabą „respublika“, jie pridėjo specialų simbolį – žalią kopūstą – pabrėžti jų nepriklausomybę, ir šis simbolis buvo naudojamas iki maždaug 1920 m.

Šaltiniai 

Vėliavos
Specialiosios Nyderlandų provincijos
Pabebirvys I

Pabebirvys I (iki 2017 m. Pabebirvys) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Vadžgirio, kairiajame Bebirvos krante. Vakaruose plyti Vadžgirio miškas.

Gyventojai

Išnašos 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pamituvys (Šimkaičiai)

Pamituvys – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Šimkaičių, dešiniajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavidaujys III

Pavidaujys III – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Girdžių seniūnijoje. Pro kaimą teka Vidauja.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Peldžiūnai (Jurbarkas)

Peldžiūnai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 11 km nuo Stakių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Rupeikiai (Jurbarkas)

Rupeikiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 4 km į šiaurės rytus nuo Stakių, dešiniajame Mituvos krante. Kaime yra Mituvos užtvanka.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Leonas Jovaiša

Leonas Jovaiša (1921 m. sausio 11 d. Lieplaukėje, Telšių valsčius – 2017 m. sausio 17 d.) – Lietuvos edukologas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

Biografija 
1933–1937 m. mokėsi Plungės progimnazijoje, 1937–1941 m. – Telšių gimnazijoje kartu su V. Mačerniu. 1950 m. baigė Vilniaus universitetą Istorijos-filologijos fakultetą. 1971 m. pedagogikos mokslų daktaras.

1941–1948 m. dėstė Anykščių, Trakų, Telšių vidurinėse mokyklose ir mokytojų seminarijose, 1948–1958 m. – Klaipėdos mokytojų institute. 1953–1956 m. Klaipėdos miesto švietimo skyriaus Pedagoginio kabineto vedėjas, 1956–1958 m. Klaipėdos internatinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas, direktorius. 1958–1970 m. Švietimo ministerijos Mokyklų mokslinių tyrimų instituto mokslinis sekretorius. 1958–1970 m. dėstė Vilniaus pedagoginiame institute (dabar – Lietuvos edukologijos universitetas), 1970–1995 m. – Vilniaus universitete, 1978–1986 m. Pedagogikos katedros vedėjas. 1993–1996 m. – Kauno technologijos universiteto dėstytojas. Nuo 1973 m. profesorius.

Tęstinio mokslinių darbų rinkinio „Acta paedagogica Vilnensia“ 1991 m. steigėjas, 1991–2000 m. sudarytojas ir vyr. redaktorius. 1990 m. išvertė I. Kanto knygą „Apie pedagogiką“.

Sūnūs Tomas Jovaiša, Linas Jovaiša, Eugenijus Jovaiša, vaikaitis Marius Jovaiša.

Bibliografija 
 Mokinių parengimo rinktis profesiją pagrindai, 1970 m.
 Psichologinė diagnostika, 1975 m.
 Profesinio orientavimo pedagogika, 1978 m.
 Asmenybė ir profesija, 1981 m.
 Ugdymo gairės, 1985 m.
 Pedagogikos pagrindai, su kitais, 2 t. 1987–1989 m.
 Pedagogikos terminai, 1993 m.
 Edukologijos pradmenys, 1993 m. 4 leid. 2001 m.
 Edukologijos įvadas, 1993 3 leid. 2001 m.
 Hodegetika: auklėjimo mokslas, 1995 m.
 Toks gyvenimas, 2000 m.
 Ugdymo mokslas ir praktika, 2001 m.
 Enciklopedinis edukologijos žodynas, Gimtasis žodis, 2007 m., ISBN 9955-512-92-X

Įvertinimas 
 2001 m. Gedimino 5 laipsnio ordinas

Šaltiniai 

Lietuvos edukologai
Lietuvos pedagogai
Lietuvos redaktoriai
Žvirblaukys

Žvirblaukys – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Vadžgirio, dešiniajame Bebirvos krante.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Jonas Ambrukaitis (g. 1938 m.) - logopedas, socialinių mokslų daktaras, profesorius.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavidaujys (Šimkaičiai)

Pavidaujys – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 4 km į pietryčius nuo Šimkaičių, dešiniajame Vidaujos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Stulgiai (Jurbarkas)

Stulgiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Vadžgirio, kairiajame Šaltuonos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilkalnis (Jurbarkas)

Šilkalnis – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 4 km į šiaurę nuo Šimkaičių, dešiniajame Bebirvos krante, truputį į vakarus nuo krašto kelio  ir Tolupio bei Bebirvos santakos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Vidauja (Jurbarkas)

Vidauja – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 6 km į rytus nuo Šimkaičių, dešiniajame Vidaujos upės krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Vidgiris

Vidgiris – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Šimkaičių seniūnijoje, 3 km į rytus nuo Šimkaičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Bereiviškiai

Bereiviškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Veliuonos, kairiajame Snietalos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Birbiliškė (Jurbarkas)

Birbiliškė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, dešiniajame Akmenos krante, 2 km į šiaurės vakarus nuo Tamošių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Džiaugiai

Džiaugiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 2 km į pietvakarius nuo Tamošių, kairiajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Kelmickai

Kelmickai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 2 km į rytus nuo Tamošių. Pro kaimą teka Gausantė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Liucinava

Liucinava – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 3 km į šiaurės rytus nuo Tamošių, dešiniajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Minelgai

Minelgai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Tamošių, dešiniajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Stalioriai (Jurbarkas)

Stalioriai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, prie Mituvos ir jos intako Akmenos santakos, 5 km į rytus nuo Stakių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pelučiai

Pelučiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 5 km į šiaurę nuo Veliuonos, dešiniajame Gystaus krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pelutėliai

Pelutėliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 6 km į šiaurę nuo Veliuonos, kairiajame Snietalos krante, šiauriau Pelučių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Skardinė (Jurbarkas)

Skardinė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Tamošių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Škeršpyliai

Škeršpyliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 5 km į rytus nuo Stakių. Pro kaimą teka Akmena.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Terespolis (Jurbarkas)

Terespolis – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Veliuonos, dešiniajame Gystaus krante. Prie Terespolio išteka Agliuona.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Zubrickai

Zubrickai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 1 km į rytus nuo Tamošių, kairiajame Mituvos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Želmenai

Želmenai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 2 km į vakarus nuo Gricių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Žibintai

Žibintai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Veliuonos seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Veliuonos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Daugeliškiai (Jurbarkas)

Daugeliškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km nuo Armeniškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Aukštrakis

Aukštrakis – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, į šiaurės vakarus nuo Klausučių. Šalia kaimo teka Gystus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Burbinė

Burbinė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 7 km į šiaurę nuo Klausučių. Pro kaimą teka Juodpjaunis.

Gyventojai

Išnašos 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Daujotai (Jurbarkas)

Daujotai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 4 km į šiaurę nuo Burbiškių, Vosbutų kaimo pietuose.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Eimučiai (Jurbarkas)

Eimučiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 5 km į šiaurę nuo Seredžiaus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Domantai (Jurbarkas)

Domantai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Seredžiaus, kairiajame Armenos krante.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Domantuose 1878 m. lapkričio 16 d. gimė vargonininkas, chorvedys Jonas Hodelis.

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Gadvaišai

Gadvaišai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 6 km į šiaurės rytus nuo Seredžiaus, 3 km į pietryčius nuo Burbiškių, dešiniajame Dubysos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Girkai

Girkai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Klausučių, dešiniajame Armenos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Justinas Bonaventūra Pranaitis

Justinas Bonaventūra Pranaitis (1861 m. liepos 27 d. Zanavykijoje, Griškabūdžio parapijoje, Panenupių kaime – 1917 m. sausio 28 d. Peterburge) – Peterburgo akademijos hebraistikos profesorius, kunigas, misionierius, keliautojas, visuomenės veikėjas ir spaudos bendradarbis.

Justinas Bonaventūra Pranaitis gimė pasiturinčių ūkininkų šeimoje. Tėvas – Eliziejus Pranaitis, motina – Marijona Pranaitienė. Sesers Marijonos vyras – Saliamonas Banaitis. Pradinį išsilavinimą įgijo Lukšiuose ir Griškabūdyje, Marijampolės gimnazijoje baigė 4 klases. 1878 m. įstojo į Seinų kunigų seminariją. Nuo 1883 m. toliau studijavo teologiją Peterburgo akademijoje, apgynė magistro darbą „Christianus in Talmude Iudaeorum sive Rabbinicae doctrinae de Christianis secreta", teologijos magistras (1887 m.). Taip pat gilinosi į hebraistiką. Peterburgo akademijos hebraistikos profesorius Danielius Chwolson J. Pranaitį pripažino geriausiu savo studentu. J. B. Pranaitis baigęs studijas, tapo Hebrajų kalbos katedros vedėju, buvo hebrajų kalbos, liturgijos ir bažnytinio giedojimo dėstytojas. Nuo 1890 m. Peterburgo akademijos dvasios vadovas, nuo 1891 m. – vicerektorius.

1886 m. Griškabūdyje Seinų vyskupo padėjėjas Juozas Olekas įšventino kunigu. Sielovadininkas Nižnij Novgorode, Urale bei kitose 1863 m. sukilėlių tremties vietose Sibire. 1897 m. pasiųstas „ištirti Turkestano katalikų padėties“, nuo 1900 m. – misionierius (savo noru) Turkestane. Užsiėmė čia esančių latvių, vokiečių, lenkų, prancūzų katalikų sielovada, buvo čia gyvenančių lietuvių, vokiečių, lenkų, prancūzų, italų ir kitų europiečių katalikų dvasios vadovu.

Puikiai mokėjo 6 kalbas.

1892 m. lotynų kalba parašė knygą „Christianus in Talmude Iudaeorum“. Tai veikalas, tvirtinąs, jog žydai nuo krikščionybės atsiradimo ligi naujausių laikų nekenčią krikščionių, todėl išpopuliarėjęs tarp antisemitų. Knyga greitai buvo išversta į lenkų (1892), prancūzų (1892), vokiečių (1894), taip pat rusų (1911), lietuvių (1912), anglų (1939), italų (1939) ir ispanų kalbas.
1912 m. J. Pranaitis dalyvavo žydo Menahemo Mendelio Beiliso, kaltinamo ritualine žmogžudyste, teisme kaip ekspertas. Pranaitis palaikė kaltinimą, bet Beilisas buvo išteisintas – tai buvo Rusijos antisemitų pralaimėjimas.

Mirus palaikai nugabenti į Taškentą, palaidoti prie Pranaičio statytos bažnyčios. 1923 m. bolševikai kapą išniekino, išmetė palaikus (jų buvimo vieta iki šiol nežinoma). Pagal kitus šaltinius palaikai buvo perlaidoti Taškento krikščionių kapinėse, bet perlaidojimo vieta dabar užmiršta.

Bibliografija 
 Pranaitis, I. B.: The Talmud Unmasked: The Secret Rabbinical Teachings Concerning Christians ISBN-13 9781428654143 talmudunmasked.com.

Šaltiniai 

 „XXI amžius“ Nr.33, 2008 gegužės 2 d.; taip pat: Bernardas Aleknavičius. „Zanavykas, drebinęs pasaulį“ // XXI amžius, 1997 07 25, Nr. 58, p. 11.
(1626)
 Šv. Pijaus kunigų brolijos informacija;
 Bautzeno bažnytinis leksikonas Pranaičio biografija ;
 Knyga „Krikščionis žydų talmude, arba, Slaptingas rabinų mokslas apie krikščionystę“ lietuvių kalba elektroninėje bibliotekoje www. e-paveldas. lt.

Lietuvos kunigai
Lietuvos visuomenės veikėjai
Lietuvos orientalistai
Goniūnai

Goniūnai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Klausučių, kairiajame Armenos krante, žemiau jos ir Armeniuko santakos bei Goniūnų užtvankos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Grivančiai

Grivančiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Seredžiaus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Išlestakiai

Išlestakiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 2 km į rytus nuo Burbiškių, dešiniajame Dubysos krante, piečiau Žvėrupio ir šiauriau Margupio žiočių, ties buvusio Kilovos malūno užtvankos likučiais. Išlestakių kaime tėra vienintelis Laiconų viensėdis, kuriame yra 7 gyventojai.

Išlestakiuose registruota Lietuvos speleologijos asociacijos būstinė, veikia Valstybinio Margupio botaninio draustinio privatus informacijos centras ir Speleo-info-centras "Karsa", yra Editos ir Eriko Laiconų ekologinis gyvulininkystės ūkis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Jurgiškiai (Jurbarkas)

Jurgiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Burbiškių, į šiaurę nuo kairiojo Žvėrnupio ir į vakarus nuo dešiniojo Dubysos krantų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Merontiškiai

Merontiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Seredžiaus, prie kelio Klausučiai – Seredžius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Paarmenys

Paarmenys (seniau Šiaudiniai, Burliokiškiai) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Armeniškių, kairiajame Armenos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Motiškiai

Motiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Seredžiaus.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kaime gimė lietuvių kompozitorius Stasys Šimkus (1887–1943), žurnalistas Antanas Bružas (1893–1970).

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavambaliai

Pavambaliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į šiaurės rytus nuo Klausučių, kairiajame Armeniuko krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pikčiūnai (Jurbarkas)

Pikčiūnai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, šiauriau Klausučių, kairiajame Armenos krante.

Istorija 

XX a. tarpukariu Pikčiūnų dvaras išparceliuotas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Pieštvėnai

Pieštvėnai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Seredžiaus.

Istorija 

Kaimo apylinkėse XIV a. stovėjo Pieštvės pilis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Rukšioniai

Rukšioniai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į vakarus nuo Klausučių, dešiniajame Armenos krante, prie jos tvenkinio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Paupstaliai

Paupstaliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Vosbutų, pro kaimą teka Upsala.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Skubai

Skubai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Vosbutų, dešiniajame Dubysos krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Spruktai (Jurbarkas)

Spruktai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Klausučių, piečiau Snietalos ištakų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Šilaitynė

Šilaitynė – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Klausučių. Pro kaimą teka Snietala.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Vambaliai

Vambaliai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į šiaurės rytus nuo Klausučių, dešiniajame Armeniuko krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Žardiškiai

Žardiškiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į vakarus nuo Vosbutų. Pro kaimą teka Armena ir Juodpjaunis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Žemaitaičiai

Žemaitaičiai – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, Seredžiaus seniūnijoje, 3 km į pietryčius nuo Burbiškių ir 1 km į vakarus nuo Dubysos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jurbarko rajono savivaldybės gyvenvietės
Spingiai (Pajūris)

Spingiai – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 6 km nuo Pakisio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Zigmas Jukna

Zigmas Pranciškus Jukna (1935 m. liepos 13 d. Palūkstyje, Telšių apskritis – 1980 m. spalio 7 d. Vilniuje) – Lietuvos irkluotojas, irklavimo teisėjas.

Biografija 
Baigė Varnių vidurinę mokyklą. 1961 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą. Nuo 1972 m. Tarptautinės irklavimo federacijos (FISA) teisėjas.

Sportiniai pasiekimai 
Irklavo dvivietę su vairininku, keturvietę su vairininku ar be jo ir aštuonvietę valtis. 
 1960–1969 m. SSRS irklavimo čempionas
 1961 m., 1965 m., 1967 m. Europos irklavimo čempionas
 1962 m., 1966 m. pasaulio irklavimo vicečempionas
 1960 m. Romos olimpinės žaidynės – sidabro medalis, porininkas Antanas Bagdonavičius
 1964 m. Tokijo olimpinės žaidynės – 5 vieta
 1968 m. Meksiko olimpinės žaidynės – bronzos medalis, aštuonvietėje dar irklavo Vytautas Briedis, Juozas Jagelavičius, Jonas Motiejūnas
 1962 m. Filadelfijos tarptautinės irklavimo regatos nugalėtojas
 1964 m. Henlio tarptautinės irklavimo regatos nugalėtojas

Bibliografija 
 Kelias į Olimpą / Zigmas Jukna (sud. Vytautas Gudelis). – Vilnius: Žara, 2005. – 151 p.: iliustr. – ISBN 9986-34-143-4

Įvertinimas 
 1960–1961 m. Geriausias Lietuvos sportininkas
 1965 m. SSRS nusipelnęs sporto meistras
 1979 m. LTSR nusipelnęs kūno kultūros ir sporto darbuotojas

Šaltiniai 

TSRS olimpiečiai
Lietuvos irkluotojai
Lietuvos irklavimo teisėjai
Zeferinas Juknevičius

Zeferinas Juknevičius (, g. 1913 m. Buenos Airėse, Argentina) – Argentinos lietuvių veikėjas.

Biografija 
Baigė komercijos mokslus. Dirbo Argentinos sveikatos departamento inspektoriumi. Lietuvių katalikų Šv. Kazimiero bendruomenės veikėjas, Jaunųjų vyrų draugijos (vėliau Argentinos lietuvių jaunimo draugija) pirmininkas. Nuo 1935 m. redagavo savaitraštį „Švyturys“. 1940 m. Lietuvai išlaisvinti centro propagandos sekretorius, vėliau pirmininkas. Nuo 1947 m. Buenos Airėse įkūrė ir vedė Lietuvos aidų (Ecos de Lituania) radijo valandėlę. 1958 m. Argentinos lietuvių organizacijų ir spaudos tarybos pirmojo prezidiumo pirmininkas. 1960 m. Pietų Amerikos lietuvių I kongreso, vykusio Buenos Airėse, iniciatorius ir pirmininkas, kitų, 1963 m., 1965 m. ir 1967 m. kongresų vienas organizatorių. Išvertė į ispanų k. lietuviškų leidinių. Argentinos spaudoje rašė Lietuvos laisvės kovos klausimais.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Ecos de Lituania 

Lietuvos redaktoriai
Argentinos lietuviai
Marija Danutė Jukniūtė

Marija Danutė Jukniūtė-Bžeskienė (g. 1943 m. sausio 1 d. Papušinyje, Raseinių valsčius) – Lietuvos grafikė, scenografė.

Biografija 
1967 m. baigė Lietuvos dailės institutą. 1965–1968 m. dirbo Ryšių ministerijos Spaudos platinimo valdyboje. 1971–1979 m. dėstė Kauno dailės mokykloje.

Kūryba 
Sukūrė litografijų: triptikai „Žemėje“ 1969 m., „Skriejantis laikas“ 1972 m., ciklas „Būtis“ 1974 m. Nutapė portretų. Kūriniai sudėtingos kompozicijos, preciziškai atlikti, juose gausu alegorinių, simbolinių įvaizdžių; tapybiškais šešėliavimo efektais sukurta erdvės įspūdis, paslaptinga, dramatinė atmosfera.

Pagal savo estampų ciklus „Būtis“ ir „Mirties sparnai“ su I. Zabarauskaite sukūrė scenografiją ir kostiumus – A. Rekašiaus baletui „Aura“ (1987 m., Lietuvos operos ir baleto teatras). Nuo 1967 m. dalyvauja parodose Lietuvoje ir užsienyje, individuali paroda surengta Kaune 1973 m. Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus, Nacionalinis Čiurlionio dailės muziejus.

Iliustruotos knygos 
 Vytautė Žilinskaitė. Kaktuso paslaptis, 1973 m., Ikaras antrasis, 1990 m.
 Emilja Liegutė. Užmigęs miestas, 1978 m.
 Kazys Saja. Liepsnojanti kriaušė, 1981 m., Melų diena, 1982 m., Sielų mainai, 1984 m., Gvidono apsiaustas, 1988 m.

Šaltiniai 

Lietuvos grafikai
Lietuvos scenografai
Irina Jukova

Irina Jukova (1924 m. gruodžio 20 d. Maskvoje, Rusija – 2010 m. gegužės 28 d. Prahoje, Čekija) – Lietuvos teatrologė, humanitarinių mokslų daktarė.

Biografija 
Gimė Lietuvos bajorų, ištremtų po 1863 m. sukilimo į Sibirą, palikuonio, 1938 m. represijų aukos Konstantino Jukovo, šeimoje. 1945 m. ištekėjo už Čekoslovakijos diplomato, Slovakijos sukilimo dalyvio Vaclavo Vaško, po metų jiems gimė duktė Marija. Čekoslovakijoje įvykus komunistiniam perversmui vyras buvo atšauktas, o netrukus suimtas ir nuteistas 7 m. kalėjimo. 1949 m. Stalinas anuliavo visas sovietinių piliečių santuokas su užsieniečiais. 1953 m. baigė Lunačiarskio teatro meno institutą Maskvoje, Pavelo Markovo mokinė.

Studijų metais susipažino su lietuviais studentais, jos vyru tapo Julijonas Juozas Lozoraitis, 1954 m. jiems gimė sūnus Julijus Lozoraitis.

1959–1993 m. dėstė LSSR konservatorijoje, nuo 1989 m. docentė. 1986 m. Sąjunginiame menotyros mokslo tyrimų institute apgynė disertaciją „Lietuvos TSR rusų valstybinio dramos teatro kūrybinis kelias (1946–1981 m.)“, menotyros mokslų kandidatė.  Parašė straipsnių teatro temomis. 

1993 m. apsigyveno Prahoje su pirmuoju vyru. Palaidota Prahoje.

Bibliografija 
 Русский драматический театр Советской Литвы: творческий путь Государственного русского драматического театра Литовской ССР (1946–1981). – Vilnius: Vaga, 1988. – 134 p.: iliustr. – ISBN 5-415-00081-X

Šaltiniai 

Lietuvos menotyrininkai
Lietuvos pedagogai
Ipolitas Jundzilas

Ipolitas Jundzilas (, 1846 m. prie Eišiškių – 1898 m. balandžio 18 d. Vilnius, palaidotas Rasų kapinėse) – Lietuvos gydytojas chirurgas.

Biografija 
Anksti neteko tėvų ir 1858 m. buvo atiduotas auklėti į Bajorų institutą Vilniuje, nuo 1863 m. mokėsi Vilniaus gimnazijoje ir 1865 m. ją sėkmingai baigė. Dorpato universitete 1870 m. įgijo gydytojo diplomą, studijų metais priklausė korporacijai Konvent Polonia. Dvejus metus tobulinosi Berlyne pas žymius to meto klinicistus. Gimtajame universitete parašė ir sėkmingai apgynė disertaciją, 1873 m. suteiktas daktaro laipsnis. Nuo 1874 dirbo gydytoju Vilniuje, 1875–1887 m. Šv. Jokūbo ligoninėje. Pirmasis Vilniuje atliko laparotomiją, paskelbė naują pūlingo pleurito gydymo būdą, Bazedovo ligą pradėjo gydyti chirurginiu būdu, atliko įvairių plastinių operacijų. Nuo 1887 m. Savičiaus ligoninės vyr. gydytojas. 1879 m. Vilniaus gubernijos medicinos administracijos narys patarėjas, 1897–1898 m. Vilniaus medicinos draugijos pirmininkas.

I. Jundzilo iniciatyva išleistas Vilniaus medicinos draugijos istorinis albumas (Album Historicum Cesareae Societas Medicinae Vilnensis).

Šaltiniai 

Lietuvos gydytojai
Lietuvos visuomenės veikėjai
Dėdės Tomo trobelė

Dėdės Tomo trobelė () – Harriet Beecher-Stowe romanas.

Pagrindinis kūrinio veikėjas afroamerikietis. Romane vaizduojamas afroamerikiečių vergų likimas JAV XIX a. dešimtmetyje. Romanas ekranizuotas daugybę kartų. Lietuvių kalba išversta JAV (vertėjas Leopoldas Dymša).

Literatūra 
 Dėdės Tomo trobelė: romanas / Harriet Beecher Stowe (iš anglų kalbos vertė Vanda Šiugždinienė). – Vilnius: Alma littera, 2004. – ISBN 9955-08-453-7
 Dėdės Tomo trobelė: romanas / Harriet Beecher Stowe (iš anglų kalbos vertė Vanda Šiugždinienė). – Vilnius: Alma littera, 2011. – 366 p. – ISBN 978-9955-08-453-2

Nuorodos 

 Digitalizuota iliuostruota romano versija  Edinburgas, 1853 m.
 Muziejaus „Dėdės Tomo trobelė“ tinklalapis Dresden (Ontario)

Romanai
JAV kultūra
Virgilijus Juodakis

Virgilijus Juodakis (g. 1934 m. gegužės 12 d. Šilutėje) – žurnalistas, fotografas, pirmasis Lietuvos fotografijos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras.

Biografija 
1941–1947 m. su tėvais gyveno tremtyje Komijoje. 1954 m. baigė Kauno 1-ąją berniukų vidurinę mokyklą ir Juozo Gruodžio muzikos mokyklą, įgydamas muzikos mokytojo ir orkestro artisto specialybes. 1954–1957 m. LSSR konservatorijoje studijavo violončelę. 1957–1958 m. politinis kalinys, kalėjo Mordovijoje. 1958–1959 m. grojo violončele Vilniaus filharmonijos orkestre. 1959–1963 m. Gamtos apsaugos komiteto fotografas ir kino operatorius, fotografavo laukinius žvėris bei paukščius, gamtos paminklus. 1963–1965 m. Vilniaus televizijos teleoperatorius. 1964 m. Vilniaus universiteto Istorijos-filologijos fakultete baigė žurnalistiką.

1965–1970 m. žurnalo „Moksleivis“ fotožurnalistas ir mokslo populiarinimo skyriaus vedėjas. 1970–2000 m. Vilniaus universitete dėstė žurnalistiką: 1970–1990 m. Istorijos fakultete, 1990–2000 m. Komunikacijos fakultete; nuo 1985 m. docentas. Mokslinių interesų sfera – fotožurnalistika. 1973 m. apgynė disertaciją „Fotografijos istorijos Lietuvoje bruožai iki 1940 m.“, istorijos mokslų kandidatas.  Tai buvo pirmas mokslinis darbas iš Lietuvos fotografijos istorijos mūsų šalyje. Nuo 1993 m. dienraštyje „Lietuvos rytas“ rengė savaitinį puslapį sodininkams mėgėjams „Sodo lapas“. 1997 m. įsteigė viešąją įstaigą „Fotoreporterių gildija“ kūrybiniams fotožurnalistiniams konkursams rengti.

Nuo 1961 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos narys. 1969 m. dalyvavo kuriant Lietuvos fotografijos meno draugiją, jos organizacinio komiteto narys. Jam ir Antanui Diliui bendradarbiaujant, 1973 m. Šiauliuose įkurtas visuomeninis Fotografijos meno draugijos fotografijos muziejus. Nuo 1982 m. Europos fotografijos istorijos asociacijos narys. Tarptautinė meninės fotografijos federacija (FIAP) suteikė visuomenininko garbės vardą (ESFIAP). Parašė mokslinių straipsnių apie fotožurnalistikos raidą, jos žanrus, daugiaaspektę analizę ir kūrybinių konkursų specifiką.

Bibliografija 
 Išrasta Lietuvoje… – Vilnius: Mintis, 1968. – 39 p.: iliustr.
 Lietuvos fotografija, kn. 2 / dail. Alfonsas Augaitis. – Kaunas, 1969. – 182 p.: iliustr.
 Balys Buračas: albumas / dail. Vilius Ambrazevičius. – Vilnius: Vaga, 1971. – 160 p.: iliustr.
 Fotožurnalistikos žanrų sistema ir jos struktūra: mokymo priemonė. – Vilnius, 1987. – 108 p.: iliustr.
 Lietuvos fotografijos istorija, 1854–1940 / Virgilijus Juodakis; sud. Stanislovas Žvirgždas, dail. Vilius Armalas. – Vilnius: Austėja, 1995. – 166 p.: iliustr. – ISBN 9986-464-06-4
 Susipažinkime: specialybės dalykų dėstytojai 1949–1999 metais: žurnalistikos specialybei Vilniaus universitete 50 metų: jubiliejinis leidinys. – Vilnius: Fotoreporterių gildija, 1999. – 112 p.: iliustr. – ISBN 9986-9347-0-2

Įvertinimas 
 2007 m. medalis „Už nuopelnus žurnalistikai“ (Lietuvos žurnalistų sąjunga)

Šaltiniai 

Lietuvos fotožurnalistai
Vilniaus universiteto dėstytojai
Vladas Juodeika

Vladas Juodeika (1900 m. rugpjūčio 25 d. Grinkiškyje, Kauno gubernija – 1977 m. rugsėjo 11 d. Los Andžele, JAV) – Lietuvos ekonomistas, ekonomikos daktaras, spaudos darbuotojas, visuomenės veikėjas.

Biografija 
1919 m. baigė Kauno karo mokyklą, savanoriu dalyvavo Lietuvos nepriklausomybės kovose. 1923 m. baigė Kauno „Aušros“ gimnaziją. 1927 m. Graco universitete baigė socialinius mokslus, 1927 m. ekonomikos daktaras.

1928–1932 m. LR finansų ministerijos, 1932–1935 m. Valstybės Tarybos referentas, 1935–1940 m. kainų tvarkytojas, dalyvavo kuriant standartizacijos sistemą. 1933 m. su kitais įsteigė Socialinių ir politinių mokslų institutą Kaune, 1933–1940 m. jo valdybos narys. Nuo 1935 m. priklausė Lietuvos žurnalistų sąjungai.  1936–1940 m. žurnalo „Tautos ūkis“ vyr. redaktorius. 1940–1941 m. Pramonės departamento direktorius. 1942–1944 m. Vytauto Didžiojo universiteto Filosofijos fakulteto dėstytojas. Nacių okupacijos metais dalyvavo pasipriešinimo judėjime.

1946 m. išvyko į JAV. Dėstė politinius mokslus Šv. Benedikto koledže (Ačisonas, Kanzaso valstija), Briar Klifo koledže (Siu Sitis, Ajovos valstija), 1949–1974 m. Portlendo universitete, nuo 1949 m. profesorius. 1970 m. Lietuvos katalikų mokslų akademijos narys.

Parengė Lietuvos ūkio tvarkymo įstatymų projektų (akcizo ir valstybinių monopolių), ūkio pertvarkymo planų (mūrinės statybos, alaus, tabako pramonės). Bendradarbiavo periodiniuose leidiniuose „Tautos ūkis“, „Vairas“, „Židinys“, „Naujoji Romuva“, „Rytas“, „Lietuvos aidas“, „Ost-Europa Wirtschaft“ ir kituose. Svarbiausiame veikale „Didžioji iliuzija – marksizmas teorijoje ir tikrovėje“ (2 t., išsp. 1978–1979 m. Bostone ir Brukline) kritikavo Karlo Markso teoriją.

Šaltiniai 

Lietuvos ekonomistai
Lietuvos dėstytojai
JAV lietuviai