Algirdas Paleckis

Algirdas Paleckis (g. 1971 m. gegužės 20 d. Berne, Šveicarija) – Lietuvos ir Vilniaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas, politinio judėjimo „Teisingumo aušra“ lyderis. Nuteistas už šnipinėjimą Rusijos naudai.

Biografija 
 
Tėvas – politikas Justas Vincas Paleckis, senelis – Justas Paleckis (laikinasis okupuotos Lietuvos prezidentas). Brolis  – žurnalistas Rimvydas Paleckis. 1989 m. baigė Vilniaus 27-ąją vidurinę mokyklą, 1994 m. baigė Vilniaus universitetą, žurnalistas ir tarptautinių santykių specialistas. 1994–1995 m. tarptautinius santykius studijavo Paryžiaus administravimo institute.

1994 m. Lietuvos Respublikos Užsienio reikalų ministerijos santykių su Europos Sąjunga skyriaus tarnautojas, 1997–2001 m. Briuselyje Lietuvos Respublikos misijos prie ES pirmasis sekretorius, atsakingas už ryšius su Europos Parlamentu, švietimo, mokslo ir kultūros programas, ryšius su žiniasklaida. 2001–2003 m. Užsienio reikalų ministerijos Vakarų Europos šalių skyriaus vedėjas.

2003 m. Seimo pirmininko pavaduotojo patarėjas, 2004 m. Seimo Socialdemokratinės koalicijos frakcijos referentas. 2004–2007 m. Seimo narys. 2007–2008 m. Vilniaus miesto savivaldybės mero pavaduotojas.

2007 m. lapkričio 8 d. A. Paleckio iniciatyva įvyko pirmasis „Kubos draugų klubo“ susirinkimas.

2003–2008 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Vilniaus skyriaus narys, partijos spaudos tarnybos vadovas, tarptautinis sekretorius, 2006–2008 m. Vilniaus skyriaus pirmininkas. 2008 m. sausio 15 d. LSDP vadovybės iniciatyva pašalintas iš LSDP. Po pašalinimo su grupe bendražygių pradėjo kurti naują politinį judėjimą „Frontas“. Ne kartą dalyvavo ir rėmė įvairius mitingus, dalyvavo 2008 m. Seimo rinkimuose, tačiau partija neperkopė minimalaus 5 % barjero ir į Seimą nepateko, o pats A. Paleckis pralaimėjo Visagino – Zarasų vienmandatėje rinkimų apygardoje.

2009 m. išrinktas Socialistinio liaudies fronto pirmininku (2009 m. gruodžio 19 d. Vilniuje įvyko jungiamasis partijos „Frontas“ ir Lietuvos socialistų partijos suvažiavimas; naujai įkurta partija pavadinta Socialistiniu liaudies frontu).

2007–2011 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys, miesto vicemeras.

2013 m. kovo 7 d. prezidentės Dalios Grybauskaitės dekretu A. Paleckis buvo išbrauktas iš valstybės apdovanotųjų sąrašo (2004 m. laikinai einantis prezidento pareigas Artūras Paulauskas apdovanojo A. Paleckį ordinu „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžiumi).

2014 m. lapkričio 29 d. atsisakius dalyvauti partijos pirmininko rinkimuose, nutraukti A. Paleckio kaip „Socialistinio liaudies fronto“ pirmininko įgaliojimai (naujuoju pirmininku išrinktas Edikas Jagelavičius).

Be gimtosios lietuvių laisvai kalba angliškai, prancūziškai, rusiškai, vokiškai, susikalba lenkiškai bei ispaniškai.

Politinės pažiūros 
Pats Paleckis savo idėjinius priešininkus, su kuriais kovoja, yra apibūdinęs kaip „kumštį“, kurį sudaro penkios asmenų grupės: stambaus kapitalo savininkai, specialiųjų tarnybų ir prokuratūrų vadovai, tradicinių politinių partijų lyderiai, populiarioji žiniasklaida bei kai kurios įžymybės. Lietuvos politikus buvęs diplomatas yra ne kartą pavadinęs marionetėmis, kurios dirba Vakarų šalių interesams ir „žadėjo mums Švediją, o išėjo bananų respublika. Pridursiu: tik vietoj diktatorių – klounai.“ Rusijoje ir kai kuriose kitose buvusiose TSRS respublikose Paleckis dėl savo veiklos šalyje ir pasisakymų pristatomas kaip Lietuvos tiriamosios žurnalistikos atstovas, politikas ir diplomatas „tapęs kovos dėl žodžio laisvės simboliu“.

Istorinių įvykių vertinimai

Baltijos šalių okupacija 
2010 m. sausio 27 d. Paleckis pažymėjo, kad 1940 m. įvykiai buvo „įstojimas į Tarybų Sąjungą ypatingai apsunkintomis aplinkybėmis, kai faktiškai nebuvo kitų alternatyvų – arba su nacistine Vokietija, arba su stalinistine Tarybų Sąjunga.“ 2022 m. Gegužės 9-ąją, kuomet Rusijoje ir daugelyje posovietinių valstybių švenčiama TSRS pergalė prieš Trečiąjį reichą, Paleckis minėjimą pavadino „šventa švente“, o pastarojo kritikus Lietuvoje išvadino neonaciais. Oficialią Lietuvos poziciją, jog 1944 m. Raudonosios armijos pakartotinas įžengimas į Baltijos valstybes sietinas su valstybingumo praradimu, jis atmetė. Politikas neigė, kad Lietuva, Latvija ir Estija buvo okupuotos bei vadino tokį požiūrį „provincialiu mąstymu“. „Dauguma [visuomenės] pamiršo rusų kalbą, neišmoko angliškai, gyvena savo burbule, o valdžia tuo naudojasi ir kala į galvą lietuviškąjį nacionalizmą bei provincializmą. Jie, ta dalis visuomenės, jau nesupranta, kad 1941–1945 m. vyko didis mūšis tarp blogio ir gėrio. Šis [žmonių] provincializmas matosi; tuo naudojasi mūsų valdžia, kuri 30 metų kartojo šitą mantrą, kad Gegužės 9-oji nėra šventė ir panašiai“, – pakomentavo buvęs diplomatas.

Sausio įvykiai 
Paleckis kvestionuoja oficialią Lietuvos poziciją, kad 1991 m. sausio įvykių metu žuvę asmenys – tarybinių karių agresyvių veiksmų prieš minią pasekmė. Už tai jam 2012 m. skirta 10 400 litų bauda. Paleckio manymu, kraujo praliejimas Sausio 13-ąją buvo suorganizuotas proamerikietiškų lietuvių politinių veikėjų rankomis: šią mintį jis apgynė teigdamas, kad šie tariamai glaudžiai bendradarbiavo su amerikiečių politikos teoretiku Džinu Šarpu (Gene Sharp), kuris suformulavo spalvotosios revoliucijos koncepciją, ir vadovavosi jo įžvalgomis kurstant neramumus Lietuvoje. Politikas tvirtina, kad Vilniuje tuo metu dirbo CŽV agentai, o savų šūviai į minią nuo stogo buvo užfiksuoti Rusijos vidaus reikalų ministerijos filmuotoje medžiagoje, kuri buvo perduota Lietuvos vidaus reikalų ministerijai ir vėliau „mistiškai dingo“.

Jis taip pat kaltina Lietuvos teisėsaugą sadizmu dėl to, kad už grotų septyneriems metams pasodino rusų kareivį Jurijų Melį, 2014 m. sulaikytą pasienyje ir pripažintą kaltu dėl karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui. Anot politiko, jis yra nekaltas karys, kuris „vykdydamas nurodymus [į orą] paleido kelis pavienius šūvius“. Teismas šį nuosprendį vėliau pratęsė dar trejiems metams.

Užsienio politika

Rusija 
Politinės karjeros pradžioje Paleckio nuomonė dėl Rusijos buvo gana nuosaiki, tuomet būdamas proeuropietišku jis laikė šalį svarstytina kandidate į Europos Sąjungą. 2005 m. kovo 14 d. Paleckis išreiškė susirūpinimą, kad „Rusija šiuo metu pametusi kelią dėl takelio ir šiek tiek susigundė autoritariniu valdymu. Kol nevėlu reikia juos grąžinti.“ Tačiau politikas ragino Rusijos per daug nekritikuoti, „kad nepakenktume demokratizacijos procesui, kurio apraiškų yra ir Rusijos prezidento Vladimiro Putino aplinkoje“.

2021 m. Paleckis apkaltino Lietuvos valdžią stumiant valstybę į konfliktą su Rusija ir tvirtino, jog Vakarų šalys karinių pasekmių išvengtų, teigdamas: „Tu manai Rusija skubės smogti Vašingtonui? Ne, neskubės. Tu manai [Rusija] skubės smogti Berlynui arba Londonui? Abejoju.“ Jis tvirtino, kad karo atveju Rusija smogtų „į Estiją, į Latviją, į Lietuvą ir, – ko gero, į Lenkiją“. Taip pat, pasak Paleckio, Rusija nėra suinteresuota Lietuvą aneksuoti, nes ši yra „nuskurdintas, prasiskolinęs kraštas, kurį reikėtų kaip Donbasą išlaikyti“. Jo tvirtinimu, NATO Lietuvai kelia pavojų, mat aljanso karinių bazių buvimas prie sienos su Kaliningradu kartu didina įtampą ir su Rusija.

Jungtinės Valstijos 
Paleckis JAV geopolitinį vaidmenį vertina itin neigiamai, sakydamas, kad „visų problemų Lietuvoje šaknys – tai JAV“. Politikas taip pat tikina, jog šioje Vakarų šalyje egzistuoja „labai stiprus neonacistinis srautas tų, kurie apsimetė išrinktaisiais“, manydamas, kad Jungtinės Valstijos, kaip ir naciai, bando primesti savo valią kitoms tautoms ir vadindamas Amerikos politinį elitą „visišku blogiu“. Jis yra apkaltinęs JAV siekiant išnaudoti Baltijos šalis ir Lenkiją savo tariamiems kariniams užmojams prieš Rusiją įgyvendinti, sakydamas: „Jie [JAV valdžia] iš Lietuvos dabar padarė Antirusiją, kaip tai padarė ir su Ukraina: jie dabar įmetė Ukrainą į karo krosnį, šiti neonaciai iš Vašingtono. Jie nori tą patį padaryti ir su lietuviais, latviais, lenkais bei estais.“

Neutraliteto politika 
Paleckis itin aktyviai pasisako prieš NATO ir už Lietuvos neutralitetą sekant Austrijos ir Suomijos pavyzdžiu, manydamas, kad šios valstybės karo atveju nenukentėtų dėl savo užimtos nuošalios pozicijos. 2021 m. politikas tvirtino, kad „Suomija pirmiausiai klesti todėl, kad po [Antrojo pasaulinio] karo nutarė būti neutrali ir netgi tarybiniais laikais prekiavo su Tarybų Sąjunga ir klestėjo. Tas pats su Austrija.“

Bylos 
2011 m. Vilniaus miesto apylinkės prokuratūroje baigtas ikiteisminis tyrimas dėl 1991 m. sausio 13-ąją SSRS įvykdytos agresijos prieš Lietuvą ir A. Paleckio pasisakymų, kad tada „savi šaudė į savus“, ir perduotas teismui. 2013 m. sausio 22 d. A. Paleckio baudžiamąją bylą dėl Sausio 13-osios nusikaltimų neigimo išnagrinėjęs Lietuvos Aukščiausiasis Teismas paskelbė galutinį ir neskundžiamą verdiktą, kad A. Paleckis pagrįstai nuteistas dėl Sausio 13-osios nusikaltimų neigimo.

2018 m. gruodžio 19 d. iškelta byla dėl galimo šnipinėjimo Rusijai. Teismas nustatė, kad A. Paleckis rinko informaciją apie Sausio 13-osios bylą bei kitas bylas nagrinėjusius pareigūnus ir teisėjus, jų gyvenamąją vietą, siekė pateikti melagingą informaciją apie nuteisto Rusijos šnipo Jurijaus Melio sveikatos būklę, kad šis būtų paleistas iš kalėjimo. 2021 m. A. Paleckis pripažintas kaltu ir nuteistas 6 metams nelaisvės.

Bibliografija 
 Ties Europos greitkeliu: Briuselio užrašai. Vilnius, Baltos lankos, 2001;
 Mes ir ES. Vilnius, Vertimo, dokumentacijos ir informacijos centras, 2002. Bendraautoris.
 Antrankiai minčiai. Vilnius, 2021, ISBN 978-609-475-702-0

Nuorodos 

 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai
 Interview (video) with Algirdas Paleckis

Išnašos 

Seimo nariai
Vilniaus vicemerai