Širvintos

Širvintos – miestas Lietuvos rytuose, Vilniaus apskrityje, už 50 km į šiaurės vakarus nuo Vilniaus. Širvintų rajono savivaldybės, Širvintų miesto ir apylinkių seniūnijų centras. Stovi Širvintų Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia (pastatyta 1860 m.), Lietuvos nepriklausomybės paminklas, rajono centrinė ligoninė, savivaldybė, paštas, parapijos globos namai. Pramonės įmonės įsikūrusios šiauriniame pakraštyje.

Etimologija 

Miesto pavadinimas yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo pro jį pratekančios upės – Širvintos. Pati Širvinta kildinama nuo pilką spalvą nurodančio būdvardžio širvas – veikiausiai ši spalva buvo būdinga Širvintos upei. XX a. tarpukariu miestelis buvo žinomas kaip Širvintai.

Liaudies etimologija vardą taip pat sieja su žodžiu širvis, kuriuo dėl kailio spalvos vadina briedį. Tai atsispindi ir miesto herbe.

Geografija 

Pro miestą teka Širvintos upė; mieste ji yra patvenkta ir sudaro Širvintų tvenkinį. Pats miestas išsidėstęs į rytus nuo  automagistralės, prie senojo  kelio. Į šiaurės vakarus nuo miesto įsikūręs Širvintų kaimas.

1981 m. gegužės 29 d. Širvintose praūžė stipriausias iki tol Lietuvoje registruotas viesulas. Vėjo greitis siekė 70 m/s.

Istorija 

Gyvenvietė žinoma nuo XIV a. pabaigos. 1475 m. pastatyta pirmoji Širvintų bažnyčia, 1559–1560 m. minimas miestelis.

1919 m. vasarą miestelį okupavo lenkų armija. 1920 m. lapkričio 19 d. sumušta lenkų kariuomenė, vadovaujama L. Želigovskio, ir lenkų proveržis Lietuvon buvo sustabdytas. Tautų Sąjunga privertė pasirašyti paliaubas, pagal kurias Širvintos atsidūrė neutralioje zonoje, nors po 3 metų vis dėlto atiteko Lietuvai. Tačiau demarkacinės linijos artumas slopino miestelio augimą. 1927 m. rugpjūčio 15 d. atidengtas Lietuvos nepriklausomybės paminklas.

1950 m. Širvintos tapo rajono centru, 1951 m. gavo miesto teises. Tarybiniais laikais veikė sėklų ruošimo fabrikas, „Lelija“ siuvimo gamybinio susivienijimo fabrikas, pastatyti kultūros namai. Miesto laukuose 1973 m. pradėtas statyti „Širvintos“ kolūkio gyvulininkystės kompleksas (pirmasis toks Lietuvoje, nors vėliau paaiškėjo, kad statyti tokius didelius kompleksus neapsimoka). 1981 m. miesto aikštėje pastatyta skulptūra „Širvinta“ (skulptorius V. Ketvirtis), vaizduojanti grakščią merginą, tarsi kylančią iš upės juostos.

1997 m. patvirtintas dabartinis Širvintų herbas.

|}

Miestai partneriai 

Miestai, su kuriais Širvintos yra užmezgusios partnerystės ryšius:

  Opegardas, Norvegija
  Jaseniecas, Lenkija
  Rakonievicė, Lenkija

Švietimo ir ugdymo įstaigos 
 L. Stuokos-Gucevičiaus gimnazija
 „Atžalyno“ progimnazija
 Širvintų pradinė mokykla
 Širvintų rajono savivaldybės Igno Šeiniaus viešoji biblioteka

Sportas 
 FK Širvinta Širvintos (futbolas)
 Širvintų INTA (žolės riedulys) 
 Širvintų sporto klubas „Briedis“ (krepšinis, futbolas, tinklinis)
 Širvintų miesto stadionas, kurio talpa vienas tūkstantis žiūrovų.

Gyventojai

Tautinė sudėtis

Žymūs žmonės 
 Leon Chasanowich (1882–1925), žurnalistas, sionistas.
 Maria Borzobohata-Woźnicka (1894–1943), dailininkė.
 Jonas Kronkaitis (g. 1935 m.), karininkas, buvęs Lietuvos kariuomenės vadas.
 Gražina Marija Martinaitienė (1936–2022), dailės istorikė, kultūrologė.
 Tadas Vidmantas (g. 1985 m.), Lietuvos režisierius, reklamų kūrėjas, scenaristas.

Šaltiniai

Literatūra 
 Širvintų kraštas: albumas (sud. Jonas Lučiūnas). – Vilnius: J. Lučiūnas, 2008. – 82 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-800-74-3
 Širvintos. – Vilnius: Versmė, 2000. – 776 p.: iliustr. – ISBN 9986-9236-2-X

Nuorodos 
 Virtualus Širvintų miesto turas
 Apie Širvintas 
 Monografija „Širvintos“