joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Prienų rajono savivaldybės taryba 1995–1997 m.

Prienų rajono savivaldybės taryba – Prienų rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

Teisinis pagrindas 

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Be to, 1994 m. liepos 19 d. priimtas Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymas.

Lietuvos Respublikos administraciniais vienetais tapo apskritys ir savivaldybės, gyvenamosios vietovės suskirstytos į miesto ir kaimo gyvenamąsias vietoves. Panaikintos savivaldybių pakopos, miesto gyvenamosioms vietovėms priskirti miestai, kaimo gyvenamosioms vietovėms – miesteliai ir kaimai. Savivaldybė sudaroma iš gyvenamųjų vietovių. Jos teritorija gali būti skirstoma į seniūnijų aptarnaujamas teritorijas. Iki 25 sumažintas Prienų rajono savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

Rinkimai

Rinkimuose dalyvavusios partijos

Tarybos nariai

Veikla 

Rajono meru išrinktas Sigitas Urbonas, jo pavaduotoju Pranas Morkūnas, vėliau Alfonsas Kazimieras Senikas. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Audrius Narvydas.

Nuorodos 
Oficiali svetainė

1995 
1995 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Prienų rajono savivaldybės taryba 1997–2000 m.

Prienų rajono savivaldybės taryba – Prienų rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d.

Rinkimai

Rinkimuose dalyvavusios partijos

Tarybos nariai

Veikla 

Rajono meru išrinktas Juozapas Jokubauskas, jo pavaduotoju Alfonsas Kazimieras Senikas. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Audrius Narvydas.

Nuorodos 
Oficiali svetainė

1997 
1997 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Prienų rajono savivaldybės taryba 2000–2003 m.

Prienų rajono savivaldybės taryba – Prienų rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2000 m. kovo 19 d.

Rinkimai

Rinkimuose dalyvavusios partijos

Tarybos nariai

Veikla 

Rajono meru išrinktas Antanas Gustaitis.

Nuorodos 
Oficiali svetainė

2000 
2000 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Mažeikių dekanatas

Mažeikių dekanatas priklauso Telšių vyskupijai. Priklausančios bažnyčios:

 Dauginių Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia
 Laižuvos Švč. Trejybės bažnyčia
 Leckavos Šv. Lauryno bažnyčia
 Mažeikių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
 Mažeikių Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia
 Pievėnų Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia
 Pikelių Švč. Trejybės bažnyčia
 Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia
 Rubikų Šv. Roko bažnyčia
 Sedos Šv. Jono Nepomuko bažnyčia
 Sedos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
 Tirkšlių Kristaus Karaliaus bažnyčia
 Ukrinų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia
 Užlieknės Šv. Marijos Magdalietės bažnyčia
 Viekšnių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
 Žemalės Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia
 Židikų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

Nuorodos 
 Dekanato svetainė

Telšių vyskupijos dekanatai
Mažeikių Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia

Mažeikių Šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia – nauja katalikų bažnyčia Mažeikiuose.

Istorija 

1992 m. susikūrė grupė, kurios tikslas buvo pastatyti mieste antrąją katalikų bažnyčią ir atkurti parapiją naujoje miesto dalyje. 1993 m. sausio 16 d. buvo sudaryta tarpžinybinė komisija naujų maldos namų vietai parinkti. 1994 m. birželį būsimosios bažnyčios vietoje pašventintas kryžius. 1996 m. gegužės 12 d. naujosios bažnyčios statybos teritorijoje, virš iškilusių būsimojo centrinio altoriaus pamatų, buvo laikomos pirmosios Šv. Mišios, kurias laikė Telšių vyskupas Antanas Vaičius. Tą pačią dieną buvo pašventintas ir šios bažnyčios kertinis akmuo. 2004 m. bažnyčios statybas 650 000 Lt suma parėmė bendrovė AB „Mažeikių nafta“. 

Bažnyčios projekto autorius – architektas Henrikas Štaudė.

Šaltiniai 

Mažeikių rajono bažnyčios
Kuisiai (Joniškis)

Kuisiai – kaimas centrinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Joniškio, prie Kuisupio (Sidabros intakas). Šalia kaimo praeina kelias , toliau rytuose – geležinkelis Rygon.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

1950 m. Kuisiuose gimė lietuvių rašytoja, dailininkė Jolita Skablauskaitė.

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rukaičiai (Saugėlaukis)

Rukaičiai – kaimas centrinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į rytus nuo Joniškio.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Telšių rajono taryba 1990–1995 m.

Telšių rajono taryba – Telšių rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d. Pilnas pavadinimas – Telšių rajono Liaudies deputatų taryba, nuo 1990 m. balandžio mėn. Telšių rajono taryba.

Teisinis pagrindas 

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Telšių rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

Tarybos deputatai 
 Rasas Gofmanas 
 Ričardas Kranauskas

Veikla

Nuorodos 
 Oficiali svetainė 

1990 
1990 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Ukmergės rajono taryba 1990–1995 m.

Ukmergės rajono taryba – Ukmergės rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d. Pilnas pavadinimas – Ukmergės rajono Liaudies deputatų taryba, nuo 1990 m. balandžio mėn. Ukmergės rajono taryba.

Teisinis pagrindas 

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Ukmergės rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

Tarybos deputatai 
 Jonas Levulis

Veikla

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

1990 
1990 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Vilkaviškio rajono taryba 1990–1995 m.

Vilkaviškio rajono taryba – Vilkaviškio rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d. Pilnas pavadinimas – Vilkaviškio rajono Liaudies deputatų taryba, nuo 1990 m. balandžio mėn. Vilkaviškio rajono taryba.

Teisinis pagrindas 

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Vilkaviškio rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

Tarybos deputatai 
 Juozas Povilaitis 
 Gedeminas Gudaitis
 Jonas Lukšys
4. Algimantas Džermeika

5. Vacys Mikutenas

6. Romualdas Deltuva

7. Valentinas Pečiukaitis 

8. Algirdas Butkevičius 

9. Juozas Totoraitis 

10. Kostas Janulaitis 

11. Alfonsas  Pumeris 

12. Ramutis Budreika 

13. Vitas Jurkšaitis 

14. Irena Teresė Vainauskienė 

15. Justinas Motūzas 

16. Antanas Marcinkevičius  

17. Kazimieras Adolfas Baršauskas  

18. Juozas Jurkynas   

19. Kęstutis Brazys   

20. Albinas Sakalauskas   

21. Bronius Kučiauskas   

22. Alvyra Katkauskienė   

23. Gintaras Mateika

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

1990 
1990 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba 1995–1997 m.

Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba – Vilkaviškio rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

Teisinis pagrindas 

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Be to, 1994 m. liepos 19 d. priimtas Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymas.

Lietuvos Respublikos administraciniais vienetais tapo apskritys ir savivaldybės, gyvenamosios vietovės suskirstytos į miesto ir kaimo gyvenamąsias vietoves. Panaikintos savivaldybių pakopos, miesto gyvenamosioms vietovėms priskirti miestai, kaimo gyvenamosioms vietovėms – miesteliai ir kaimai. Savivaldybė sudaroma iš gyvenamųjų vietovių. Jos teritorija gali būti skirstoma į seniūnijų aptarnaujamas teritorijas. Iki 25 sumažintas Vilkaviškio rajono savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

Rinkimai

Rinkimuose dalyvavusios partijos

Tarybos nariai

Veikla 

Rajono meru išrinktas Jonas Mačys, jo pavaduotoju Jonas Šuliauskas. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Artūras Simanavičius.

Nuorodos 
Oficiali svetainė

1995 
1995 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba 1997–2000 m.

Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba – Vilkaviškio rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d.

Rinkimai

Rinkimuose dalyvavusios partijos

Tarybos nariai

Veikla 

Rajono meru išrinktas Jonas Mačys, jo pavaduotoju Jonas Šuliauskas. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Artūras Simanavičius.

Nuorodos 
Oficiali svetainė

1997 
1997 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba 2000–2003 m.

Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba – Vilkaviškio rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2000 m. kovo 19 d.

Rinkimai

Rinkimuose dalyvavusios partijos

Tarybos nariai

Veikla 

Rajono meru išrinktas Algirdas Bagušinskas.

Nuorodos 
Oficiali svetainė

2000 
2000 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai
Švedlaukis

Švedlaukis – kaimas šiaurės vakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į rytus nuo Žagarės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Katiliškės (Joniškis)

Katiliškės – kaimas šiaurės vakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietus nuo Žagarės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Dilbinai

Dilbinai – kaimas šiaurės vakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 8 km į pietvakarius nuo Žagarės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Pailiai (Joniškis)

Pailiai – kaimas šiaurės vakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 13 km į pietvakarius nuo Žagarės, 1 km nuo Gaižaičių. Į vakarus nuo Pailių auga Suokynės miškas.

Istorija 
Kaimas minimas nuo 1596 m.

Gyventojai 

Žymūs žmonės 
 Pailiuose 1894 m. gruodžio 24 d. gimė tarpukario Lietuvos karininkas, vienas iš sporto pradininkų šalyje Juozas Zamkus.

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Girkančiai

Girkančiai – kaimas šiaurės vakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietryčius nuo Gaižaičių, Švėtės kairiajame krante. Eina kelias nuo Gaižaičių į Girkančių mišką.

Gyventojai

Išnašos 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Toliočiai (Joniškis)

Toliočiai – kaimas vakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Ročkių.

Istorija

XX a. viduryje kaimas kurį laiką buvo Toliočių apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Trumpaitėliai

Trumpaitėliai – kaimas pietvakarinėje Joniškio rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 1 km į vakarus nuo Stanelių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Šimkūnai (Joniškis)

Šimkūnai – kaimas pietvakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pamūšio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Juodžiai (Joniškis)

Juodžiai – kaimas pietvakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Pamūšio.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Juodžiuose 1943 m. gegužės 8 d. gimė Lietuvos agronomas dirvožemininkas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Algirdas Juozas Motuzas.

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūdiškiai

Apie gyvenvietę Joniškio rajone žr. Rudiškiai.

Rūdiškiai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Junkilų, netoli kelio . Pro kaimą teka Varmikė.

Etimologija 

Kaimo pavadinimas – tikriausiai asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio Rūdys (ar Rūdis, Rūdė).

Gyventojai

Išnašos 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Eglynlaukis

Eglynlaukis – viensėdis Joniškio rajono savivaldybės pietinėje dalyje, už 5 km į pietryčius nuo Pamūšio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Niūraičiai

Niūraičiai – kaimas pietinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Gataučių, prie kelio . Geležinkelio stotelė. Šiauriau kaimo auga Vilkiaušio miškas, teka Audruvė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Vakzalas

Vakzalas – viensėdis šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 0,5 km į rytus nuo Kriukų, prie kelio . Į rytus nuo kaimo auga Kriukų miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Dvareliškiai (Joniškis)

Dvareliškiai – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurę nuo Kriukų.

Kaime gimė Lietuvos veterinaras, politinis veikėjas Laurynas Lopas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Gilučiai (Joniškis)

Gilučiai – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, į pietus nuo Kriukų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Valakai (Joniškis)

Valakai – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietus nuo Kriukų, prie kelio . Vakariniu kaimo pakraščiu teka kairysis Šešėvės intakas Šešėvėlė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Madvilioniai

Madvilioniai – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į pietryčius nuo Kriukų, prie plento Joniškis–Žeimelis. 

1775 m. Upytės pavieto dūmų surašyme minimas Medvilionių bajorkaimis (2 dūmai). Kaimą per visą Lietuvą išgarsino Medvilionių dvaras, kuriame buvo įsikūręs vienas svarbesnių tautinio atgimimo centrų Šiaurės Lietuvoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Veikšiai

Apie kaimą Zarasų rajone žr. Veikšiai (Zarasai).

Veikšiai – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietryčius nuo Kriukų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Takažolė

Takažolė (Polygonum aviculare) – rūgtinių (Polygonaceae) augalų šeimos rūšis. Tai vienmečiai, žoliniai augalai, užaugantys iki 40 cm aukščio. Stiebai kylantys arba gulsti. Lapai pražanginiai, smulkūs, lancetiški. Žiedai žalsvi, vaisiai – tamsūs riešutėliai. Auga pievose, prie namų, saulėtose vietose. Žydi visą vasarą.

Vaistams vartojama žydinti žolė, kuri pjaunama prie šaknies nuo vasaros pradžios iki rudens. Užpilas vartojamas šlapimo takų ligoms gydyti. Turi rauginių medžiagų, todėl vartojama esant skrandžio, žarnyno bei hemorojiniam kraujavimui, taip pat burnos gleivinės uždegimui gydyti. Didina kraujo krešėjimą, gali būti vartojama kaip kraujavimą stabdanti priemonė po gimdymo. Skatina plaukų augimą. Vartojama šunvotėms, spuogams gydyti.

Rūgtiniai
Vaistiniai augalai
Magyar Nagylexikon

Magyar Nagylexikon – vengriška visuotinė enciklopedija, pradėta kurti 1993 Vengrijos mokslų akademijos. Baigta leisti 1997–2004.

Sudaro 18 tomų, 150 000 straipsnių, 1 000 iliustracijų.

Nuorodos 
 Magyar Nagylexikon Kiadó Rt. tinklalapis

Vengriški žinynai
Visuotinės enciklopedijos
Respublikonų partija (Lietuva)

Respublikonų partija (RP) – Lietuvos politinė partija, veikusi 1990–2017 m.

Istorija 
Įkurta 1990 m. Steigėjas – Kazimieras Petraitis. Registruota Teisingumo ministerijoje 1991 m. vasario 6 d. (kodas 190727769, registracijos adresas Kaunas, Pramonės pr. 3-62).

Pasižymėjo prieš 1993 m. prezidento rinkimus duotu pažadu padovanoti žirgą pirmajam prezidentui. Tačiau rinkimus laimėjus Algirdui Brazauskui, šis žirgo atsisakė.

1996 m. rinkimuose į Seimą RP sąraše buvo 51 kandidatas.

2012 m. kovo 31 d. įvykusio suvažiavimo metu Respublikonų partijos pirmininku išrinktas Valdemaras Valkiūnas. Valdemaras Valkiūnas paskelbė naują Respublikonų partijos kryptį – „Mes nekrypstame nei į kairę, nei į dešinę, mes einame tiesiai į tikslą“.

2015 m. Respublikonų partijos sąrašas „Už ateities Biržus“ laimėjo rinkimus Biržų rajone ir iškovojo 8 vietas rajono savivaldybės taryboje. Mandatus iškovojo Valdemaras Valkiūnas (išrinktas meru), Ramunė Čigienė, Arūnas Butėnas, Sigutis Štrėmas, Danutė Martinkėnienė, Vilius Trečiokas, Mindaugas Balčiūnas, Linas Vaitkevičius.

2017 m. partija susijungė su Tautininkų sąjunga į Lietuvių tautininkų ir respublikonų partiją.

Ideologija 
Skelbėsi pasisakanti už visišką Lietuvos neutralitetą, už lygiavertį bendravimą su visomis pasaulio šalimis ir valstybėmis, prieš žemės pardavimą užsieniečiams, prieš Ignalinos atominės elektrinės uždarymą, už valstybės objektų pardavimo užsieniui sustabdymą.

Respublikonų partija yra deklaravusi apie 1250 narių.

Šaltiniai 

Lietuvos partijos
Balkaičiai

Balkaičiai – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 6 km į vakarus nuo Kriukų.

Yra Balkaičių koplyčia.

Gyventojai

Išnašos 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Lietuvos rusų sąjunga

Lietuvos rusų sąjunga, LRS, (rus. Союз русских Литвы, СРЛ) – Lietuvos politinė partija.

Dėl informacijos apie Lietuvos rusų aljansą žr. kitą straipsnį.

Istorija 
Įkurta 1995 m. spalio 28 d. Vilniuje, „Pergalės“ kino teatre vykusioje konferencijoje. Registruota Teisingumo ministerijoje 1995 m. gruodžio 28 d. (kodas 193025269, registracijos adresas Vilnius, Savanorių pr. 11-70).

Partijos steigimą paskatino Rusų bendruomenių tarptautinis kongresas, kuriam vadovavo Dmitrijus Rogozinas, siekęs suvienyti po TSRS subyrėjimo tapusiose nepriklausomomis, taip pat kitose valstybėse veikiančias rusų bendruomenes. Partijos iniciatorius buvo Antrojo pasaulinio karo dalyvis Antanas Naruševičius.

1996 m. Seimo rinkimuose partija surinko 1,63 proc. balsų ir į Seimą nepateko. 1997 m. savivaldybių rinkimuose LRS dalyvavo kartu su Lietuvos piliečių aljansu (LPA). Vilniuje laimėtos 10, Klaipėdoje – 7 vietos, tačiau netrukus LPA nariai prisišliejo prie konservatorių ir LRS liko tik 4 vietos Vilniuje bei 3 Klaipėdoje.

2000 m. savivaldybių rinkimuose Vilniuje partija surinko 3,9 proc. balsų ir į tarybą nepateko, o Klaipėdoje gautos 7 vietos. 2000 m. Seimo rinkimuose LRS dalyvavo koalicijoje su Lietuvos demokratine darbo partija, Naujosios demokratijos partija ir Lietuvos socialdemokratų partija ir gavo Seime 3 vietas – Seimo nariais tapo Sergejus Dmitrijevas, Vladimiras Orechovas ir Jurgis Utovka.

2001 m. įvesta fiksuota narystė. 2002 m. savivaldybių rinkimuose LRS laimėjo 11 vietų, iš jų Vilniuje – 6, Klaipėdoje – 3, Visagine – 2. 2007 m. savivaldybių rinkimuose LRS laimėjo 5 vietų, iš jų Vilniuje – 2, Klaipėdoje – 2, Visagine – 1.

Ideologija 

Pagrindiniu uždaviniu partija iškėlė tautinių mažumų integraciją į Lietuvos visuomeninį ir kultūrinį gyvenimą, demokratijos ir pilietinės visuomenės plėtrą.

Struktūra 

Turi skyrius Visagine (200 narių, pirmininkas Igor Krasikov), Klaipėdoje (350 narių, pirmininkas Viačeslav Titov), Palangoje, Vilniuje, Kaune (pirmininkė Valentina Aleksandrova), Švenčionių rajone (pirmininkė Tatjana Višnevskaja).

Pirmininkai 

 1995 m. – Sergej Dmitrijev

Nuorodos 
Oficiali svetainė

Lietuvos partijos
Disturbed

Disturbed – amerikiečių sunkiojo metalo grupė, susikūrusi 1994 metais Čikagoje, Ilinojuje, JAV. Pirmasis grupės pavadinimas buvo Brawl.

Grupės sudėtis 

Dabartiniai narai
 David Draiman – vokalistas (1996–dabar)
 Dan Donegan – gitaristas (1994–dabar)
 John Moyer – bosistas (2004-dabar)
 Mike Wengren – būgnininkas (1994–dabar)

Buvę nariai
 Erich Awalt – vokalistas (1994–1996)
 Steve Kmak – bosistas (1994–2003)

Diskografija 

Studijiniai albumai:

 The Sickness (2000)
 Believe (2002)
 Ten Thousand Fists (2005)
 Indestructible (2008)
 Asylum (2010)
 Immortalized (2015)

Nuorodos 

 Oficiali svetainė

 JAV metalo atlikėjai
Tom Jones

Seras Tom Jones (pilnas vardas: Thomas John Woodward, g. 1940 birželio 7 d. Treforeste, Velsas) – valų pop, roko, šokių ir techno atlikėjas.

Išgarsėjo 7-ajame dešimtmetyje. Savo karjeroje svyravo nuo pop, roko, šokių ir techno muzikos. Išskirtiniausias jo muzikos elementas – stiprus baritono balsas. Nuo 9-ojo dešimt. pradėjo bendradarbiauti su įvairiomis garsiomis grupėmis bei atlikėjais kaip Cardigans, Robbie Williams, Simply Red ir kt. Scenoje dažniausiai pasirodo apsirengęs kostiumu. Per savo muzikinę karjerą išleido daugybę albumų bei singlų, kurių pasaulyje parduota virš 100 mln. Garsiausios jo dainos – „Delilah“, „It's Not Unusual“, „Help Yourself“, „She's A Lady“ ir „Sex Bomb“.

Buvo vedęs Linda Trenchard ir gyveno santuokoje beveik 60 metų (1957–2016 m. iki jos mirties).

Diskografija

Albumai 
 Along Came Jones (1965)
 A-Tom - ic Jones (1966)
 From the Heart (1966)
 Green Green Grass of Home (1967)
 Live at the Talk of the Town (1967)
 13 Smash Hits (1967)
 Delilah (1968)
 Help Yourself (1968)
 This Is Tom Jones (1968)
 Live at the Flamingo Las Vegas (1969)
 Tom (1970)
 I Who Have Nothing (1970)
 She's A Lady (1971)
 Live at Caesar's Palace (1971)
 Close Up (1972)
 The Body and Soul of Tom Jones (1973)
 Tom Jones Greatest Hits (1973)
 Somethin' Bout You Baby I Like (1974)
 Memories Don't Leave Like People Do (1975)
 Tom Jones Sings 24 Great Standards (1976)
 Say You'll Stay Until Tomorrow (1977)
 What A Night (1979)
 Do You Take This Man (1979)
 Rescue Me (1979)
 Darlin''' (1981)
 Tom Jones Country (1982)
 Don't Let Our Dreams Die Young (1983)
 Matador – The Musical Life of El Cordobes (1987)
 It's Not Unusual – His Greatest Hits (1987)
 At This Moment (1989)
 Carrying A Torch (1991)
 The Lead And How To Swing It (1994)
 From The Vaults (1998)
 Reload (1999)
 Mr. Jones (2002)
 Greatest Hits (2003)
 The Definitive Tom Jones 1964-2002 (2003)
 Tom Jones and Jools Holland (2004)
 Together In Concert'' (su John Farnham) (2005)

Jones
Velso muzikai
Svirpliai (Joniškis)

Svirpliai – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurę nuo Tautginių. Svirpliuose 1869 m. rugpjūčio 31 d. gimė knygnešys, gydytojas, savivaldybininkas, Lietuvos politinis veikėjas Liudas Vaineikis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Nartaučiai

Nartaučiai – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 7 km į pietvakarius nuo Linkaičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiaunorių Šv. Juozapo bažnyčia

Kiaunorių Šv. Juozapo bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kiaunorių kaime, prie Tytuvėnų–Pašiaušės kelio. Šalia šventoriaus vartų auga saugomas Kiaunorių ąžuolas.

Istorija 
Apie 1766 m. Kiaunorių dvare pastatyta koplyčia. Vietoj jos 1856–1859 m. pastatyta mūrinė koplyčia. Vokietijos kariuomenė 1915 m. koplyčią sudegino. Į Kiaunorius 1918 m. paskirtas nuolatinis kunigas Jurgis Deveikis (pamaldas jis laikė klebonijoje).

1925–1926 m. koplyčia atstatyta. 1935 m. ji tapo filija. 1944 m. bažnyčia sugriauta. Laikina įrengta parapijos salėje. 1959 m. sudegė. Kiaunorių kunigas Bronislovas Gaižutis (1905–1984) buvo nuteistas 10 m. ir ištremtas į Sibirą, kuratas Paulius Jasienskis taip pat ištremtas į Sibirą; negrįžo.

Po gaisro likę bažnyčios griuvėsiai riogsojo iki XX a. 9-tojo dešimtmečio. Tuo metu buvo gautas Maskvos leidimas atstatyti šventovę. Darbai prasidėjo 1990 m. gruodžio 5 d. Statyboms daug medžiagų paaukojo aplinkiniai kolūkiai. 1991 m. bažnyčia pagal architekto H. Šilgalio projektą buvo atstatyta ir vėl pradėjo veikti.

Architektūra 

Pagal išlikusias sudegusios bažnyčios fotografijas atkurtos buvusios statinio formos. Senoji bažnyčia buvo statyta 
romantizmo laikotarpyje, laikantis šio stiliaus principų. Ji buvo monumentali ir paprasta: stačiakampė, su portiku ir virš jo kylančiu bokšteliu. Jos „liaudiškumą“ dar sustiprino prie akmens mūro pagrindinio tūrio prišlietas medinis 6 kolonų portikas, užsibaigiantis trikampiu frontonu. Pastato kampai, langų, durų, platūs portalo apvadai, kolonos, aklilangiai pagrindiniame fasade išryškinti baltai nudažytu tinku. Visus apvadus margino rustikos dantukai. Be šių ryškių romantizmo formų, H. Šilgalis praturtino pastatą nauju mūriniu 4 kolonų portiku, tačiau be bokštelio. Atstatytos bažnyčios trikampio frontono centre įkomponuota pusapvalio lango anga su Apvaizdos akies simbolika, o virš frontono iškeltas ažūrinis kryžius. Formuodamas interjerą, architektas pasikvietė skulptorių Stanislovą Kuzmą sukurti altoriaus Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės skulptūrą. Bažnyčia vienanavė, su vienu altoriumi. Balta Marijos skulptūra, vienoje rankoje laikanti kūdikėlį Jėzų, o kitoje škaplierių, įtaisyta altoriaus vietoje sienoje, ant specialaus pjedestalo.

Pagal atstatymo projektą šalia bažnyčios turėjo būti pastatyta modifikuotų romantizmo formų dviejų tarpsnių varpinė su kylančiomis liaunomis nišomis, puoštomis rustuotais apvadais.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Kiaunorių Šv. Juozapo bažnyčia (dekanato inf.)

Kiaunoriai
Kelmės rajono bažnyčios
Keturvalakių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia

Keturvalakių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia – bažnyčia, stovinti Keturvalakių miestelyje, 12 km į vakarus nuo Marijampolės.

Istorija 

Vilniaus vyskupas Konstantinas Kazimieras Bžostovskis 1714 m. leido Lankeliškių klebonui laikyti pamaldas Keturvalakių koplyčioje. Prie jos 1765 m. leista kurti Šv. Barboros broliją. 1769 m. pradėti švęsti paskelbti atlaidai. 1777 m. įkurta parapija. XVIII a. pabaigoje veikė parapinė mokykla. Kunigas Andrius Adeika (nuo 1792 m. Keturvalakių klebonas) 1786 m. pastatė naują medinę bažnyčią. Jai paskirta 4 valakai žemės. Klebonas Juozas Šipaila 1848 m. pastatė mūrinę varpinę, aptvėrė kapines, 1861 m. šventoriuje pastatė koplyčią su rūsiu (jame 1879 m. palaidotas), 1866 m. – mūrinę kleboniją. J. Šipaila išleido į mokslus savo sesers sūnų Joną Jablonskį. 1906 m. įsikūrė „Žiburio“ draugijos skyrius (pirmininkas kunigas Juozas Švedas), kuris 1907 m. įsteigė biblioteką - skaityklą, Keturvalakiuose rengė lietuviškus vakarus su vaidinimais, 1914 m. pastatė namus su sale, arbatinę, biblioteką. 1944 m. rugpjūčio 5 d. vokiečiai bažnyčią sudegino. Maldos namai 1950 m. įrengti parapijos namuose. Keturvalakių klebonas Vladas Pėstininkas (1889–1968) suimtas ir 10 m. ištremtas į Sibirą.

1986–1990 m. kun. Juozo Gražulio ir arch. Vytauto Jakučio rūpesčiu pastatyta varpinė, bažnyčia restauruota. Apie tai bylojama prie bažnyčios prikaltoje lentoje.

Architektūra 
Bažnyčia stačiakampio plano, bebokštė, su prieangiu.

Vilkaviškio rajono bažnyčios
Keturvalakiai
Kernavės Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia

Kernavės Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kernavės miestelyje, Neries dešiniojo kranto viršutinėje terasoje.

Šalia dabartinės bažnyčios yra išlikę pirmosios Kernavės bažnyčios pamatai.

Istorija 

Pirmoji bažnyčia pastatyta iki 1430 m. Kernavės dvaro valdytoja Ona Kareivaitė-Mačkuvienė 1496 m. ją apdovanojo ir įsteigė altariją. 1508 m. bažnyčiai dar skyrė turtų. Per reformaciją netoli bažnyčios buvo pastatyta arijonų sektos koplyčia. Kurį laiką arijonai buvo užėmę ir bažnyčios beneficiją. 1522 m. bažnyčia atstatyta. 1655 m. ji sudegė, pastatyta laikina. Po 1674 m. buvo statoma nauja.

1739 m. pastatyta ąžuolinių rąstų bažnyčia (nugriauta 1933 m. ir pervežta į Krivonis, dabartinė Krivonių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia). Nuo 1777 m. veikė parapinė mokykla. Kernavės parapija XIX a. buvo gerokai sulenkinta. Lietuviškas pamaldas 1900 m. pradėjo kunigas Viktoras Miškinis. Dabartinė mūrinė bažnyčia pastatyta 1910–1920, konsekruota 1925 m. Lenkija 1920 m. dalį Kernavės parapijos okupavo. 1933 m. senoji Kernavės bažnyčia pervežta į Krivonis.

1930–1934 ir 1968–1979 m. čia klebonavo visuomenės veikėjas, rašytojas, lietuvybės skleidėjas Nikodemas Švogžlys-Milžinas (1899–1985; suremontavo bažnyčią, parašė Kernavės istoriją, įkūrė muziejų, palaidotas šventoriuje). 1946 m. bolševikai nuteisė ir ištrėmė kleboną Zenoną Baužį (mirė kalėjime). Kleboną Kazimierą Pivariūną nuteisė 10 m. kalėti. Po 1979 m. klebonas monsinjoras Česlovas Krivaitis atnaujino bažnyčią, pastatė kleboniją, įrengė muziejų, 1985 m. pastatė Lietuvos krikščionybės 600 m. jubiliejaus paminklą.

Architektūra 

Bažnyčia neogotikinė, su aukštu fasado bokštu, penkiasiene apside ir zakristijomis iš šonų. Vidus 3 navų, skliautuotas. Šventorių juosia plytų mūro tvora su smailiaarkiais vartais. Jame dvi koplyčios: medinė koplyčia (XVIII a., dabar bažnytinių reliktų muziejus) ir mauzoliejinė koplyčia (pastatyta 1856 m.; palaidoti Riomerių, Puzinų, Lubaneckių, Chrapaveckių palaikai), Lietuvos kario paminklas. Klebonijos pastatas (pastatytas 1881 m.).

Galerija

Nuorodos 

 Kernavės bažnyčia 

Širvintų rajono bažnyčios
Kernavė
Kenos Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia

Kenos Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kenos kaime, 23 km į rytus nuo Vilniaus, Kenos (Vilnios kairiojo intako) dešiniajame krante. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba. Priklauso Lavoriškių Šv. Jono Krikštytojo parapijai.

Istorija 

Vitebsko kaštelionienė Stravinskienė Kena 1603 m. paskyrė Vilniaus evangelikų reformatų bažnyčiai, bet Leonas Sapiega iš jų atėmė. 1690 m. Kena paskirta Vilniaus bernardinų vienuolynui. XVII a. pabaigoje pastatyta koplyčia. Priklausė Rukainių parapijai, minima ir 1744 m. Rusijos valdžia koplyčią 1866 m. uždarė. 1920 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1922 m. įkurta parapija.

Architektūra 

Bažnyčia stačiakampio plano, vienanavė, su bokšteliu, prieangiu, šonine zakristija. Stogas daugiašlaitis, apsidė trisienė. Vienos navos bažnyčioje yra 3 altoriai. Didžiajame altoriuje įkomponuota Švč. Aušros Vartų Dievo motinos paveikslo kopija, kuri 2003 m. buvo papuošta dviem paauksuotomis karūnomis. Šventoriaus tvora tinkuoto mūro.

Už vartų yra šulinėlis, prie kurio pastatyta švč. Mergelės Marijos statula. Pre tako į bažnyčią stovi laiko riedulių paminklas su Marijos atvaizdu.

Galerija

Šaltiniai 

Vilniaus rajono bažnyčios
Kelmės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

Kelmės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kelmėje.

Istorija 

Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas Kelmėje 1416 m. įsteigė parapiją ir pastatė bažnyčią. Antroji bažnyčia pastatyta 1484 m. Albertas Gruzdavičius 1512 m. aprūpino altariją. 1581 m. Kelmės klebonu paskirtas B. Kotarskis vėliau perėjo į reformaciją. 1596 m. bažnyčioje pamaldas pradėjo laikyti evangelikai reformatai. 1606 m. pradėta bažnyčios grąžinimo byla. Katalikams 1608 m. bažnyčia grąžinta, 1613 m. sudegė. 1672 m. atstatyta, 1745 m. perstatyta. Bažnyčiai, be jurisdikos Kelmėje, 1820 m. priklausė Dikšių, Kušleikių, Norkių, Sutkių, Tolišių kaimai.

1900 m. patvirtintas architekto J. P. Dzekonskio mūrinės bažnyčios projektas. 1901 m. medinė bažnyčia nugriauta, pamaldos perkeltos į Verpenos koplyčią. 1901 m. pašventinti būsimos bažnyčios pamatai. Darbus prižiūrėjo architektas Nikolajus Andrejevas. Klebono Petro Janušausko rūpesčiu bažnyčia 1908 m. pastatyta (tais pačiais metais ji konsekruota). 1910–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

Architektūra 

Bažnyčia neogotikinė, lotyniško kryžiaus plano, su trisiene apside ir aukštu fasado bokštu. Stogų kryžmoje yra bokštelis. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Šventoriaus tvora mūrinė, su arkiniais vartais.

Nuorodos 

 Bažnyčios vargonai 

Kelmė
Kelmės rajono bažnyčios
Neogotika Lietuvoje
Kėdainių Šv. Jurgio bažnyčia

Kėdainių Šv. Jurgio bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kėdainiuose, Nevėžio kairiajame krante, ant slėnio terasos, šalia nedidelio upokšnio, juosiančio bažnyčios kalną, žiočių. Seniausias pastatas mieste.

Mišios vyksta kiekvieną sekmadienį, 10.00 ir 12.00 valandomis. Parapijai priklauso rytinė Kėdainių dalis bei aplinkiniai kaimai.

Istorija 
Manoma, kad mūrinė bažnyčia pastatyta iš lietuvių pilies XV a. pirmojoje pusėje. Minima 1518 m. Apie XVI a. vidurį perduota protestantams. 1600 m. iškelta bažnyčios grąžinimo byla. Po ilgo bylinėjimosi 1627 m. sutartimi bažnyčia perduota katalikams. Konsekruota 1662 m. Bažnyčia 1758 m. rekonstruota, pažeminta, šoninės navos perdengtos skliautais. XVIII a. antrojoje pusėje veikė parapinė mokykla. Iki 1782 m. sudegė. Klebonijai 1832 m. priklausė Dvarčininkų, Eigulių, Melagių kaimai. Bažnyčia 1839–1840 m. gerokai remontuota.

Architektūra 
Bažnyčia gotikinė, neobazilikinė, stačiakampio plano (navos 23 × 24 m), su trisiene apside, dviaukščiu priestatu ir žemu bokštu (varpine). Vidus 3 navų, atskirtų stulpais. Vidurinę navą dengia kryžminiai, šonines – cilindriniai skliautai.

Nuorodos 
 Bažnyčios vargonai

Kėdainių rajono bažnyčios
Kėdainių maldos namai
Gotikos architektūra Lietuvoje
Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčia

Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kėdainiuose, Nevėžio dešiniajame krante.

Istorija 
Į Kėdainius nuo 1703 m. pradėjo važinėti Kauno jėzuitai. Apie 1747 m. pastatytas jėzuitų misijos namas ir bažnyčia. Ji po 1773 m. sunyko. Kėdainiuose 1704 m. paskirtas sklypas karmelitų bažnyčiai ir vienuolynui, kurie pastatyti iki 1709 m. Vienuolynui priklausė Daukšų kaimas. 1713 m. įkurta parapija.

1766 m. pastatyta nauja bažnyčia. Parapijai 1820 m. priklausė Kėdainių miestas ir Janušavos priemiestis. Rusijos valdžia 1832 m. vienuolyną uždarė, parapiją prijungė prie Josvainių. Vėliau vienuolyno pastatas paverstas kareivinėmis. Iki 1863 m. suvežta mediena bažnyčios sienojams pakeisti.

Po Pirmojo pasaulinio karo bažnyčia buvo Kėdainių Šv. Jurgio parapijos filija. Joje kapelionas laikydavo pamaldas mokiniams. 1963–1991 m. bažnyčia neveikė, joje buvo įrengtas Elektros aparatūros gamyklos sandėlis. Restauruota pagal architekto Dainiaus Juozėno projektą.

Architektūra 
Bažnyčia kryžminio plano, dvibokštė. Apsidė trisienė, virš jos – bokštelis. Šalia presbiterijos yra žemesnės  zakristijos. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora mūrinė (viršutinė dalis ažūrinė). Jame stovi medinė varpinė.

Nuorodos 

 Bažnyčios vargonai 
 Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčia

Kėdainių rajono bažnyčios
Kėdainių maldos namai
Kazokiškių Švč. Mergelės Marijos Nugalėtojos bažnyčia

Kazokiškių Švč. Mergelės Marijos Nugalėtojos bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kazokiškių kaime, 5 km į šiaure nuo Vievio. Vėlyvojo baroko ir ankstyvojo klasicizmo stiliaus. Šventovė yra viena iš katalikiškos piligrimystės vietų Kaišiadorių vyskupijoje.

Yra vertingų sakralinio meno dailės paminklų, Marijos paveikslas garsėja stebuklais. Anksčiau už pagijimą tikintieji atsidėkodavo dovanodami sidabrinius votus, bet 1743 m. jie pavogti.

Istorija 
1609 m. ant Kazokiškių kalvelės dvarininkas Stanislovas Beinartas pastatydino bažnyčią ir ją perdavė dominikonams. Į ją 1680 m. atvežta Marijos Nugalėtojos paveikslo kopija (žmonių nuo 1700 m. laikoma stebuklinga; originalas Neapolyje). Kazokiškės 1649–1864 m. priklausė Paparčių dominikonų vienuolynui. Nuo 1700 m. Kazokiškėse nuolat gyveno kunigas. Kazokiškės buvo Paparčių parapijos, po 1864 m. – Žaslių parapijos filija.

1782–1790 m. bažnyčia rekonstruota. Manoma, kad rekonstrukcijos projekto autorius yra Augustinas Kosakauskas, o barokinė fasado dalis likusi iš senosios bažnyčios. 1905 m. kunigas Jonas Bobkevičius prisaikdino bažnyčios lankytojus kalbėti tik lenkiškai. Jis lietuvių šeimų vaikus rašydavo į juodąją knygą.

1948 m. klebonas Juozapas Čaplikas suimtas ir nuteistas 10 m. kalėti.

Architektūra 
Bažnyčia vėlyvojo baroko ir ankstyvojo klasicizmo stiliaus, stačiakampio plano, bebokštė, vienanavė. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Šalia vartų – tinkuoto mūro varpinė. Šventoriuje yra senos kapinės.

Bažnyčios viduje – paveikslai „Švč. Dievo Motina su Kūdikiu“ (XVII a., gerbiamas dėl tikinčiųjų patiriamų malonių), „Šv. Kazimieras“, bažnyčios fundatoriaus S. Beinarto portretas (abu XVIII a.) ir kiti, taip pat skulptūra „Nukryžiuotasis“ (XIX a.), geležinis ornamentuotas kryžius (XIX a.), kryželis (1799 m.)

Išnašos

Nuorodos 
 Kazokiškių bažnyčios internetinė svetainė 
 Kazokiškių bažnyčia

Nuotraukos

Kazokiškės
Elektrėnų savivaldybės bažnyčios
Katalikų piligrimystės vietos Lietuvoje
Kazlų Rūdos Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia

Kazlų Rūdos Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kazlų Rūdoje, prie Kaliningrado-Kauno geležinkelio.

Parapijoje veikia Jūrės Dievo Gailestingumo koplyčia.

Istorija 

Iki 1921 m. Kazlų Rūda priklausė Višakio Rūdos Šv. vyskupo Stanislovo parapijai. 1922 m. Seinų vyskupija įsteigė Kazlų Rūdos parapiją. Vikaro Jono Krokininko rūpinimusi įsteigta bažnyčia su nuolatiniu kunigu. 1922 m. balandžio 22 d. paskirtas pirmasis klebonas Kazys Bičkauskas. Jis iš geležinkelių administracijos gautoje buvusioje geležinkelininkų mokykloje 1922 m. įrengė laikiną bažnyčią. Jai paskirtas 6 ha sklypas. Tas pats klebonas aptvėrė ir naująsias kapines. K. Bičkauskui išvykus į Ameriką, nauju klebonu paskirtas kun. Pranciškus Adomaitis, vėliau jį pakeitė kun. Pr. Balsevičius.

Geležinkelių valdybai pareikalavus grąžinti mūrinį pastatą, naudotą bažnyčios reikmėms, iš Krašto apsaugos ministerijos bažnyčios statyboms buvo nupirkti trys buvę mediniai karo belaisvių barakai. 1923 m. parapijai perduota buvusi Alytaus Saratovo kareivinių cerkvė. Iš jos rąstų 1924–1925 m. suręsta bažnyčia. Projektavo inž. Stasys Kimonas. 

1925 m. lapkričio 8 d. naujojoje bažnyčioje atlaikytos pirmosios pamaldos. Iš Rusijos gražintų varpų fondo Kazlų Rūdai buvo skirti du varpai. Vietinis kalvis Jurgis Martinaitis (1879–1955) nukalė bažnyčios bokštų kryžius, apie 1930 m. padarė metalines groteles prie bažnyčios altoriaus, kitus metalo dirbinius.

1940 m. parapija turėjo 2901 parapijietį.

Architektūra 

Bažnyčia dvibokštė, unikali fachverkinės (sandalinės) konstrukcijos bokštais. Įstrižieji sandalų spyriai tarp vertikalių statinių sudaro žaismingą raštą. Bokštų šlaitai piramidiniai, paįvairinti stoglangiais ir šešiakampiais būgnais, ant kurių iškyla geležiniai kryžiai. Priekiniame fasade virš įėjimo durų į priekį ištrauktas frontonas. Jame įrengtas didelis arkinis langas, dienos metu gerai apšviečiantis vargonų chorą.

Bažnyčia sudėtingo plano: pagrindinė dalis stačiakampė, ties presbiterija yra šoninių koplyčių priestatai, prie susiaurintos apsidės priglausta žema zakristija. Šventorius aptvertas metalinių vertikalių strypų tvora.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Marijampolės dekanato informacija 
 Kazlų Rūdos Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia (panoramos)
 Kazlų Rūdos Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia (Br. Kviklys. „Lietuvos bažnyčios“)

Kazlų Rūdos savivaldybės bažnyčios
Kazlų Rūda
Kazitiškio Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia

Kazitiškio Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kazitiškio kaime, Ignalinos rajone, šalia kelio , 11 km į šiaurę nuo Ignalinos.

Istorija 
Kazitiškio dvaro savininkai Belikavičiai 1745 m. pastatė medinę bažnyčią ir pakvietė vienuolius unitus. Vienuolynas ir bažnyčia 1834 m. uždaryti, įrengta stačiatikių cerkvė. Žemaičių vyskupas Motiejus Valančius paragino Salako kleboną pastatyti Kazitiškyje koplyčią. Ji pastatyta 1860–1862 m., 1864 m. Rusijos valdžios uždaryta.

Į Kazitiškį 1905 m. paskirtas kunigas Jonas Rimkūnas iš senosios bažnyčios pastatė kleboniją. Viename jos gale įrengė altorių ir pradėjo laikyti pamaldas. 1906–1908 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Ją 1909 m. konsekravo Žemaičių vyskupas Gasparas Cirtautas. 1920 m. bažnyčia atsidūrė Lenkijos okupuotoje teritorijoje. 1925 m. įkurta parapija. 1934 m. suburtam lietuvių chorui okupacinė valdžia draudė repetuoti. Klebonas Vincas Bobinas (Kazitiškyje nuo 1928 m.) už lietuvišką veiklą nuteistas 5 m. kalėti. 1938 m. bažnyčia suremontuota.

2016 m. balandžio 5 d. degė ši bažnyčia. Apdegė altorius, aprūko sienos. Tai antras kartas, kai Ignalinos rajone per savaitę degė antra bažnyčia. Pirmąkart degė medinė Ceikinių Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia.

Architektūra 
Bažnyčia neogotikinė, bazilikinė, dvibokštė, su žemesne apside. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora metalinė.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Kazitiškio parapija 

Ignalinos rajono bažnyčios
Kazitiškis
Kavarsko Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

Kavarsko Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kavarske, Pienios (Šventosios dešiniojo intako) dešiniajame krante. Istoristinė, dominuoja neobaroko ir neoklasicizmo elementai.

Istorija 
1538 m. įsteigta parapija. Iki 1636 m. pastatyta nauja bažnyčia (kitoje vietoje). Kavarsko dvare 1636 m. pastatyta mūrinė koplyčia. 1697 m. bažnyčia perstatyta. Jai Mykolas Oginskis skyrė turto. 1781 m. minima parapinė mokykla. Per miesto gaisrą 1842 m. sudegė klebonija su ūkiniais pastatais. 1857 m. pradėta statyti dabartinė vienabokštė bažnyčia. Išmūrijus sienas dėl prasidėjusio sukilimo statyba uždrausta. 1864 m. gautas leidimas tęsti statybą. 1868 m. leista rinkti aukas baigti statyti bažnyčią (pastatyta 1887 m.).

1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Per Pirmąjį pasaulinį karą bažnyčia apgadinta. Parapijiečių ir iš Kavarsko parapijos kilusio JAV lietuvio Pranciškaus Kalibato lėšomis bažnyčia suremontuota: 1924 m. įrengti šoniniai, 1931 m. – didysis altorius, 1927 m. atstatytas bažnyčios bokštas, įkelti 3 varpai, 1929 m. įsigyti vargonai.

1935 m. pastatyta parapijos salė. 1936 m. prie vieškelio į Ukmergę pastatytas 20 m aukščio gelžbetoninis kryžius. 1947–1975 m. klebonavo Valerijonas Kekys (1909–1982). Kunigas Albertas Perminas (1914–1983) nuo 1975 m. buvo parapijos administratorius (palaidotas šventoriuje).

Architektūra 
Bažnyčia istoristinė (dominuoja neobaroko ir neoklasicizmo elementai), su priestatėliais prie pagrindinio fasado. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais, dengtų cilindriniais skliautais. Šventoriuje stovi koplytėlė ir triaukštis stogastulpis.

Bažnyčios vaizdų galerija

Nuorodos 
 Kavarsko šv.Jono krikštytojo bažnyčia

Anykščių rajono bažnyčios
Kavarskas
Kauno Šv. Vincento Pauliečio bažnyčia

Kauno Šv. Vincento Pauliečio (Petrašiūnų) bažnyčia – katalikų bažnyčia, stovinti Kaune, rytinėje jo dalyje, dešiniajame Nemuno krante, Petrašiūnų mikrorajone. Bažnyčia įsikūrusi pramoniniame Kauno priemiestyje, ji tituluota visų labdaringų veiklų ir organizacijų globėjo, kilusio iš Prancūzijos Šv. Vincento Pauliečio (1581-1660) vardu. Petrašiūnų kapinės yra už 1,5 km į pietryčius.

Šv. Vincento Pauliečio parapijoje yra Pažaislyje stovinti Kauno Švč. M. Marijos Apsilankymo pas Elzbietą bažnyčia rektorato teisėmis. Parapija ribojasi su Švč. Jėzaus Širdies (Šančių), Šv. Antano Paduviečio (Naujamiesčio), Gerojo Ganytojo (Dainavos) ir Švč. M. Marijos Rožančiaus Karalienės (Palemono) parapijomis bei Vilkaviškio vyskupija.

Istorija 

1934 m. Petrašiūnuose įsikūrė kapucinai. Jie pagal architekto Nikolajaus Mačiulskio projektą 1934 m. pastatė mūrinę bažnyčią (rūpinosi kun. Vincas Mieleška). Ją 1936 m. konsekravo apaštalinis nuncijus vysk. Antonijus Arata, o homiliją pasakė vysk. Teofilius Matulionis. 

Iki parapijos įsteigimo 1948 m. bažnyčia Petrašiūnuose buvo Kauno Šv. Kryžiaus (Karmelitų) parapijos filija. Broliai kapucinai būdavo skiriami Karmelitų parapijos vikarais, kurie dirbo ir Petrašiūnų filijoje.

Bažnyčios rūsyje buvo įrengta kino salė rodyti religinio turinio filmams. Kapucinai leido religinį „Lurdo“ žurnalą.

1948 m. buvo uždaryti Petrašiūnų kapucinų vienuolynas ir filija. Tais pačiais metais vyskupo dekretu įsteigta Petrašiūnų parapija, kad ji nebūtų sovietinės valdžios panaikinta. Nors sovietmečiu vienuolynas buvo uždarytas, vienuoliai persekiojami, tačiau bažnyčioje veikiančioje jaunimo zakristijoje apie 1970 m. ėmė rinktis Petrašiūnų jaunuoliai ir pogrindyje veikusios vienuolės. Jie dalyvaudavo pamaldose ir slapta mokė vaikus tikėjimo tiesų, ruošė sakramentams. Toje pačioje zakristijoje 1988 m. buvo kuriami ir pasirašomi reikalavimai sovietų valdžiai grąžinti tikintiesiems bažnyčias.

Lietuvai atgavus nepriklausomybę, kardinolas Vincentas Sladkevičius pakvietė kapucinus į Dotnuvos vienuolyną, o 1995 m. grąžino ir Petrašiūnų bažnyčią. Šiuo metu kapucinai darbuojasi Petrašiūnuose, Kaune, ir Paulių kaime (Jurbarko rajone).

2006 m. spalio mėn. parapija pažymėjo Petrašiūnų bažnyčios pašventinimo 70-mečio jubiliejų.

Architektūra 

Petrašiūnų bažnyčia yra viena iš keturių tarpukario modernizmo bažnyčių Kaune. Turi romaninio ir gotikinio stilių požymių. Statinys stačiakampio plano, masyvus, vienabokštis, su 2 priestatais, yra rūsys. Sienose įrengti grakštūs aukšti langai. Šventoriuje ant kalvelės yra kapinaitės, kurias puošia kryždirbio Adolfo Teresiaus koplytstulpiai.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Parapijos tinklalapis
 Kauno I dekanatas. Kauno Šv. Vincento Pauliečio parapija
 Mažesniųjų brolių kapucinų ordinas

Kauno bažnyčios
Vincento
Petrašiūnai
Lankaičiai

Lankaičiai – kaimas šiaurės vakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietryčius nuo Skaistgirio, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Šalia kaimo teka Kivė ir jos intakas Lanka. Prie kelio į Trumpaičius yra fermų kompleksas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Lankaičiuose 1932 m. rugpjūčio 1 d. gimė Lietuvos sociologas, ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras Alfonsas Algimantas Mitrikas.

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Žučiai

Žučiai – kaimas šiaurės vakarinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Petraičių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Pleikiai

Pleikiai – kaimas rytinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės rytus nuo Kruopių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Pleikiuose gimė žaliavalgystės pradininkė Ona Varapickaitė, pasaulyje žinoma kaip Ann Wigmore (1909–1994).

Šaltiniai 

Akmenės rajono savivaldybės gyvenvietės
Laumėnai II

Laumėnai II – kaimas rytinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Kruopių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Akmenės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kretkampio Šv. diakono Stepono bažnyčia

Kretkampio Šv. diakono Stepono bažnyčia – bažnyčia, stovinti Kretkampio kaime, 5 km į šiaurės rytus nuo Lekėčių, 3,5 km į vakarus nuo Vilkijos Šv. Jurgio bažnyčios. Pastatyta iki 1918 m.

Istorija 
Kretkampio dvaro savininkas Steponas Vaizbūnas 1866 m. pastatė mūrinę koplyčią savo šeimos nariams laidoti. Kunigas Romanas Zaremba 1908 m. ją suremontavo, pristatė medinę zakristiją. Iki 1918 m. kunigas Sabas pastatė erdvesnę medinę koplyčią ir joje laikė pamaldas. Kretkampyje 1940–1941 m. gyveno arkivyskupas Pranciškus Karevičius, vėliau prelatas Jonas Naujokas. Po Antrojo pasaulinio karo koplyčia veikia bažnyčios teisėmis.

Architektūra 
Bažnyčia stačiakampio plano, medinė. Vienabokštė, su prieangiu ir mūrine apside. Šventoriuje yra kapinės.

Šakių rajono bažnyčios