joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Chester Arthur

Česteris Alanas Arturas (; 1829 m. spalio 5 d. – 1886 m. lapkričio 18 d.) buvo 21-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas. Prieš Arturo išrinkimą į Džeimso Garfyldo viceprezidentus. jis buvo respublikonų partijos narys, bei dirbo teisininku.

1881 metų liepos 2 dieną JAV prezidentą Džeimsą Garfyldą mirtinai sužalojo Charles J. Guiteau. Prezidentas mirė rugsėjo 19 dieną, tą pačią dieną Česteris Arturas buvo prisaikdintas į prezidentus ir ėjo pareigas iki 1885 metų kovo 4 dienos.

Prieš pradėdamas įžengdamas į politiką, Arturas buvo Respublikonų partijos Stalvartų frakcijos narys bei Rosko Konklingo protežė.

Stalvartų nusivylimui, prezidentas Arturas tapo valstybės tarnybos reformos čempionu bei vengė seno politinio draugo, o galiausiai visai atitolo nuo Rosko Konklingo. Visuomenės spaudimas, sustiprėjęs po Garfyldo nužudymo, privertė Kongresą paisyti prezidento sprendimų. Arturo pagrindinis pasiekimas buvo Pendletono valstybės tarnybos reformos priėmimas. Šios įstatymo priėmimas pelnė Arturui „Valstybės tarnybos Tėvo” vardą ir palankią reputaciją.

Leidėjas Alexander K. McClure rašė: „Niekas nepradėjo eiti prezidento pareigų, turėdamas tokį gilų ir visuotinį nepasitikėjimą, ir niekas nebaigė kadencijos taip visų gerbiamas”. Rašytojas Markas Tvenas, ciniškai atsiliepęs apie visus politikus, pripažino: „Būtų tikrai labai sunku dar labiau pagerinti prezidento Arturo administraciją.”

|-

Šaltiniai 

JAV prezidentai
JAV viceprezidentai
Svirplėnai

Svirplėnai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 9 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Tarapakos regionas

Tarapakos regionas () – regionas šiaurinėje Čilės dalyje. Ribojasi su Arikos ir Parinakotos regionu šiaurėje, su Antofagastos regionu pietuose ir Bolivija (Oruro departamentas) rytuose. Iš vakarų skalauja Ramusis vandenynas. Administracinis centras – Ikikė.

Geografija 

Vandenyno pakrantėje driekiasi lyguma, kurią dengia Atakamos dykuma (šiaurėje) ir skurdžios pampos (pietuose). Pietinėje dalyje prasideda Čilės pakrantės kalnagūbris. Regiono rytuose iškilę Andų kalnai (čia jų aukštis siekia beveik 6 km), šiaurės rytuose sudarantys Altiplano pakraštį. Bolivijos pasienyje stūkso Iruputunku ugnikalnis. Gausu druskos lygumų ir druskingų ežerų. Šiaurinis regiono pakraštys priklauso Loa baseinui.

Administracinis skirstymas 

Regonas padalintas į 2 provincijas:
 Ikikės provincija (Ikikė)
 Tamarugalio provincija (Poso Almontė)

Čilės regionai
Valparaiso regionas

Valparaiso regionas () – regionas vidurinėje Čilės dalyje. Ribojasi su Kokimbo regionu šiaurėje, su Santjago metropoliniu regionu pietuose ir Argentina (Mendosos provincija ir San Chuano provincija) rytuose. Iš vakarų skalauja Ramusis vandenynas. Administracinis centras – Valparaisas.

Regionui priklauso nutolusios salos Ramiajame vandenyne: Velykų sala, Salas i Gomesas, Chuano Fernandeso salos, Desventuradaso salos.

Geografija 

Centrinę regiono dalį užima Čilės centrinis slėnis, įsiterpęs tarp Čilės pakrantės kalnagūbrio ir Andų (aukštis iki 6110 m, Chunkalio k.). Svarbiausios upės – Akonkagva, Chunkalis, Petorka, La Ligua.

Administracinis skirstymas 

Regonas padalintas į 8 provincijas:
 Velykų provincija (Hanga Roa)
 Andų provincija (Los Andesas)
 Petorkos provincija (La Ligua)
 Kiljotos provincija (Kiljota)
 San Antonijo provincija (San Antonijas)
 San Felipe de Akonkagvos provincija (San Felipė)
 Valparaiso provincija (Valparaisas)
 Marga Margos provincija (Kilpuė)

Čilės regionai
Biologinės įvairovės konvencija

Biologinės įvairovės konvencija – tarptautinė sutartis, kuria siekiama apsaugoti biologinę įvairovę ir užtikrinti darnų jos naudojimą. Konvencija buvo pateikta pasirašymui 1992 m. birželio 5 d. Jungtinių Tautų Aplinkos ir plėtros konferencijoje, o įsigaliojo kitų metų gruodžio 29 d. Šiuo metu ją yra pasirašiusios ir ratifikavusios 193 šalys.

Istorija 
1988 m. lapkritį ir 1989 m. gegužę Jungtinių Tautų Aplinkos apsaugos programos iniciatyva buvo sudarytos dvi darbinės ekspertų grupės, tyrusios biologinę įvairovę pasaulyje ir ją apsaugančios tarptautinės sutarties poreikį. Per ateinančius metus buvo paruoštas konvencijos tekstas, dėl kurio galutinio varianto susitarta 1992 m. gegužės 22 d. Nairobyje vykusios konferencijos metu. Pasirašymui sutartis buvo pateikta tų pačių metų birželio 5 d. Rio de Žaneiro konferencijoje, o įsigaliojo 1993 m. gruodžio 29 d. – praėjus 90 dienų po trisdešimtos šalies ratifikacijos.

Ratifikavusios šalys 
Konvenciją yra ratifikavusios visos Jungtinių Tautų narės, išskyrus Andorą, Vatikaną ir JAV.

Konvencijos įkurtos institucijos 
Šalių narių konferencija (COP) yra konvencijos valdomasis organas, veikiantis periodinių susitikimų, kuriuose priimami pagrindiniai nutarimai, principu. Ligi šiol yra surengta 10 konferencijų, jos vyksta kas dveji metai.

Konvencijos 25 straipsnio pagrindu buvo įkurtas Pagalbinis mokslinis, techninis ir technologinis patariamasis organas, teikiantis informaciją sutarties įgyvendinimo klausimais. Jis susideda iš šalių narių atstovų ir turi savus reguliarius susitikimus, kurių paskutinis vyko 2010 m. gegužę Nairobyje.

Be dviejų pagrindinių institucijų veikia ir keturios specializuotos darbinės grupės: 2010 m. tikslų įgyvendinimo peržiūros; Prieigos ir naudos dalinimosi; 8-tojo straipsnio; Saugomų teritorijų.

Šalių narių konferencijos (COP) 

Lig šiol vykusių konferencijų datos ir vietos:

 COP1: Bahamai, Nasau – 1994 m. lapkričio 28 d. – gruodžio 9 d.
 COP2: Indonezija, Džakarta – 1995 m. lapkričio 6–17 d.
 COP3: Argentina, Buenos Airės – 1996 m. lapkričio 4–15 d.
 COP4: Slovakija, Bratislava – 1998 m. gegužės 4–15 d.
 COP5: Kenija, Nairobis – 2000 m. gegužės 15–26 d.
 COP6: Nyderlandai, Haga – 2002 m. balandžio 7–19 d.
 COP7: Malaizija, Kuala Lumpūras – 2004 m. vasario 9–20 d.
 COP8: Brazilija, Kuritiba – 2006 m. kovo 20–31 d.
 COP9: Vokietija, Bona – 2008 m. gegužės 19–30 d.
 COP10: Japonija, Nagoja – 2010 m. spalio 18–29 d.
 COP11: Indija, Haidarabadas – 2012 m. spalio 8–19 d.
 COP12: nenuspręsta

Nuorodos 
 Oficialus konvencijos puslapis
 Biologinės įvairovės konvencijos tekstas: lietuvių k. , anglų k.

Susiję straipsniai 
 Pasaulio aplinkos fondas
 Jungtinių Tautų Aplinkos ir plėtros konferencija

Išnašos 

Tarptautinės aplinkos apsaugos sutartys
Jungtinių Tautų konvencijos
Žvainių pilkapiai

Žvainių pilkapynas (valstybės saugomas kultūros paminklas: unikalus objekto kodas – ; senas registro kodas – A443P; senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1529) – pilkapiai šiaurės rytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Žvainių kaime (Imbarės seniūnija), ties Salantų miesto riba, į pietus nuo Žvainių kapinyno, kairiajame Salanto krante.

Pilkapynas 
Įrengtas Salanto slėnyje stūksančios Gaidžio kalnu vadinamos kalvos pietvakarinėje dalyje. Vizualiai sunkiai išsiskiria 3 pilkapiai. Didžiojo pilkapio skersmuo 10 m, aukštis – iki 70 cm. Greta jo esančio mažesnio pilkapio skersmuo 5,5 m. Apie 14 m į pietus nuo jų išliko trečiojo pilkapio liekanos, smarkiai apnaikintos kasant žvyrą.

1977 m. pilkapiai paskelbti respublikinės reikšmės archeologijos paminklu, 1993 m. įrašyti į Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašą, 1997 m. registruoti į kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąraše, 1998 m. paskelbti Lietuvos Respublikos kultūros paminklu, 2005 m. – pripažinti valstybės saugomu kultūros paminklu.

Į šiaurę yra apeiginis akmuo ir kapinynas.

Archeologinį, mitologinį ir kraštovaizdžio vertingųjų savybių pobūdį turintis kultūros paveldo objektas. Teritorijos plotas – 0,7 ha (bendras su šalia esančiu kapinynu saugomos teritorijos plotas – 1,4 ha).

Tyrimai 
Pilkapius 1968 m. aptiko ir 1970 m. žvalgė Ignas Jablonskis. 1982 m. žvalgė Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (tyrimų vadovas Romas Olišauskas), 1992 m. – Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras (tyrimų vadovas Vilnius Morkūnas).

Didįjį pilakpį 1997–1998 m. ištyrė Algimantas Merkevičius (Vilniaus universitetas). Nustatyta, kad pilkapio sampilas supiltas iš smėlio ir akmenų. Pagrindą sudarė du akmenų vainikai: išorinis 10 m, vidinis – 5 m skersmens, tarp kurių buvę įrengti 4 ovalūs, 0,8–1,1 m skersmens vainikėliai. Juose ir tarp akmenų vainikų surasti 7 sudegintų mirusiųjų kapų. Juos sudarė kartu su degėsiais į krūveles supilti degintiniai kaulai, šalia kurių rasta nedidelių lipdytų molinių puodelių liekanų. Pilkapis datuojamas naujojo žalvario amžiaus pabaiga (VIII–VI a. pr. m. e.).

Šaltiniai 

 Vykintas Vaitkevičius. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija. – Vilnius, 1998. – P. 97-98 (Salantai)

Nuorodos 
 

Lietuvos pilkapiai
Kretingos rajono paveldas
Salantų regioninio parko paveldas
Eva Braun

Eva Ana Paula Braun (, 1912 m. vasario 6 d. – 1945 m. balandžio 30 d.) – ilgą laiką buvo Adolfo Hitlerio draugė bei žmona (trumpam prieš mirtį).

Braun sutiko Hitlerį Miunchene, kai jai tebuvo 17 metų, dirbdama asmeninio Hitlerio fotografo asistente. Hitleris ir Braun pradėjo dažnai sutikinėti praėjus dvejiems metams po pirmosios pažinties. Ankstyvuoju jų santykių laikotarpiu Eva Braun dukart bandė nusižudyti. Iki 1936 Braun tapo Hitlerio Berghofo rezidencijos Berchtesgadene namų ūkio dalimi bei prabangiai gyveno ten Antrojo pasaulinio karo metais. Braun laikėsi savo įpročių, kuriems nepritarė Hitleris, tokių kaip rūkymas, makiažo naudojimas ir deginimasis. Braun mėgo fotografuoti, todėl daugelis išlikusių spalvotų Hitlerio nuotraukų buvo padarytos Evos Braun. Ji buvo pagrindinė Hitlerio vidinio socialinio rato dalis, tačiau nedalyvavo su Hitleriu viešuose renginiuose iki 1944 metų vasaros, kai jos sesuo ištekėjo už Hitlerio štabo karininko.

Karo pabaigoje žlungant Trečiajam Reichui, Braun prisiekė ištikimybę Hitleriui ir kartu su juo išvyko į Berlyną, kur slėpėsi Fiurerio bunkeryje, buvusiame giliai po Reicho kanclerio pastatu. Raudonajai Armijai artėjant prie jų slėptuvės, Hitleris ir Eva Braun susituokė trumpos ceremonijos metu. Po mažiau nei 40 valandų pora kartu nusižudė bunkerio svetainėje. Eva Braun nusižudė perkandusi cianido kapsulę. Vokietijos visuomenė iki jos mirties visiškai nieko nežinojo apie Evą Braun.

Vokietijos asmenybės
Upeliškis (Biržai)

Upeliškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į pietus nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kateliškiai

Kateliškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į pietus nuo Biržų, į rytus nuo kelio Vabalninkas – Salamiestis.

Istorija

Kateliškiai istorijos šaltiniuose paminėti 1645 m.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 kunigas, Lietuvos nepriklausomybės akto signataras Alfonsas Petrulis (1873–1928)
 visuomenės ir valstybės veikėjas Vytautas Petrulis (1890–1941)
 vyskupas Kazimieras Vasiliauskas (1922–2001)

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Lamokai

Lamokai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 22 km į pietus nuo Biržų, prie kelio Meilūnai – Vabalninkas.

Istorija

1676 m. Mykolas Laurynas Počobutas su žmona Marijona Lamokų palivarką padovanojo Palėvenės Šv. Domininko bažnyčiai. 1726 m. Lamokuose pastatyta koplyčia. 1863 m. gegužės 7 d. prie Lamokų Rusijos imperijos kariuomenė sulaikė Ukmergės sukilėlių būrį, kuriam vadovavo Antanas Jasinskis (Kvetka).

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1890 m. vasario 25 d. – JAV lietuvių visuomenės veikėjas Jonas Alvinas (Aukštikalnis).

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Laužai (Biržai)

Laužai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 33 km į pietus nuo Biržų, į vakarus nuo kelio , Vabalninko miške.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Martišiūnai (Biržai)

Martišiūnai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į pietus nuo Biržų.

Istorija

Martišiūnai istorijos šaltiniuose paminėti 1640 m.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1925 m. lapkričio 9 d. – chorvedys Vytautas Ūsevičius.
 1926 m. rugsėjo 9 d. – choro dirigentas ir pedagogas Jonas Ragaišis.
 1947 m. gruodžio 26 d. – literatė Gileta Vainauskienė–Vedlugaitė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mediniškiai I

Mediniškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Vabalninko seniūnijoje, 26 km į pietus nuo Biržų.

Istorija
Mediniškiai Vabalninko bažnyčios inventoriaus dokumentuose paminėti 1782 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Medinos I

Medinos – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Vabalninko seniūnijoje, 25 km į pietus pietryčius nuo Biržų.

Istorija
Medinos Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose paminėtos 1673 m. lapkričio 20 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Medinos II

Medinos II – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Vabalninko seniūnijoje, 26 km į pietus pietryčius nuo Biržų.

Istorija
Medinos Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose paminėtos 1673 m. lapkričio 20 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rodrigo Millar

Rodrigas Chavjeras Miljaras Karvachalis (Rodrigo Javier Millar Carvajal; g. 1981 m. lapkričio 3 d.) – Čilės futbolininkas, rungtyniaujantis saugo pozicijoje. Jis yra Čilės klubo „Colo Colo“ žaidėjas.

Karjeros pradžioje 7 metus praleido Talkahuano klube „Huachipato“. 2007 m. buvo pakviestas į vieną šalies lyderių Colo-Colo klubą, bet pradžioje skolintas Kolumbijos klubui Once Caldas. 2008 m. grįžęs į Čilės klubą tapo pagrindinės sudėties žaidėju.

Rodrigas Miljaras Čilės rinktinėje debiutavo 2002 m. 2010 m. pasaulio čempionate tuoj pasirodęs po keitimo įmušė įvartį į Ispanijos vartus.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Millar, Rodrigo
Muimelis

Muimelis – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Vabalninko seniūnijoje, 30 km į pietus nuo Biržų, prie kelio .

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Nariškiai

Nariškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 23 km į pietus nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1939 m. gegužės 7 d. – zootechnikas, visuomenės veikėjas Bronius Jėčius.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalniškiai (Imbarė)

Kalniškiai – kaimas šiaurės rytiniame Kretingos rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, 7 km į šiaurę nuo Salantų, į rytus nuo kelio .

Etimologija 
Važiuojant į kaimą nuo Erlėnų, tenka kilti į aukštumą – kalną. Todėl kaimas buvo pavadintas Kalniškiais. Vietovardis rašomas , , , .

Geografija 
Įsikūręs Erlos upės kairiojo kranto aukštumoje. Ribojasi su Erlėnais, Nerėpais ir Dvarčininkais. Pietiniu pakraščiu praeina kelias Erlėnai–Dvarčininkai, vakarine dalimi – Nerėpai–Kalniškiai, rytine dalimi teka Pagilbrastis (kairysis Erlos intakas).

Istorija 
Susiformavo XVIII a. Nerėpų pietinėje dalyje, bendro naudojimo žemėje. Minimas nuo 1821 m.

1821, 1843 ir 1846 m. buvo po 4, 1866 m. – 3 kiemai, 1923 m. – 5 ūkiai.

Kaime likusi 1 sodyba, kurioje ūkininkauja Marius Eglynas.

Gyventojai

Kultūros paveldas 
 Koplytėlė su Marijos Sopulingosios paveikslu (XX a. pr.)

Šaltiniai

Nuorodos 
 Kalniškiai: Kretingos krašto enciklopedija

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalniškiai (Laižuva)

Kalniškiai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Laižuvos.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalniškiai (Molėtai)

Kalniškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Žalvarių.

Istorija 
1744 m. kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kalniškiuose 1961 m. birželio 27 d. gimė Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras Valentinas Brandišauskas.

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalniškiai (Telšiai)

Kalniškiai – buvęs kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Varnių, Biržulio ežero šiaurinėje pakrantėje.

Aptiktas Duonkalnis – senovės gyvenvietė, alkas ir kapinynas.

Panaikintas 1984 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalnuotė I

Kalnuotė I – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės nuo Eitminiškių, prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalpokiškis (Biržai)

Kalpokiškis – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalveliai (Debeikiai)

Kalveliai (arba Kalvaliai) – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Debeikių.

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalveliai (Šalčininkai)

Kalveliai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Gerviškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalviškė (Zarasai)

Kalviškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalviškiai (Klaipėda)

Kalviškiai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Priekulės. Yra nebeveikiančios kapinaitės.

Istorija 
Vietovardis kilęs iš apylinkėse dažnos pavardės Kalvis.

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, buvo 10 sodybų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kamajai (kaimas)

Kamajai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, prie Kamajų miestelio.

Gyventojai

Išnašos 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kamaraučiškės

Kamaraučiškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Krivilių, 2 km į pietvakarius nuo Kalesninkų. Praeina keliukas Kijutiškės–Kalesninkai.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 45 žmonės, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kamariškė

Apie kaimą Švenčionių rajone žr. Kamariškė (Švenčionys).

Kamariškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kamičiai (Šalčininkai)

Kamičiai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Dainavos, prie Kamičių miško. Pro kaimą eina plentas , atšaka į Balandžius.

XX a. pr. – okolica Lydos apskrities Eišiškių valsčiuje; Rodūnios dvaro valda.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kamičiūnai

Kamičiūnai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės vakarus Dainavos, prie kelio Dainava–Gilviniškės.

Gyventojai

Išnašos 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kamintiškės

Kamintiškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Merkinės, Straujos dešiniajame krante, Subartonių miškų erčioje. Likusios dvi negyvenamos sodybos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kampai (Varėna)

Kampai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurę nuo Merkinės. Įsikūręs tarp Ilgio ežero vakarinio galo, Ilgininkų pelkės ir plento  (kitapus jo – Alytaus rajono Kampai. Atsišakoja vieškelis .

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kampinė

Kampinė – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 1 km nuo Kazokiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Elektrėnų savivaldybės gyvenvietės
Kampiniai (Jankai)

Kampiniai – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 9 km į pietvakarius nuo Jankų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Kampiniai (Šakiai)

Kampiniai – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Tubelių.

Istorija 
Lukšių apylinkės (t. p. dalis Griškabūdžio apylinkėje) Kampinių kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kamša (Zarasai)

Kamša – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Imbrado. 

Yra Kvintiškių koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kamužė

Apie netoliese buvusį viensėdį žr. Kamužė (Mindūnai).

Kamužė – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Inturkės.

Istorija 
1903 m. kaimas minimas Inturkės juodraštinėje priešvedybinių apklausų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kanaukai

Kanaukai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Gegutės.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kangedai

Kangedai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Gelvonų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kantariškiai

Kantariškiai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Pasvalio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kevin-Prince Boateng

Kevinas Princas Boatengas (Kevin-Prince Boateng; g. 1987 m. gegužės 6 d.) – Vokietijos-Ganos futbolininkas, rungtyniaujantis vidurio saugo pozicijoje. Italijos klubo AC Fiorentina žaidėjas.

Gimė vokietės ir ganiečio šeimoje Berlyne. Kevinas turi du brolius – Džordžą ir Žeromą. Visi broliai atstovauja skirtingoms nacionalinėms rinktinėms – Ganai, Nyderlandams ir Vokietijai.

Boatengas jaunystėje treniravosi daugiausia Hertha BSC jaunimo komandoje, vėliau tapo dublerių komandos žaidėju, o 2005 m. priimtas į pagrindinę komandą. Nuo 2007 m. rungtyniavo daugiausia Anglijoje.

2010-aisiais Genoa jį nusipirko iš Portsmouth FC klubo už 5 milijonus svarų sterlingų ir tuoj pat išnuomavo AC Milan komandai. Vėliau sutartis buvo pakeista į bendrasavininkystės sutartį. 2011 m.

Boatengas pateko į Vokietijos sirgalių nemalonę, kai 2010 m. paskutinėse FA Taurės varžybose sutraumavo „Chelsea“ žaidėją ir Vokietijos rinktinės kapitoną Michaelį Balaką. Dėl traumos jis praleido 2010 m. pasaulio čempionatą.

Kevinas Princas Boatengas žaidė įvairaus amžiaus Vokietijos jaunimo rinktinėse, dalyvavo jaunimo čempionatuose. 2006 m. Ganos futbolo federacija siūlė žaidėjui žaisti už Ganą 2006 m. pasaulio čempionate, bet Boatengas nesutiko. 2009 m. nesulaukęs pasiūlymų žaisti už Vokietiją, Boatengas priėmė Ganos pasiūlymą žaisti už savo tėvo gimtinę. Žaidėjas debiutavo Ganos rinktinėje 2010 m. draugiškose varžybose prieš Latviją. 2010 m. pasaulio čempionate įmušė įvartį aštuntfinalyje į JAV rinktinės vartus.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Laimėjimai 
Tottenham Hotspur
 Anglijos lygos taurė: 2007–08 m.
Milan
 Serie A: 2010–11 m.
 Supercoppa Italiana: 2011 m.
Eintracht Frankfurt
 DFB-Pokal: 2017–18 m.
Barcelona
 La Liga: 2018–19 m.

Šaltiniai 

Boateng, Kevin
Skaistbalys

Skaistbalys – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 24 km į pietus pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Purvai II

Purvai – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Vabalninko seniūnijoje, 13 km į pietus nuo Biržų, prie kelio .

Istorija
Purvai istorijos šaltiniuose paminėti 1617 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šalniai

Šalniai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 19 km į pietus nuo Biržų.

Istorija 

Šalniai Vabalninko bažnyčios inventoriaus dokumentuose paminėti 1782 m.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1944 m. sausio 1 d. – pedagogė, rašytoja Rita Vinciūnienė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Voriškis

Voriškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į pietus nuo Biržų.

Istorija

Voriškis Papilio dvaro inventorių dokumentuose paminėtas 1671 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kemėnai

Kemėnai – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Papilio seniūnijoje, 16 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kerpiškiai

Kerpiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Papilio seniūnijoje, 19 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kyliškiai

Kyliškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 21 km į pietryčius nuo Biržų, prie kelio .

Istorija

Kyliškiai paminėti 1671 m. Papilio dvaro inventorių dokumentuose.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1863 m. rugpjūčio 13 d. – inžinierius mechanikas, išradėjas, vienas iš Biržų spaustuvės steigėjų ir savininkų Jurgis Trečiokas.
 1951 m. birželio 16 d. – Biržų pašto direktorė Savunė Dagienė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kraštai (Biržai)

Kraštai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į rytus nuo Biržų. Yra Kraštų dvaras.

Istorija

1953–1991 m. kaimo vardu vadintas Kraštų tarybinio ūkis, kurio centras – Skrebiškiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kupriai (Papilys)

Kupriai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 24 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Kupriai minimi 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose.

|}

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Latvygala

Latvygala – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 19 km į pietryčius nuo Biržų, Biržų girios pietiniame pakraštyje.

Istorija 

1765 m. rugsėjo mėnesio Pandėlio parapijos gėralų mokesčių mokėtojų sąraše minima, kad Latvygaloje buvo smuklė. Latvygala minima ir 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose. 1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio, 1993–1994 m. Kraštų žemės ūkio bendrovės kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1893 m. rugsėjo 30 d. – pedagogas Jonas Janulionis.
 1898 m. balandžio 1 d. – veterinarijos daktaras Jonas Narbutas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Medikiai (Biržai)

Medikiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 30 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Medikiai Ukmergės pavieto Panemunio dvaro inventorių dokumentuose pirmą kartą paminėti 1609 m. 1951–1992 m. Lenino kolūkio kaimas. 1992–1995 m. veikė Medikių žemės ūkio bendrovė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1950 m. spalio 6 d. – filologė, Lietuvos literatūros ir meno archyvo direktorė Vida Šimėnaitė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ažubalis (Biržai)

Ažubalis – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Papilio.

Istorija

1950-1991 m. Papilio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Miegonys (Biržai)

Miegonys – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 24 km į pietryčius nuo Biržų, prie Apaščios aukštupio ir kelio .

Istorija 

Miegonys paminėti 1673 m. lapkričio 20 d. Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose. 1950–1992 m. Einorių kolūkio kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1901 m. vasario 8 d. – pedagogas, kraštotyrininkas Juozas Vilminis.
 1905 m. kovo 21 d. – karininkas Antanas Šalkauskas.
 1932 m. sausio 1 d. – pedagogas, profesorius Povilas Karoblis.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mikalaitiškiai

Mikalaitiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Kupreliškio.

Istorija

1959-1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mikaliai

Mikaliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 21 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija 

1606 m. istorijos šaltiniuose paminėti Myžaliai (dabar Mikaliai). 1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1916 m. birželio 4 d. – inžinierius Jonas Suveizdis–Suvis.

Gyveno:
 Zoologė, habilituota biologijos mokslų daktarė Ona Atlavinytė (1916–1991).

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kapinė (Panevėžys)

Kapinė – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Berčiūnų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kapinėje 1898 m. rugsėjo 29 d. gimė Lietuvos inžinierius, architektas Stasys Kudokas.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Karabelkai

Karabelkai – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Avižienių.

Istorija 
XX a. vid. buvo 4 Karabelkų užusieniai: Aukštieji, Žemieji, Mažieji ir Naujieji Karabelkai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Karalgiris (Čekiškė)

Karalgiris – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 13 km nuo Vilkijos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Karalkai

Karalkai – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Svirkų.

Seniau kaimas vadintas Mažuoju Stajėtiškiu ().

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Karašilis

Karašilis – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 1 km nuo Pakruojo, prie Savėlio upelio. Iš pietų supa Paežerių–Rozalimo miškai. Ties Karašiliu kertasi keliai  ir , praeina Radviliškio–Pakruojo geležinkelio šaka. Karašilis sudaro Pakruojo konurbaciją: šiaurėje ribojasi su Linksmučiais, rytuose – su Jovarais.

Istorija 
XIX a. pr. pateko į Pakruojo dvaro valdas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
Karceviškiai (Šilutė)

Karceviškiai (arba Karceviškėliai) – kaimas Šilutės rajono savivaldybės teritorijoje, 9 km nuo Usėnų.

Istorija 
Iki 1701 m. Prūsijos kunigaikštystės, 1701–1736 m. Prūsijos karalystės, 1736–1818 m. Lietuvos departamento, 1818–1871 m. Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos Tilžės apskrities, 1920–1923 m. Klaipėdos krašto, 1923–1939 m. Lietuvos Respublikos Klaipėdos krašto Pagėgių apskrities, 1939–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Tilžės-Ragainės apskrities, 1945–1950 m. LSSR Pagėgių apskrities, 1950–1962 m. Pagėgių rajono, 1962–1995 m. Šilutės rajono savivaldybės, nuo 1995 m. Šilutės rajono savivaldybės kaimas.

Pavadinimas 
Kaimas nuo 1818 m. vadintas Klein Kartzewischken, 1889 m. dar ir Neu Karzewischken.

Gyventojai 

Gyventojų dauguma priklausė Plaškių evangelikų liuteronų bažnyčiai.

Šaltiniai 

Ragainės apskrities gyvenvietės
Tilžės apskrities gyvenvietės
Šilutės rajono savivaldybės gyvenvietės
Karčemkos

Karčemkos – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, netoli Jašiūnų.

Gyventojai

Išnašos 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Karčiškės

Karčiškės – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kvyklių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Karčrūdė (Šakiai)

Karčrūdė – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, netoli Griškabūdžio.

Gyventojai

Šaltiniai

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kareiviškiai

Kareiviškiai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Stanionių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Graikijos šventės

Graikijos valstybinės šventės:

Bibliografija 
 Tomkinson, John L. Festive Greece: A Calendar of Tradition''. Athens: Anagnosis, 2003, ISBN 9608718678

Valstybių šventės
Graikijos kultūra
Mikališkis (Biržai)

Mikališkis – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Papilio.

Istorija

1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
2011 m. Copa América

2011 m. Copa América – CONMEBOL rengiamas Copa América futbolo turnyras, vykęs 2011 m. liepos 3 – liepos 24 dienomis Argentinoje. Nugalėtojais po ilgesnės pertraukos tapo Urugvajaus rinktinė, finale įveikusi Paragvajų.

Dalyviai 

Čempionate tradiciškai dalyvavo visos CONMEBOL zonos komandos bei 2 kviestinės rinktinės. Kvietimai išsiųsti Meksikos ir Japonijos futbolo federacijoms. Po ilgų diskusijų su CONMEBOL Meksika atsiuntė olimpinę rinktinę, o dėl Japonijos dalyvavimo pretenzijas pareiškė UEFA, tačiau komandai turnyre dalyvauti leista. Visgi Japonija daug kartų kaitaliojo sprendimą – pradžioje dėl šalį nusiaubusio cunamio, vėliau dėl perkelto J. League sezono. Balandžio mėnesį Japonija galutinai atsisakė dalyvauti, o vietoje jos pakviesta Kosta Rikos rinktinė, kuri dalyvavo antrąja sudėtimi.

  (šeimininkai)
 
  (ginantys titulą)
 

 
 
  (kviestinė)
  (kviestinė)

Stadionai

Sudėtys 

Tradiciškai kiekvieną rinktinę sudaro 23 futbolininkai, iš jų 2-3 vartininkai.

Varžybos 
Po grupių turnyro į kitą etapą patenka 1-2 vietas grupėse užėmusios komandos bei dvi 3 vietas užėmusios komandos.

A grupė

B grupė

C grupė

Atkrentamosios varžybos 

<noinclude>

Ketvirtfinaliai

Pusfinaliai

Dėl 3-os vietos

Finalas

Įvarčių autoriai 
5 įvarčiai
  Paolo Guerrero

4 įvarčiai
  Luis Suárez

3 įvarčiai
  Sergio Agüero

2 įvarčiai

  Neymar
  Alexandre Pato

  Radamel Falcao
  Felipe Caicedo

  Diego Forlán
  Álvaro Pereira

1 įvartis

  Gonzalo Higuaín
  Ángel di María
  Edivaldo Rojas
  Fred
  Jádson
  Esteban Paredes
  Alexis Sánchez
  Humberto Suazo
  Arturo Vidal

  Adrián Ramos
  Joel Campbell
  Josué Martínez
  Néstor Araujo
  Antolín Alcaraz
  Lucas Barrios
  Nelson Haedo Valdez
  Cristian Riveros
  Roque Santa Cruz
  William Chiroque

  Carlos Lobatón
  Juan Manuel Vargas
  Diego Pérez
  Juan Arango
  Gabriel Cichero
  Nicolás Fedor
  César González
  Grenddy Perozo
  Salomón Rondón
  Oswaldo Vizcarrondo

Į savo vartus
  André Carrillo (Čilės naudai)

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

2011 sporte
Copa América čempionatai
Argentinos sportas
Variakojiškiai

Variakojiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į rytus nuo Biržų, Biržų girios pietvakarinėje dalyje.

Istorija

Variakojiškiai paminėti 1671 m. Papilio dvaro inventorių dokumentuose. 1960-1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1933 m. rugsėjo 14 d. – literatas Albinas Genys.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Miliškiai (Biržai)

Miliškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

1950-1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Prūdelis (Biržai)

Prūdelis (arba Prūdeliai) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 19 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija 

1950–1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 1902 m. vasario 27 d. – žurnalistas, vienas iš Amerikos lietuvių tarybos (ALT) steigėjų Mykolas Vaidyla.

Kaime gyveno:
 Tautodailininkas tapytojas Vytautas Masiulis (1920–2003 m.).

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sviesteliškis (Biržai)

Sviesteliškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 20 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

1950-1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Plepikiai

Plepikiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 23 km į pietryčius nuo Biržų, Apaščios dešiniajame krante.

Istorija

Plepikiai Papilio dvaro inventoriaus suvestinės dokumentuose minimi 1802 m. 1950-1992 m. Einorių kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1910 m. kovo 7 d. – jaunimo kultūros organizacijų dalyvis, visuomenės veikėjas Bronius Einoris.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Žvirbliai (Biržai)

Žvirbliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 23 km į pietryčius nuo Biržų, Apaščios dešiniajame krante, prie kelio .

Istorija

Žvirbliai istorijos šaltiniuose paminėti 1606 m. 1949-1950 m. veikė Žvirblių kolūkis, 1950-1992 m. Einorių kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1939 m. gruodžio 24 d. – gydytojas chirurgas, vienas iš Sąjūdžio Biržuose iniciatorių Gytis Januševičius.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Skiltuvai

Skiltuvai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į pietryčius nuo Biržų, į pietus nuo kelio .

Istorija

1950-1992 m. Einorių kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1948 m. sausio 13 d. – pedagogė, sklandytoja Stasė Eitavičienė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Paberžinė (Biržai)

Paberžinė – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 27 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

1950-1992 m. Einorių kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mitlanai

Mitlanai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 24 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Mitlanai Ukmergės pavieto Panemunio dvaro inventorių dokumentuose pirmą kartą paminėti 1609 m. 1950-1959 m. M. Melnikaitės kolūkio, 1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Kraštų tarybinio ūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Roviškėlės

Roviškėlės – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 26 km į pietryčius nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante.

Istorija

XVII a. Ozemblovskių Roviškių dvaro kaimas. 1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Lenino kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1943 m. liepos 15 d. – grafikė, tapytoja Dalia Genovaitė Mažeikytė.
 1947 m. balandžio 10 d. – zoologė, pedagogė, gamtos mokslų daktarė Janina Reda Mažeikytė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Roviškiai

Roviškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 26 km į pietryčius nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante.

Istorija

1667 m. birželio 3 d. paminėtas Roviškių dvaro centras. 1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Lenino kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Hugo Trefnerio gimnazija

Hugo Trefnerio gimnazija () – viena žymiausių mokyklų visoje Estijoje; gimnazija.

Adresas: Munga 12, Tartu.

Istorija 
1883 m. gruodžio 7 d. estų pedagogas ir intelektualas Hugo Treffner (1845–1912) gavo leidimą steigti berniukų mokyklą.

1884 m. sausio 1 d. mokykla pradėjo veikti. Pradžioje dėstyta tik pirmosiose trijose gimnazijos klasėse. Dėstyta vokiečių kalba, tradicine švietimo kalba Estijoje.

1889 m. įvesta rusų kalba kaip rusifikacijos pasekmė.

1890 m. mokykla išplėsta iki 8 klasių.

1907 m. suteiktas Hugo Trefnerio vardas. Mokykla tapo privačia.

1912 m. (mirus Trefneriui), žmona perėmė mokyklos vadovavimą.

Atgavus Nepriklausomybę, nuo 1918 m. rudens įvesta estų kalba.

Sovietiniais metais buvo 4-oji vidurinė mokykla, nuo 1944 m. – 1-oji.

1954 m. įvesta koedukacija, mokykloje mokosi ir mergaitės.

1990 m. mokykla atgavo istorinį vardą.

Nuo 1998 m. dėstoma tik paskutinėm trim (10, 11 ir 12) klasėm iki abitūros baigimo.

Nuorodos 
 Hugo Trefnerio gimnazijos tinklavietė (estų, vokiečių, anglų k.)

Gimnazijos
Tartu švietimas
Estijos mokyklos
Pariškiai

Roviškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

1951-1992 m. Papilio kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kujavijos Brestas

Kujavijos Brestas () – miestelis centrinėje Lenkijoje, Kujavijos Pamario vaivadijoje, Vloclaveko paviete. Savivaldybės centras.

Lenkijos gyvenvietės
Lenkijos miestai
Pakvetkė

Pakvetkė – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Papilio seniūnijoje, 24 km į pietryčius nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante.

Istorija
1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Lenino kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Lubranecas

Lubranecas – miestelis centrinėje Lenkijoje, Kujavijos Pamario vaivadijoje, Vloclaveko paviete. Savivaldybės centras.

Lenkijos miestai
Lenkijos gyvenvietės
Paneretys

Paneretys – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 24 km į rytus nuo Biržų, Neretos kairiajame krante.

Istorija 

1959–1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975–1992 m. Lenino kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kariūnai (Rokiškis)

Kariūnai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kamajų.

Istorija

Kaimas įkurtas 1928 m. išdalijus Kamajų dvaro žemę.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Vanagynė (Biržai)

Vanagynė – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 26 km į rytus nuo Biržų, Nemunėlio dešiniajame krante.

Istorija

1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Lenino kolūkio gyvenvietė.

|}

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Karklinės

Karklinės – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Eišiškių, prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Brduvo Novinai

Brduvo Novinai () – kaimas centrinėje Lenkijoje, Didžiosios Lenkijos vaivadijoje, Kolo paviete, Babiako savivaldybėje. Yra 4 km į rytus nuo Brduvo.

Lenkijos gyvenvietės
Palaidžia

Palaidžia – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 29 km į pietryčius nuo Biržų, Nemunėlio dešiniajame krante.

Istorija 

1959–1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975–1992 m. Lenino kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Pšedečas

Pšedečas () – miestas centrinėje Lenkijoje, Didžiosios Lenkijos vaivadijoje ir Kolo paviete. Savivaldybės centras.

Lenkijos miestai

it:Przedecz
Paškučiai

Paškučiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į pietryčius nuo Biržų, prie kelio Skrebiškiai–Gajūnai.

Istorija 

1765 m. rugsėjo mėnesio Pandėlio parapijos gėralų mokesčių mokėtojų sąraše minima, kad Paškučiuose buvo smuklė. Paškučiai minimi 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose. 1950–1953 m. Paškučių kolūkio centras, 1953–1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė, 1991–1993 m. veikė Paškučių žemės ūkio bendrovė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Karmoniškės

Karmoniškės – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Pabarės, prie vieškelio .

Gyventojai 

 Žymūs žmonės 
 Karmoniškėse 1837 m. rugpjūčio 7 d. gimė 1863 m. sukilimo Lietuvoje veikėjas Boleslovas Kajetonas Koliška.

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Karpakėlis

Karpakėlis – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 17 km į vakarus nuo Pabradės, Labanoro girioje, prie šiaurinio Asvejos kranto. 

Saugomas Karpakėlio pirmasis ąžuolas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Karpiejai

Karpiejai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Gražiškių.

Gyventojai

Nuorodos 
 Karpiewo Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom III, psl. 878 (lenk.)

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Karpiškės (Varėna)

Karpiškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Valkininkų GS gyvenvietės, šalia Dainavos girios. Greta eina plentas . Kaime yra pelkaitė, mažas Karpiškių ežerėlis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Karsakai

Karsakai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Žaslių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Karsakuose 1915 m. birželio 26 d. gimė Lietuvos architektas, dailininkas Edmundas Arbas-Arbačiauskas.

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Karšinauka

Karšinauka – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Taruškų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Alexis Sánchez

Aleksis Alechandras Sančesas (Alexis Alejandro Sánchez Sánchez; g. 1988 m. gruodžio 19 d.) – Čilės futbolininkas, rungtyniaujantis puolėjo arba krašto saugo pozicijoje. Jis yra Anglijos klubo „Manchester United FC“ žaidėjas.

Gimė šalies šiaurėje esančiame Tokopilijos mieste, karjerą pradėjo viename to regiono lyderių „Cobreloa“ klube. Jau kitą sezoną tapo „Colo-Colo“ žaidėju, vėliau žaidė Argentinoje, Italijoje. 2011 m. liepos 25 d. pasirašė penkerių metų, 26 mln. eurų sutartį, su FC Barcelona klubu.

Sančesas Čilės nacionalinėje rinktinėje debiutavo būdamas vos 16 m. (2006 m. draugiškose varžybose prieš Naująją Zelandiją). 2007 m. su Čilės U-20 rinktine pasaulio čempionate užėmė 3 vietą. 2010 m. pasaulio čempionate 21-erių metų Aleksis Sančesas buvo vienas svarbiausių Čilės rinktinės žaidėjų.

Laimėjimai 

Colo-Colo
 Primera División (Čilė) (2): 2006 Clausura, 2007 Apertura
River Plate
 Primera División (Argentina) (1): 2008 Clausura
Čilės U-20 rinktinė
 U-20 pasaulio čempionatas: bronza – 2007 m.
Barcelona
 La Liga: 2012–13
 Copa del Rey: 2011–12
 Supercopa de España: 2011, 2013
 UEFA supertaurė: 2011
 FIFA pasaulio klubų taurė: 2011
Arsenal
 FA taurė: 2014–15, 2016–17
 FA Community Shield: 2014

 Copa America: 2015, 2016 m.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai 

Sánchez, Alexis
Kartokliai

Kartokliai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Šaukėnų, prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Karveliškės (Kaišiadorys)

Karveliškės – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kalvių. 

Yra saugomas Karveliškių akmuo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Karveliškės (Riešė)

Karveliškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Ažulaukės, 3 km į šiaurės vakarus nuo Nemenčinės, Neries dešiniajame krante. Pro kaimą eina plentas , link Neries teka pora šaltiniuotų upokšnių. Praeina aukštos įtampos elektros linijos. Kitapus Neries yra Karveliškių viensėdis, priklausantis Nemenčinės seniūnijai.

Neryje ties Karveliškėmis yra 90 m ilgio Karvelio rėva (Karvelys). 1554 m. minima kad šiose vietose būta kelto per upę.

Neries pakrantėje, šalia Radziulės upokšnio žiočių, rasta Karveliškių senovės gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Kasauskai

Kasauskai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 12 km nuo Kalvarijos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Kasiulkai

Kasiulkai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Ariogalos.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Adomaitis Stasys g.1922m. - ž. 1945 m. sausio 4 d. Lietuvos partizanų ryšininkas ir rėmėjas prie savo namų nušautas sovietinių stribų. 
 Morkus Vladas g.1897 m. birželio 27 d. - aviatorius, pirmasis lietuvis, atlikęs šuolį parašiutu.

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kasparai

Kasparai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Zūbiškių, prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaspariškės (Palomenė)

Kaspariškės – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Zūbiškių, prie kelio , Neries kairiajame krante (65 km nuo žiočių), prie santakos su Laukysta, Gaižiūnų miškų pakraštyje.

Istorija 
Kaimą XVI a. įkūrė Frydrichas Kasperavičius. Vėliau čia būta dvaro, kuris priklausęs Mikalojui Tolvaišai, paskui – viensėdija, kurioje gyveno Šilionių girios prižiūrėtojas (kaimas tada dar vadintas Užušiliais – Zaborze). Vėliau Kaspariškės tapo Zūbiškių dvaro valda.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kastulina

Kastulina – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Leliūnų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Juozas Juodis (1923–2019) – agronomas, biomedicinos mokslų daktaras.

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kašėtos (Kaniava)

Kašėtos – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 11 km į pietvakarius nuo Panočių, 5 km į šiaurės vakarus nuo Rudnios, Dainavos girioje, prie Ūlos (netoli Uosupio žiočių). Į kaimą veda keliukas iš Rudnios. Kaimyninėje Pauosupėje yra Anzelmo Matučio muziejus-baublys.

Istorija 

XIX a. pab. Kašėtų gyventojai vertėsi bitininkyste, apynių, grybų rinkimu. Ant Uosupio veikė vandens malūnas, milo karšykla.

Gyventojai 

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 95 žmonės, iš kurių visi užsirašė lietuviais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kašiaburis

Kašiaburis – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Piniavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaukališkis

Kaukališkis – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kojeliškis

Kojeliškis – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kuciūnai

Kuciūnai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 19 km į pietryčius nuo Biržų, į pietus nuo plento Biržai – Rokiškis.

Istorija

1950-1991 m. Papilio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Purleškiai

Purleškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 22 km į pietryčius nuo Biržų, Apaščios kairiajame krante, prie kelio Diemedžiai – Skiltuvai.

Istorija

Purleškiai paminėti 1673 m. lapkričio 20 d. Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose. 1959-1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vieščiūnai

Vieščiūnai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 22 km į pietryčius nuo Biržų, prie kelio Diemedžiai – Skiltuvai.

Istorija

Vieščiūnai paminėti 1673 m. lapkričio 20 d. Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose. 1959-1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šlėgeriškis

Šlėgeriškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 21 km į pietryčius nuo Biržų, prie kelio , Apaščios dešiniajame krante.

Istorija 

1959–1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šakiškis

Šakiškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 21 km į pietryčius nuo Biržų, Galvokų šilo rytinėje dalyje.

Istorija

1959-1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1896 m. birželio 25 d. – profsąjungų, visuomenės veikėjas Petras Fedaravičius.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės