Trumparegystė

Trumparegystė (miopija) – tai akių refrakcijos (gebėjimo laužti šviesos spindulius) yda, kai žmogus blogai mato tolimus daiktus, nes jų vaizdas susidaro prieš tinklainę. Trumparegių žmonių arba akies obuolys būna per daug pailgas, arba pernelyg iškilusi ragena, dėl ko į akį patenkantys spinduliai susitinka nepasiekę tinklainės.

Trumparegystė gali būti diagnozuota bet kokio amžiaus žmonėms, tačiau dažniausiais ji nustatoma 7-12 metų vaikams. Paprastai ši yda stiprėja paauglystėje, o 18-40 metų laikotarpyje regos aštrumas stabilizuojasi.

Trumparegystės klasifikacija 

Oftalmologijoje trumparegystė yra klasifikuojama į šiuos tipus:
 įgimta (myopia congenita) – labai retai pasitaikanti trumparegystės forma, kuri diagnozuojama pirmosiomis kūdikio gyvenimo dienomis ir sukelia akies obuolio vystymosi sutrikimus;
 aukšta (myopia alta) – trumparegystės forma, kai regos aštrumo laipsnis viršija 6,25 dioptrijas;
 klaidinga (myopai falsa) – trumparegystė susijusi su krumplyno raumenų tonuso padidėjimu ir dingstanti, kai tonusas normalizuojasi;
 laikina (myopia transitoria) – trumparegystės rūšis, kuri atsiranda įvairių ligų metu (cukrinis diabetas) arba kaip šalutinis poveikis vartojant vaistus;
 naktinė (myopia nocturna) – trumparegystė susijusi su emetropija, kuri atsiranda tamsoje ir dingsta didėjant apšvietimui;
 ašinė (myopia axialis) – trumparegystė, atsirandanti esant pailgėjusiai akies optiniai ašiai;
 sudėtingoji (myopia complicata) – trumparegystė, nulemta anatominių pokyčių akyje, kurios pasekmės – regėjimo praradimas;
 progresuojanti (myopia progressiva) – trumparegystė forma, kuriai būdingas palaipsninis dioptrijų didėjimas dėl užpakalinės akies dalies tempimo;
 profesionali (myopia professionalis) – trumparegystė atsiranda dėl dažnos akių įtampos apžiūrint daiktus iš labai arti;
 refrakcijos (myopia refractiva) – trumparegystė atsiradusi dėl pernelyg didelės lūžio galios optinėje akies sistemoje.

1 lentelė. Terminų lentelė

Trumparegystės laipsniai 
Priklausomai nuo regos aštrumo sumažėjimo trumparegystė gali būti kelių laipsnių:
 silpna – iki 3 dioptrijų;
 vidutinė – iki 6 dioptrijų;
 stipri – virš 6 dioptrijų.

Trumparegystės atsiradimo priežastys 
Yra nustatyti keli rizikos veiksniai, kurie skatina atsirasti ir progresuoti miopijai:
 paveldimumas – pasirodo, jei abu tėvai turi tokį akių defektą, jų vaikams trumparegystė pasireiškia iki 18 metų. Jeigu abu tėvai neturi regėjimo sutrikimų, tai miopijos reiškinys pasireiškia tik 8% vaikams. Manoma, kad genetiniai faktoriai nulemia eilę defektų, susijusiu su jungiamojo audinio baltymu kolagenu, kuris reikalingas akies odenos struktūrai palaikyti. Nepakankamas kiekis įvairių mikroelementų (Zn, Mn, Cu, Cr) maisto racione, kurie reikalingi odenos sintezei, gali irgi skatinti trumparegystės progresavimą;
 akių viršįtampis – ilga ir intensyvi akių apkrova, įtampa, prastas darbo vietos apšvietimas, bloga laikysena skaitant ar rašant, per ilgas televizoriaus žiūrėjimas ar kompiuterio naudojimas paprastai paspartina trumparegystės atsiradimą jau nuo mokyklos laikų;
 netinkama korekcija – korekcijos nebuvimas pasireiškus pirmiesiems trumparegystės simptomams veda prie tolimesnės akių ir jų darinių apkrovos, trumparegystės formavimosi, o kartais net prie ambliopijos (tingių akių sindromas) plėtros, žvairumo.

Tikslios priežastys, kodėl atsiranda trumparegystė iki galo nėra aiškios.

Trumparegystės profilaktika 
 Pratimai akių raumenims – raumenų įtampa skatina miopijos progresavimą. Naudojama stimuliacija lazeriu, kompiuterinė regos korekcija, vaistų lašinimas, specialūs akių pratimai;
 Oftalmologinė diagnostika – ultragarsinis akies matavimas;
 Sveikatą stiprinantys užsiėmimai – plaukimas, masažas kaklo srityje;
 Gera mityba – subalansuotas baltyminis ir daug vitaminų ir mikroelementų turintis maistas.

Šiuolaikiniai trumparegystės korekcijos metodai 

Trumparegystės defektas paprastai koreguojamas akiniais arba kontaktiniais lęšiais, kurių lęšiai – neigiamos optinės galios, t. y. įgaubti. Taip pat taikomi chirurginiai metodai, pvz., fotorefrakcinė keratektomija (korekcija lazeriu).

Šiuo metu vyrauja trys visuomenėje pripažinti ir moksliškai pagrįsti trumparegystės korekcijos būdai:
 akiniai – šiandien tai labiausiai paplitęs būdas trumparegystės korekcijai. Nepaisant visų privalumų, akiniai sukelia jų savininkams begalę nepatogumų: nuolat purvinasi, aprasoja, nuslysta ir krenta, trukdo sportuoti ir kitai aktyviai veiklai. Akiniai riboja šoninį regėjimą, trikdo erdvinį suvokimą, kas svarbu vairuotojams. Nelaimingo atsitikimo metu akiniai dūžta ir jų šūkiai, patekę į akis, gali sukelti rimtus pažeidimus. Be to, netinkamai parinkti akiniai gali būti akių skausmo ir įtampos priežastimi. Tačiau, nepaisant to, šiandien jie išlieka labiausiai paplitusiu, pigiu ir saugiu būdu koreguoti regėjimą;
 kontaktiniai lęšiai – kontaktiniai lęšiai turi daugiau pranašumų nei akiniai ir šiuolaikinėje visuomenėje leidžia vesti pilnavertį gyvenimą, net ir pačiam energingam ir aktyviam žmogui. Kita vertus, jų nešiojimas turi kažkiek ir trūkumų. Daugybė žmonių iki galo negali priprasti prie pašalinio objekto akyje. Dažnas reiškinys – alerginės reakcijos. Net ilgai nešiojantys ir pripratę prie jų žmonės neapdrausti nuo įvairių uždegiminių reakcijų, įskaitant ir sunkias, kurių pasekmės – regėjimo praradimas. Griežtai draudžiama juos nešioti esant bent menkiausiam peršalimui. Išėmimo ir įdėjimo procesas yra gana nemalonus, be to, kontaktinis lęšis gali nušokti pačiame nelauktame momente;
 lazerinė trumparegystės korekcija – procedūra atliekama žmonėms virš 18 metų, kurie turi stabilią trumparegystės formą. Geriausia lazerinės korekcijos technologija yra LASIK – operacija, garantuojanti pacientui normalų regėjimą be jokių apribojimų net ir turinčiam trumparegystės reiškinių.

2 lentelė. Trumparegystės korekcijos principas

Pasaulyje pagal apskaičiavimus, yra nuo 800 mln. iki 2,3 mlrd. trumparegių. Paplitimas atskiruose regionuose priklauso nuo amžiaus, šalies, lyties, rasės, užsiėmimo, aplinkos ir kitų veiksnių. Daug studijų parodė, kad trumparegystės paplitimas sutampa su aukštesniu intelektu, tačiau aptiktas tik koreliacinis ryšys.

Literatūra 

 J.Butrimaitė, A.Dementjev, G.Dikčius, R.Gadonas, J. Jasevičiūtė, V. Karenauskaitė, V. Sirutkaitis, V. Smilgevičius (2004). Vadovėlis: Fizika biomedicinos ir fizinių mokslų studentams

Akių ligos
Oftalmologija