joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Gruzdžių valsčius

Gruzdžių valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Gruzdžiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1863 m. padalijus 1791 m. vietoje Šiaulių ekonomijos Gruzdžių gubernijos įkurtą Šiaulių apskritį ir apjungus Gruzdžių ir dalį Meškuičių bei Šakynos parapijų. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Joniškio rajonui (1 apylinkė), Šiaulių rajonui (6 apylinkės) ir Žagarės rajonui (4 apylinkės).

|-
| 1897 m. || 533,2 || 10 204 || 719 || 4 seniūnijos ||
|-
| 1923 m. || 424 || 10 827 || 2293 || 14 seniūnijų ||
|-
| 1932 m. || 237,21 || 13 002 || || 9 seniūnijos ||
|-
| 1949-01-01  || 392 || || || 11 apylinkių  ||
|}

Viršaičiai 
 Stasys Motūzas, 1934–1944 m.
 Povilas Norkūnas, 1940–1941 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Asinovkos dv.
 Augučių dv.
 Aukštrakių vs.
 Aužgirių vs.
 Balsių k.
 Bargavonių k.
 Bartkūnų dv.
 Berezovkos plv.
 Beržėnų dv.
 Biržų k.
 Bučiūnų k.
 Bungių k.
 Burbinų k.
 Buvainių k.
 Čiaponių k.
 Dabrolių vs.
 Dargių k.
 Dargaičių k.
 Dargaudžių k.
 Daugmaudžių k.
 Daujočių k.
 Dimšių k.
 Diržių k.
 Egeliškių k.
 Gaižiškių vs.
 Gedaičių k.
 Gedvydžių k.
 Georgevskos plv.
 Griežiškių k.
 Gruzdžių mstl.
 Gruzdžių (Gorių) dv.
 Gulbinų k.
 Gurbų dv.
 Jaunelių k.
 Jokūbaičių k.
 Jurgaičių k.
 Kančiūnų k.
 Kantminių k.
 Karvelių k.
 Kiauklių vs.
 Kybarčių k.
 Kudgalių k.
 Laumakių k.
 Lepšių k.
 Lygudų k.
 Lukošaičių k.
 Maldenių vs.
 Maldenių k.
 Maniūšių k.
 Maniušių dv.
 Mažeikių k.
 Mecėdų dv.
 Medvalakių k.
 Meštaičių vs.
 Mimaičių k.
 Mikaičių k.
 Mikutaičių k.
 Miliškių vs.
 Norvaišių k.
 Nuomininkų k.
 Pakarnių k.
 Pakarniukų k.
 Pakubelių vs.
 Pamušio dv.
 Pauparių dv.
 Piktaičių k.
 Piktuižių k.
 Piktuižių dv.
 Podiškių vs.
 Povilaičių k.
 Poviliškių k.
 Račių k.
 Radimų vs.
 Rakandžių k.
 Ratkūnų k.
 Raubaičių k.
 Raudiškių k.
 Raudiškių vs.
 Raušiškių k.
 Ražų k.
 Riškaičių k.
 Romutaičių k.
 Rubežninkų k.
 Rūdiškių k.
 Sauginių k.
 Saveikių k.
 Skuobiškių vs.
 Sručio vs.
 Stanelių k.
 Strazdų k.
 Šakynos mstl.
 Šapkaičių dv.
 Šapkaičių k.
 Šėkščių dv.
 Šėkščių k.
 Šelvėnų dv.
 Šemetiškių vs.
 Šilmikių k.
 Šiupylių k.
 Taurakių k.
 Trumpaitėlių k.
 Tulminų k.
 Vaišnorių k.
 Vaitiškių vs.
 Valdamų dv.
 Valdamų k.
 Valakų vs.
 Varčiulių vs.
 Vasiliškių vs.
 Veižgirdžių k.
 Velvyčių k.
 Verbūnų dv.
 Vileišiškių vs.
 Vorelių k.
 Žardelių k.
 Žiogų k.
 Žmirklių k.
 Žvirbliškių vs.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 10 827 žmonės:

 Lietuviai – 93,87% (10163);
 Latviai – 3,79% (410);
 Žydai – 1,31% (142);
 Rusai – 0,67% (73);
 Vokiečiai – 0,18% (19);
 Lenkai – 0,04% (4);
 Kiti – 0,15% (16).

Žymūs žmonės 

|-
| 1861 || Šiupyliai || Augustinas Baranauskas, knygnešys || 1923
|-
| 1871 || Dargaičiai || Vincas Čepinskis, fizikas || 1940
|-
| 1900 || Laumakiai || Alfonsas Vytautas Braziulis, žurnalistas || 1982
|-
| 1907 || Mikaičiai || Aleksandras Merkelis, žurnalistas || 1994
|-
| 1922 || Auksučiai || Stasys Daunys, etnografas ||
|-
| 1937 || Verbūnai || Henrikas Elzbutas, inžinierius ||
|}

Šaltiniai
Juodupės valsčius

Juodupės valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje, pasienyje su Latvija. Centras – Juodupė.

Istorija 

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Obelių rajonui (1 apylinkė) ir Rokiškio rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 || 199 || 6402 || 1317 || ||
|-
| 1949-01-01  || 189 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Akmenynės vs.
 Aleknų k.
 Apšukalnio vs.
 Apuniškio k.
 Armonių k.
 Aukštadvario dv.
 Aukštasijos (Lukštasijos) vs.
 Balamolio vs.
 Baršių k.
 Benediktavo vs.
 Bliudžių vs.
 Breimeliškio vs.
 Bryzgių k.
 Butėniškio vs.
 Čedariškio vs.
 Čedasų dv.
 Čeičiškių vs.
 Čeičių k.
 Didsodės k.
 Dirvonų k.
 Dumbrės vs.
 Eikiniškio dv.
 Elernos dv.
 Ežerbalių vs.
 Ežeriškio vs.
 Ežero Balos vs.
 Gaidzgalio k.
 Gaigališkių vs.
 Gargžynės vs.
 Generališkio k.
 Generališkio vs.
 Gerbalės I vs.
 Gerbalės II vs.
 Gilių k.
 Ginotų k.
 Gudeliškių vs.
 Gudiškių dv.
 Guros-Dolinos vs.
 Ilzenbergo dv.
 Jokubiškio vs.
 Joniškio vs.
 Juodupės k.
 Jurkauckynės vs.
 Jutkių k.
 Kalnelių vs.
 Kiemiškių k.
 Kirmeliškio vs.
 Klevinės vs.
 Kraštų dv.
 Kruopinės vs.
 Kukeilų k.
 Kukių k.
 Lakatėlės vs.
 Lauciūnų k.
 Lazdonių vs.
 Levaniškio vs.
 Lingėnų k.
 Lingės vs.
 Mandagiškio vs.
 Maneivų k.
 Margio vs.
 Mažučių k.
 Mikneiškio vs.
 Milakniškio vs.
 Namelių vs.
 Naršės vs.
 Naujadvarų vs.
 Naujasodės k.
 Neršionių k.
 Okulmos vs.
 Onuškio dv.
 Onuškio k.
 Paduobio vs.
 Pagojų k.
 Pagrubio vs.
 Paindonių vs.
 Pakapės k.
 Pasodninkų k.
 Pašilių k.
 Pašilių vs.
 Patilties (Zamastės) dv.
 Patilties vs.
 Paulenkos vs.
 Pavidninkų vs.
 Pikietos vs.
 Plunksnočių I vs.
 Plunksnočių II vs.
 Pranskūniškio vs.
 Prudupių k.
 Pruselių k.
 Pruseliukų k.
 Pruseliukų vs.
 Pukniškių vs.
 Puškonių vs.
 Raišelių k.
 Raišių k.
 Ramoniškio vs.
 Raupių k.
 Remeikių k.
 Rožinčių I vs.
 Rožiškio vs.
 Rudėjos vs.
 Saideliškio vs.
 Sandariškio vs.
 Sidabrinės k.
 Skriveliškio k.
 Slabados k.
 Slašteliškio vs.
 Smėlių vs.
 Sodeliaus k.
 Stasiškių vs.
 Sveklicos vs.
 Šediškio vs.
 Šinkūniškio vs.
 Šlapekių k.
 Štukų vs.
 Tartalio vs.
 Tartališkio vs.
 Teklinės k.
 Trakeliškio vs.
 Trunsniškių vs.
 Udriškio vs.
 Užubalių k.
 Vaidlonų k.
 Valiūniškėlio vs.
 Vanaginės vs.
 Vederavos vs.
 Vedereckio dv.
 Veidos vs.
 Vengriškio vs.
 Veteliškio vs.
 Vištagerklių k.
 Višteliškio vs.
 Vizginės vs.
 Vižonėlių dv.
 Voliūniškio k.
 Zajeziorų vs.
 Žemaitiškio vs.
 Žiogiškio vs.
</div>

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1901 || Kalneliai || Jonas Čeičys, inžinierius || 1970
|-
| 1903 || Ginotai || Jonas Bulavas, agronomas || 1984
|-
| 1909 || Ginotai || Juozas Bulavas, teisininkas ir politikas || 1995
|-
| 1922 || Aleknos || Juzefa Čeičytė, tapytoja || 2022
|-
| 1934 || Remeikiai || Osvaldas Kažemėkas, agronomas || 2003
|-
| 1937 || Prūseliai || Vincentas Lukoševičius, ekonomistas ir istorikas ||
|-
| 1941 || Kalneliai || Lilija Kudirkienė, tautosakininkė || 
|}

Šaltiniai 

Rokiškio apskrities valsčiai
Jiezno valsčius

Jiezno valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Jieznas.

Istorija 

Minimas 1492 m. gruodžio 4 d. Ldk Aleksandro privilegijoje. XVIII a. pabaigoje valsčiaus žemėse buvo atliekami parapijos surašymai. Carmečiu valsčius atkurtas XIX a. pradžioje. 1933 m. Jiezno valsčiui priskirta dalis naikinamo Nemajūnų valsčiaus, dalis Jiezno valsčiaus atiteko naujam Birštono valsčiui. Jiezno valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Jiezno rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 8738 || 689 kiemai  || || 102
|-
| 1874 m. || || 7837 || 730 kiemų  || 10 seniūnijų || 104
|-
| 1880 m. || || 10 699 || 708 kiemai  || 10 seniūnijų || 104
|-
| 1885 m. || || 11 762 || 1720 kiemų  || 10 seniūnijų || 104
|-
| 1923 m. || 144 || 6818 || 1326 || ||
|-
| 1949-01-01  || 166 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Vadovai 
 J. Kuprys, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Antanavos k.
 Apušoto k.
 Azijos plv.
 Ąžuolupio k.
 Baba-Gūros dv.
 Beleckos-Būdos vs.
 Bemukų k.
 Benčiakiemio k.
 Beržynų k.
 Birštono vs.
 Būdos k.
 Dambavos I k.
 Dambavos II k.
 Dukiškių vs.
 Dukurnonių k.
 Gojaus k.
 Grikopėdžio k.
 Gūdakalnio k.
 Ivoniškių k.
 Jakmiškių plv.
 Jeržemkavos k.
 Jiezno dv.
 Jiezno Kolonijos k.
 Jiezno mst.
 Julijanavos II k.
 Julijanavos k.
 Juodaviškių k.
 Juozapavos plv.
 Kamainės k.
 Kašonių dv.
 Kašonių k.
 Kermošynų k.
 Kernuvių k.
 Kisieliškių k.
 Kiškeliškių k.
 Kukiškių k.
 Kunigo plv.
 Lengveniškių k.
 Liciškėnų k.
 Lingeniškių k.
 Marginių k.
 Margų k.
 Martinavos k.
 Medeikonių k.
 Mediniškių k.
 Mikalavos vs.
 Musnykų k.
 Nibrių k.
 Niskodvarčiaus k.
 Novapoliaus vs.
 Padriežiškių k.
 Patilčių k.
 Paukščių vs.
 Pavekšnių k.
 Paverkinių k.
 Pečiauskų k.
 Pelekonių k.
 Poprienės k.
 Pronopolio k.
 Raistų-Marės vs.
 Sirvinių vs.
 Skodiškių vs.
 Slobados vs.
 Sobuvos k.
 Sobuvos k.
 Sobuvos k.
 Sodų k.
 Sokonių k.
 Steponiškių k.
 Sundakų k.
 Šilinių k.
 Škėvonių k.
 Trezantolio dv.
 Trunčių k.
 Valaisiškių vs.
 Valiūniškių vs.
 Vasieliūnų k.
 Vašiškių k.
 Verbyliškių dv.
 Verbyliškių k.
 Vilūnėlių k.
 Vincentavos vs.
 Žydeikonių k.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 6818 žmonės:

 Lietuviai – 94,54% (6446);
 Žydai – 4,19% (286);
 Lenkai – 0,83% (57);
 Kiti – 0,42% (29).

Žymūs žmonės 

|-
| 1883 || Slabada (Prienai) || Pranas Bieliauskas, kunigas, tautosakos rinkėjas, visuomenės veikėjas || 1957
|-
| 1883 || || Juozas Purickis, publicistas || 1934
|-
| 1897 || Kukiškės || Nikodemas Kulys, muzikas || 1982
|-
| 1922 || Apušotas || Juozas Bernatonis, chemikas || 2002
|-
| 1923 || Sobuva || Domicelė Mikalauskaitė, fiziologė ir biochemikė ||
|-
| 1924 || Pelekonys || Antanas Klimas, kalbininkas || 2016
|-
| 1926 || Sobuva || Vincas Joneliūnas, inžinierius ||
|-
| 1927 || Škėvonys || Juozas Leonavičius, sociologas ir filosofas || 2008
|-
| 1940 || Šiliniai || Vytautas Bernatonis, inžinierius ir politikas ||
|-
| 1941 || Nibriai || Pranas Aleknavičius, inžinierius || 2021
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Alytaus apskrities valsčiai
Prienų apskrities valsčiai
Trakų apskrities valsčiai
Joseph Conrad

Džozefas Konradas (, tikrasis vardas: Juzefas Teodoras Konradas Koženiovskis, , g. 1857 m. gruodžio 3 d. – m. 1924 m. rugpjūčio 3 d.) − Britanijos lenkų rašytojas.

Biografija 

Lenkų kilmės rašytojas Džozefas Konradas (lenk. pavardė Józef Teodor Konrad Korzeniowski) gimė 1857 m. gruodžio 3 d. Berdičeve (dabartinės Ukrainos teritorijoje), kur praleido dalį vaikystės. Kai jam buvo penkeri metai, Juzefo tėvas – rašytojas ir vertėjas – už dalyvavimą organizuojant 1863 m. sausio sukilimą buvo suimtas ir su šeima ištremtas į Sibirą. Motina mirė tremtyje, o tėvas netrukus po to, kai paleistas laisvėn grįžo į Krokuvą. Čia Džozefą Konradą priglaudė ir išaugino dėdė. Potraukį jūrai jaunuolis pajuto labai anksti. Būdamas septyniolikos metų, jis išvyko į Marselį, kur su prancūzų prekybiniu laivu išplaukė į Karibų salas, po to įstojo į anglų prekybinį laivyną ir aplankė Indoneziją, Filipinus ir Kiniją. Kelionių maršrutai dažnai tapdavo jo romanų ir pasakojimų veiksmo vietomis.

1886 m. Džozefas Konradas gavo Didžiosios Britanijos pilietybę. 1890 m. keliaudamas į Kongą jis sunkiai susirgo ir dėl smarkaus karščiavimo buvo išsiųstas atgal. Po kelerių metų su jūreivyste Konradas atsisveikino, apsistojo Anglijoje ir tapo laisvu rašytoju.

1896 m. vedė Džesę Džordž, su kuria susilaukė dviejų sūnų. Anglų kalbos, kuria rašė knygas, išmoko būdamas devyniolikos. Savo pirmąjį romaną „Almajerio kvailystė“ () po penkerių metų darbo užbaigė 1894 m. Po to vienas po kito pasirodė romanai ir apysakos.

Šiuose romanuose su giliu psichologiniu įsijautimu aprašomi vyrų, kurių svetimose šalyse laukia vis nauji išbandymai, likimai. Ilgą laiką Džozefą Konradą sėkmė aplenkia. Autoriui išgarsėti padėjo 1913 m. pasirodęs romanas „Atsitiktinumas“ (). Vokietijoje skaitytojai apie rašytoją sužinojo iš romanų „Taifūnas“ () ir „Slaptasis agentas“ (). Pagal šį romaną sukurtas A. Hičkoko filmas „Sabotažas“ (1936 m.), kuris dar labiau padidino Džozefo Konrado populiarumą. 1979 m. Frencio Fordo Kopolos filmas „Šių dienų apokalipsė“ dar kartą paskatino susidomėti jo kūryba. Filmas pastatytas pagal apysakos „Tamsos širdis“ motyvus ().

Džozefas Konradas mirė 1924 m. rugpjūčio 3 d. Bišopsberne, Kento grafystėje, Anglijoje.

Darbai 

Lenkijos rašytojai
Anglijos rašytojai
Neoromantizmo rašytojai
Liachvė

Liachvė () – upė Gruzijoje, kairysis Kuros intakas. Prasideda ledynuose, Didžiojo Kaukazo pietiniuose šlaituose. Upės tarpekliu eina strateginė Transkaukazo magistralė per Rokio tunelį jungianti Pietų Osetiją ir Šiaurės Osetiją (Ardono tarpeklis).

Prie upės įsikūrę Cchinvalio, Gorio miestai ir Džavos miesto tipo gyvenvietė.

Gruzijos upės
Pietų Osetija
Balys Balčiūnas

Balys Balčiūnas (g. 1923 m. vasario 10 d. Pakriaunyje, Obelių valsčius) – Lietuvos veterinarijos gydytojas, biomedicinos mokslų daktaras.

Biografija 
Brolis Ignas Balčiūnas. 1947 m. baigė Lietuvos veterinarijos akademiją, 1968 m. veterinarijos mokslų kandidatas.

1950–1993 m. Lietuvos veterinarijos akademijos dėstytojas, 1965–1968 m. Veterinarijos, 1968–1971 m. Zootechnikos fakulteto dekanas; 1957 m. docentas.

Bibliografija 
 Viščiukų kokcidiozė, 1958 m.
 Gyvulių anatomija ir histologijos, embriologijos pagrindai, 1982 m.

Šaltiniai 

Lietuvos žemės ūkio teoretikai
I Am Rich

I Am Rich (Aš turtingas) – iPhone programa, kurios vienintelė funkcija buvo rodyti mobilaus telefono ekrane arba didelį raudoną brangakmenį arba mantros tekstą. Mantros tekstas didelėmis raidėmis skelbė:

 Aš turtingas
 Aš nusipelniau šito
 Aš vykęs, sveikas
 Ir sėkmingas.

Programa neatlikdavo jokios kitos funkcijos, tačiau buvo parduodama už 999.9 dolerių arba 799.9 eurų, brangiausia leidžiama kaina Apple kataloge. 

Programos autorius tikėjosi Vebleno efekto – jog neprotingai brangi ir nebūtinai naudinga prekė bus perkama tiesiog pademonstruoti sau ir kitiems jog savininkas yra pakankamai turtingas leisti sau tokius pirkinius. Tai meno kūrinys be jokios paslėptos funkcijos, rašoma programos instrukcijoje. Kai kurie šaltiniai sarkastiškai kritikavo tokį požiūrį, teigdami jog I am rich pirkėjams labiau derėjo paaukoti pinigus labdaringiems tikslams. 

Iki Apple pašalinant programą iš katalogo, buvo parduotos tik aštuonios šios programos kopijos, trečdaliui pelno atitenkant Apple (likusi dalis turi būti sumokėta programos autoriui, Armin Heinrich). Tačiau programa buvo daug kartų aptarta įvairiuose straipsniuose, daugiausia karštai diskutuojant, ar Apple teisėtai pašalino programą iš katalogo bei ar apskritai buvo leistina siūlyti pirkėjui tokią įrangą. Apple grąžino pinigus dviem pirkėjams
, tačiau kiti nepareikšė jokio protesto ar nepasitenkinimo ir kai kurie sakėsi esą patenkinti pirkiniu.

Šaltiniai 

Programinė įranga
Pašvitinio valsčius

Pašvitinio valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Pašvitinys.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a.

Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Joniškio rajonui (1 apylinkė), Linkuvos rajonui (5 apylinkės) ir Pakruojo rajonui (2 apylinkės).

|-
| 1923 m. || 196 || 7013 || 1444 || ||
|-
| 1949-01-01  || 210 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Armonių k.
 Aukštadvario dv.
 Bačgalių k.
 Bačgalių vs.
 Binėnų k.
 Binėnų vs.
 Bubilų k.
 Bučiūnų k.
 Buletiškio dv.
 Bupštų k.
 Čičikių I k.
 Čičikių II k.
 Čičikių III k.
 Dargaičių k.
 Daugalonių dv.
 Daugalonių k.
 Dragiškių plv.
 Draudelių k.
 Gaubių k.
 Gavenonių k.
 Gedminių k.
 Gegiedždvario k.
 Gegiedžių vs.
 Gražaičių k.
 Grikpėdžių k.
 Gudelių k.
 Gudžiūnų plv.
 Jenelionių k.
 Jenelionių vs.
 Jenonių k.
 Kalnuočių k.
 Kivilių k.
 Kremblių dv.
 Laitiešinių k.
 Mačiūnų dv.
 Mačiūnų vs.
 Mažionių k.
 Meilionių k.
 Micenskų k.
 Miciūnų k.
 Mikniūnų k.
 Mišeikių k.
 Moniūnų k.
 Moniūnų vs.
 Niurų plv.
 Nociūnų k.
 Noršonių k.
 Pamušio Naujojo k.
 Pašvitinio mstl.
 Pavirčiuvių k.
 Pelaniškių k.
 Peluodžių k.
 Petrikonių k.
 Petroniškių k.
 Pykuolių k.
 Pociūnų k.
 Pudžiūnų k.
 Puslovio k.
 Ratkūnų k.
 Rimdžiūnų k.
 Rimšonių k.
 Ročkių plv.
 Satkūnų dv.
 Smolenskos (Slabados) k.
 Sodeliškių k.
 Sostdvario k.
 Starkonių k.
 Striukų k.
 Šiklių dv.
 Šiklių k.
 Tytonių k.
 Trakelių vs.
 Treigių k.
 Trivalakių k.
 Tubinių k.
 Tubinių vs.
 Užbalių k.
 Užbalių vs.
 Vainiūnų dv.
 Vaiškonių k.
 Vyšeikių k.
 Vytarčių k.
 Voronių k.
 Žydmiškio plv.
 Žvirblinių dv.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 7013 žmonės:

 Lietuviai - 89,83% (6300);
 Žydai - 3,9% (274);
 Latviai - 2,55% (179);
 Lenkai - 2,3% (162);
 Rusai - 1,07% (75);
 Vokiečiai - 0,3% (21);
 Kiti - 0,03% (2).

Žymūs žmonės 

|-
| 1892 || Bučiūnai || Klemensas Popeliučka, karininkas || 1948
|-
| 1901 || Peluodžiai || Julius Indrišiūnas, teisininkas ir politikas || 1945
|-
| 1936 || Striukai || Klemensas Algimantas Bertulis, fizikas ||
|-
| 1938 || Sodeliškiai || Vytautas Alfonsas Jonaitis, entomologas || 2006
|}

Šaltiniai 

Joniškio apskrities valsčiai
Šiaulių apskrities valsčiai
Panemunėlio valsčius

Panemunėlio valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Panemunėlis.

Istorija 

1905–1906 m. priklausė Kamajų respublikai. Atkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Rokiškio rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1923 || 160 || 5687 || 1108 || ||
|-
| 1949-01-01  || 149 || || || 6 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Alsetos k.
 Alsetos plv.
 Alsetos vs.
 Augustinavos plv.
 Ažukalnių k.
 Bagvilių plv.
 Bajoriškių vs.
 Baltakarčių k.
 Bernotiškio vs.
 Bimbų k.
 Cibelių k.
 Čepeliškių vs.
 Gaidiškio vs.
 Gireisių k.
 Grigiškio k.
 Ilgalaukių k.
 Janavos vs.
 Joneliškių k.
 Jūnokų k.
 Jūrkupių k.
 Jūršiškių vs.
 Karolių k.
 Kebų vs.
 Keragalviškių k.
 Kligiškio vs.
 Klišių k.
 Kraštų k.
 Laukupėnų vs.
 Legiškio vs.
 Martiniškėnų k.
 Mažeikiškio k.
 Mažeikiškio plv.
 Meldaikiškio vs.
 Meldaikių vs.
 Mešteliškių k.
 Moškėnų k.
 Motiukinės vs.
 Naujikų plv.
 Nevierių vs.
 Pagriaužių vs.
 Paliepių vs.
 Pamiškynės vs.
 Panemunėlio dv.
 Panemunėlio k.
 Panemunėlio mstl.
 Panemunėlio Tūros dv.
 Panemunių k.
 Parovės vs.
 Pastrungiškio vs.
 Plytnyčios vs.
 Raizginės vs.
 Ramanauskų k.
 Ratkupio k.
 Rybakų k.
 Roblių vs.
 Rudikiškio vs.
 Rukšių dv.
 Ruskiškių k.
 Salagirio vs.
 Samaniškio vs.
 Sedžiūnų k.
 Senamiškio vs.
 Skirų vs.
 Smarkupio vs.
 Smilgių vs.
 Šeidukiškio vs.
 Šetekšnių dv.
 Šetekšnių k.
 Šilaikių vs.
 Šiliuškių vs.
 Tindžiulių k.
 Totoriškio vs.
 Trakų vs.
 Upių vs.
 Vaičiūniškio vs.
 Vaičiūnų k.
 Valaitiškio k.
 Vanagynės vs.
 Vebriškių I k.
 Vebriškių II k.
 Vebrių k.
 Vilių k.
 Vinkšnynės vs.
 Voverynės vs.
 Voversynės vs.
 Zaliesies (Pamiškės) vs.
 Žaliankos vs.
 Žilių k.
</div>

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1878 || Tindžiuliai || Juozas Kubilius, visuomenės veikėjas || 1917
|-
| 1882 || Ilgalaukiai || Juozas Tūbelis, Lietuvos premjeras || 1939
|-
| 1889 || Miškiniai || Matas Grigonis, rašytojas ir pedagogas || 1971
|-
| 1890 || Vėbriai || Juozas Jankevičius, politikas ir inžinierius || 1945
|-
| 1890 || Kraštai || Juozas Bieliūnas, muzikas || 1955
|-
| 1895 || Mažeikiškių palivarkas, Panemunėlio geležinkelio stotis || Elena Jackevičaitė, pirmoji moteris teisėjas || 1977
|-
| 1893 || Bimbai || Stanislovas Mačiulis, gydytojas chirurgas || 1941
|-
| 1894 || Valaikiškis || Antanas Bimba, spaudos darbuotojas || 1982
|-
| 1898 || Tindžiuliai || Marcelė Kubiliūtė, visuomenės veikėja || 1963
|-
| 1924 || Sičiūnai || Teklė Kapustinskaitė, miškininkė || 
|-
| 1924 || Rudikiškis || Vytautas Klemka, skulptorius || 1991
|-
| 1927 || Robliai || Jonas Kriukelis, architektas || 1985
|-
| 1938 || Viliai || Antanas Marcijonas, teisininkas || 
|-
| 1942 || Jurkupiai || Pranciškus Balaišis, inžinierius || 
|-
| 1943 || Alseta || Julius Dudonis, fizikas || 
|}

Šaltiniai 

Rokiškio apskrities valsčiai
Griškabūdžio valsčius

Griškabūdžio valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Griškabūdis (kurį laiką – Bliuviškiai).

Istorija 

Valsčius buvo įkurtas XIX a., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Naumiesčio rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 || 120 || 5284 || 968 || ||
|-
| 1949-01-01  || 122 || || || 7 apylinkės  ||
|}

Seniūnai 
 Antanas Augustaitis, 1932–1941 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvusios gyvenvietės:

 Antabūdžių k.
 Birštonų k.
 Bliuviškių k.
 Butkiškių k.
 Degutynės k.
 Galinių k.
 Griškabūdžio mstl.
 Kampinių k.
 Katilių k.
 Kermuškalnio k.
 Klevynės vs.
 Kubiliškės (Girinės) k.
 Kubiliškių (Lauk.) k.
 Leliokiškės k.
 Lypkų k.
 Mažiskių k.
 Mickų k.
 Mureikų k.
 Pakeikštupių k.
 Paluobių k.
 Panenupių k.
 Paplynių k.
 Parogupių vs.
 Patamošupių k.
 Patašynės k.
 Pavaitupių k.
 Pentiškių k.
 Pentviršių k.
 Rygiškių k.
 Rogupių k.
 Savalkų k.
 Savinės vs.
 Serbentynės k.
 Skrynupių k.
 Smilgių k.
 Sparvinių k.
 Spruktų k.
 Šedvygų k.
 Šuketų k.
 Urvinių k.
 Verpikų k.
 Vidgirių k.
 Vinkšnupių k.
 Žaliablėkių k.
 Žališkės k.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 5284 žmonės:

 Lietuviai - 93% (4892);
 Vokiečiai - 2,5% (134);
 Žydai - 1,7% (92);
 Kiti - 3,1% (166).

Žymūs žmonės 

|-
| 1866 || Baltrušiai || Motiejus Lozoraitis, teisininkas || 1907
|-
| 1866 || Sparviniai || Juozas Stankevičius, kunigas || 1958
|-
| 1879 || Butkiškiai || Jonas Kasakaitis, kunigas || 1967
|-
| 1884 || Žalvėderiai || Antanas Skeltys, kunigas || 1960
|-
| 1894 || Griškabūdis || Feliksas Bartkus, kunigas || 1973
|-
| 1904 || Antabūdis || Vincas Laurynaitis, literatūrologas || 1978
|-
| 1913 || Katiliai || Pranas Gailiūnas, kalbininkas || 1977
|-
| 1914 || Mažiškė || Feliksas Bieliauskas, LTSR veikėjas || 1985
|-
| 1917 || Katiliai || Petras Gailiūnas, veterinaras || 1971
|-
| 1926 || Sparviniai || Juozas Žemaitis, vyskupas || 2021
|-
| 1934 || Urviniai || Albinas Bernotas, poetas || 2012
|-
| 1944 || Šukėtai || Albinas Kasparaitis, inžinierius ||
|}

Šaltiniai 

Naumiesčio apskrities valsčiai
Šakių apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Žagarės valsčius

Žagarės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Žagarė.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. 1921 m. Lietuvos-Latvijos sienos sutartimi Latvijai perduota valsčiaus dalis su Ukrų kaimu.

Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Žagarės rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 m. || 200 || 4615 || 964 || ||
|-
| 1949-01-01  || 224 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Aleksandravo k.
 Bandorių k.
 Basenliškių vs.
 Bružo dv.
 Butlieriaus dv.
 Damelių k.
 Daukšių k.
 Dilbinėlių k.
 Dilbinų k.
 Gaudikių k.
 Gražaičių k.
 Juodeikių k.
 Juškaičių k.
 Katiliškių plv.
 Ližikų dv.
 Ližikų k.
 Mantoriškių dv.
 Miknaičių k.
 Minčaičių k.
 Minkių k.
 Navagrodkos k.
 Pabalių k.
 Petraičių dv.
 Petraitėlių dv.
 Piaunio k.
 Puikių k.
 Reklaičių k.
 Rengių k.
 Ročkių k.
 Rukuižių k.
 Stelmokų k.
 Strelių k.
 Stungių k.
 Švetpuolio dv.
 Tarbučių k.
 Taručių k.
 Tulnių k.
 Veršių k.
 Vidaučių k.
 Viešučių k.
 Žadeikėlių dv.
 Žadeikių dv.
 Žagarės mst.
 Žiurių k.
 Žučių k.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4615 žmonių:

 Lietuviai - 91,87% (4240);
 Latviai - 7% (323);
 Rusai - 0,54% (25);
 Vokiečiai - 0,28% (13);
 Lenkai - 0,07% (3);
 Žydai - 0,02% (1);
 Kiti - 0,22% (10).

Žymūs žmonės 

|-
| 1887 || Žiuriai || Antanas Kvedaras, miškininkas || 1967
|-
| 1912 || Minčaičiai || Kostas Doveika, literatūrologas || 1999
|-
| 1919 || Puikiai || Algirdas Jurėnas, teologas, filosofas || 2007
|}

Šaltiniai 

Joniškio apskrities valsčiai
Šiaulių apskrities valsčiai
Balbieriškio valsčius

Balbieriškio valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Balbieriškis.

Istorija 

Valsčius buvo įkurtas XIX a. 1870 m. gegužės 31 d. prie valsčiaus buvo prijungtas Balbieriškis, netekęs miesto teisių. 1934 m. buvo kilusi nesėkminga iniciatyva prijungti valsčių prie Alytaus apskrities. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Prienų rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1923 || 96 || 4739 || 965 || ||
|-
| 1949-01-01  || 133 || || || 12 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Abronos k.
 Aleksandravo plv.
 Aukštojo Balbieriškio k.
 Balbieriškio dv.
 Balbieriškis
 Būdos k.
 Gerulių k.
 Išmanų-Valatkų k.
 Jonaviškio k.
 Juzefino plv.
 Kunigiškių k.
 Liudvikavo dv.
 Liudvikavo Naujojo vs.
 Mackių k.
 Mardosų k.
 Marinkos plv.
 Mediniškių k.
 Medvišių k.
 Melniškių (Suvalkėlių) k.
 Naravų k.
 Naujojo Balbieriškio k.
 Nišeikių k.
 Novosiolkos k.
 Pabalių k.
 Pabraščių k.
 Padeksnės k.
 Paduoblės (Daunorų) k.
 Podliesės (Praukų) k.
 Purvės vs.
 Putrišių k.
 Ringemų k.
 Rudžekampių k.
 Tadeušavo plv.
 Uosos Slabadėlės k.
 Vazgaitkiemio k.
 Zaslonos k.
 Žegždrių k.
 Žydaviškio dv.
 Žydaviškio Naujojo k.
 Žiūronių k.
</div>

1934 m. valsčiuje buvę kaimai ir dvarai:

 Abrona
 Būda
 Išonėnai (Valatkai)
 Jonaviškis
 Kunigiškiai
 Mackiai
 Mediniškiai
 Medvišiai
 Melniškiai (Suvalkėliai)
 Naravai
 Nišeikai
 Novosiolka
 Pabaliai
 Pabrasčiai
 Padeksnė
 Paduoblė (Daunorai)
 Podliesė (Praukai)
 Putrišiai
 Ringemai
 Rudžekampiai
 Uosa Slabadėlė
 Vaizgaitkiemis
 Zaslona
 Žegždriai
 Žydaviškis Naujasis
 Žiūroniai
Dvarai:
 Balbieriškis
 Liudvikavas
 Žydaviškis
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 4739 žmonės:

 Lietuviai - 87,5% (4147);
 Žydai - 10,69% (507);
 Vokiečiai - 1,3% (62);
 Kiti - 0,48% (23).

Žymūs žmonės 

|-
| 1864 || Asiūkliai || Vincas Karalius, leidėjas || 1944
|-
| 1885 || Balbieriškis || Mykolas Krupavičius, dvasininkas ir politikas || 1970
|-
| 1936 || Medvišiai || Algimantas Matusevičius, veterinaras, profesorius ||
|-
| 1946 || Sūkuriai || Antanas Makštutis, inžinierius ir ekonomistas
|}

Šaltiniai 

 Aruodai.lt

Marijampolės apskrities valsčiai
Prienų apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Veprių valsčius

Veprių valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Vepriai.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1864 m., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Jonavos rajonui (2 apylinkės), Smėlių rajonui (2 apylinkės) ir Ukmergės rajonui (2 apylinkės).

|-
| 1923 || 120 || 3391 || 694 || ||
|-
| 1949-01-01  || 122 || || || 6 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Apaikiškių k.
 Avižynės (Uvsejuvkos) vs.
 Barboriškių k.
 Barboriškių vs.
 Bainariškių plv.
 Bečių dv.
 Bečių (Papievės) vs.
 Bernotiškių dv.
 Bernotiškių vs.
 Beteniškių plv.
 Bronislavavos vs.
 Dubių (Adamrajaus) k.
 Evalingavos vs.
 Gavinonių k.
 Gelažos vs.
 Jačionių vs.
 Juozapavos vs.
 Kalibato vs.
 Kalvelių k.
 Karčiškių vs.
 Kazlaučiznos k.
 Kazlaučiznos plv.
 Kavaliukų plv.
 Kryžiaukos k.
 Knizlaukio k.
 Knizlaukio plv.
 Knizlaukio vs.
 Kunigiškių I k.
 Kunigiškių II k.
 Labanosių k.
 Lazdonos vs.
 Martyniškių plv.
 Maukūnų k.
 Mažluvkos vs.
 Medynų k.
 Medynų (Malinaukos) vs.
 Medynų vs.
 Medynų dv.
 Mykališkių I vs.
 Mykališkių II vs.
 Mykuliškių (Ližynės) vs.
 Minderiškių k.
 Notalynos vs.
 Paberžės vs.
 Paežerių (Pojeziorkos) vs.
 Pagelažių k.
 Pagelažių vs.
 Pakalnos k.
 Pakalnos vs.
 Pakapių vs.
 Palaužės vs.
 Pasiekių vs.
 Paširvinčio vs.
 Paąžuolių (Podembės) vs.
 Pažuvinčio vs.
 Pabariškių (Podbariškių) vs.
 Paguliankos vs.
 Pameraučiškių (Safijuvkos) vs.
 Paskarbinės vs.
 Platų plv.
 Pranių k.
 Pučionių dv.
 Pučionių vs.
 Pustoškos Maž. vs.
 Pustoškos vs.
 Ratautų k.
 Rizgonių k.
 Samantonių k.
 Slabados k.
 Sližių k.
 Sližių dv.
 Šukynės k.
 Šafarnės Sen. vs.
 Šafarnės Nauj. vs.
 Šakių vs.
 Tagailų vs.
 Takaviskos vs.
 Upnikų dv.
 Užušilių k.
 Užušilių vs.
 Vasiliavos (Lembartavos) k.
 Vankavo vs.
 Vengrų k.
 Vengrų vs.
 Veprių dv.
 Veprių mstl.
</div>

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1926 || Martyniškis || Juozas Gudavičius (1926), šokėjas || 2008
|}

Šaltiniai 

Ukmergės apskrities valsčiai
Sintautų valsčius

Sintautų valsčius (iki 1868 m. Sintavičių valsčius, , ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Sintautai.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a., valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Naumiesčio rajonui (6 apylinkės) ir Šakių rajonui (4 apylinkės).

|-
| 1923 || 160 || 5613 || 1012 || ||
|-
| 1949-01-01  || 188 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Apirbiškių k.
 Balseliškių k.
 Batandų k.
 Braškių k.
 Bridžių k.
 Būblelių k.
 Demšių k.
 Duobiškių k.
 Ežeriūkų k.
 Gabartų k.
 Gaisrių k.
 Gyliškių (Būdviečių, Stelmokiš...)
 Išdagų k.
 Joniškių k.
 Jundilų k.
 Kasikėnų k.
 Kaupšikių (Dragūnų) k.
 Kiaulupių k.
 Kirmiškių k.
 Klepų k.
 Kuodžių k.
 Kušlikių k.
 Leopolės vs.
 Menčikių k.
 Menkinių k.
 Mockupių k.
 Murinų k.
 Naudžių k.
 Pakorbūdžių k.
 Pariebių k.
 Pavilktinių k.
 Pikžirnių k.
 Ragožių k.
 Rūgių k.
 Santakų k.
 Sintautų mstl.
 Skaisgirių k.
 Skardupių k.
 Smilgių k.
 Starkų k.
 Šiurpaulių k.
 Šlamų k.
 Šuopių k.
 Tarpučių k.
 Tilvikų k.
 Totorviečių k.
 Tumosiškės k.
 Vaišvilų k.
 Vaitiekupių k.
 Vaitrako vs.
 Veršių k.
 Vilkeliškių k.
 Voverių k.
 Zyplių k.
 Žaltynų k.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 5613 žmonės:

 Lietuviai – 91,6% (5142);
 Vokiečiai – 6,82% (383);
 Kiti – 1,56% (88).

Žymūs žmonės 

|-
| 1848 || Voveriai || Pranciškus Augustaitis, kunigas, istorikas || 1915
|-
| 1859 || Barandai || Juozas Dailidė, kunigas || 1909
|-
| 1866 || Vaitiekupiai || Saliamonas Banaitis, Nepriklausomybės akto signataras || 1933
|-
| 1868 || Kiaulupiai || Antanas Jucaitis, skulptorius || 1943
|-
| 1870 || Pavilktiniai || Juozas Kaunas, politikas || 1936
|-
| 1876 || Barzdai || Juozas Izidorius Dailidė, pedagogas || 1949
|-
| 1880 || Pikžirniai || Juozas Vailokaitis, kunigas || 1955
|-
| 1885 || Papartynai || Pranas Klimaitis, visuomenės veikėjas || 1940
|-
| 1885 || Rudžiai || Jeronimas Pečkaitis, kunigas || 1925
|-
| 1886 || Bridžiai || Jonas Jeronimas Jakaitis, kunigas || 1965
|-
| 1887 || Pikžirniai || Viktoras Vailokaitis, mokytojas || 1956
|-
| 1888 || Barandai || Antanas Dailidė, kunigas || 1949
|-
| 1890 || Vilkeliškiai || Juozas Liūdžius, teisininkas || 1960
|-
| 1891 || Balseliškiai || Pranas Kaunas, karininkas || 1954
|-
| 1892 || Tarpučiai II || Bronius Edmundas Dailidė, diplomatas || 1981
|-
| 1896 || Vaitiekupiai || Kazimieras Viktoras Banaitis, kompozitorius || 1963
|-
| 1896 || Kiaulupiai || Pranas Jucaitis, chemikas || 1986
|-
| 1899 || Pavilktiniai || Justinas Juodaitis, dvasininkas || 1969
|-
| 1905 || Pikžirniai || Jonas Dumčius, filologas || 1986
|-
| 1919 || Gyliškiai || Juozas Lingys, choreografas || 1984
|-
| 1940 || Duobiškiai || Jonas Liukaitis, inžinierius ||
|}

Šaltiniai 

Naumiesčio apskrities valsčiai
Šakių apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Kapčiamiesčio valsčius

Kapčiamiesčio valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kapčiamiestis.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. pradžioje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Veisiejų rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 || 242 || 5171 || 1066 || ||
|-
| 1949-01-01  || 245 || || || 5 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Alekniškių k.
 Bugiedos k.
 Burbų k.
 Dumbliaskų k.
 Elenavo plv.
 Gailiagirio vs.
 Gervelių k.
 Grickavo k.
 Gulbiniškės vs.
 Igorkos vs.
 Ivoškų k.
 Jančiulių k.
 Jezdo vs.
 Jončiulių k.
 Juozapavos plv.
 Justinavo dv.
 Juškonių k.
 Kalvių k.
 Kapčiamiesčio mstl.
 Karaivonių k.
 Kuodžių k.
 Kuzabiškės vs.
 Mečiūnų k.
 Menčiškės k.
 Mykališkės k.
 Mocevičių k.
 Mocevičių plv.
 Nasutų k.
 Navikų k.
 Niviedės vs.
 Pabudaviečio k.
 Padumblių k.
 Paelenavos k.
 Pajančulių vs.
 Palačonių k.
 Paliepio k.
 Panevedžio vs.
 Paulenkos vs.
 Pavesninkų k.
 Pertako k.
 Purvinių k.
 Semoškų k.
 Simoniškės vs.
 Sirguškių k.
 Stalų k.
 Subačiaus k.
 Sventojansko k.
 Šapurų k.
 Ustronijos plv.
 Vadinio vs.
 Vaikšnoriškės vs.
 Vainiūnų k.
 Valentų k.
 Varviškių k.
 Volskų vs.
 Žmirklių k.
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 5171 žmogus:

 Lietuviai - 78,86% (4078);
 Lenkai - 17,34% (897);
 Žydai - 3,61% (187);
 Kiti - 0,17% (9).

Žymūs žmonės 

|-
| 1902 || || Petras Kadziauskas, agronomas ||
|-
| 1919 || Mačiūnai || Vincas Kazokas, rašytojas || 1984
|-
| 1938 || Padumbliai || Gražina Bigelytė-Bulavienė, diktorė || 2009
|-
| 1939 || Jančiuliai || Jonas Liaukonis, inžinierius ||
|-
| 1945 || Padumbliai || Vytautas Bigelis, chemikas || 1999
|}

Šaltiniai 

Lazdijų apskrities valsčiai
Seinų apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Endriejavo valsčius

Endriejavo valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Endriejavas.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1861 m., buvo Kauno gubernijoje. 1923 m. buvo 762 ūkiai, 35 gyvenamosios vietovės. 1928 m. Petras Tarasenka valsčiuje aprašė šiuos senovės paminklus: akmens amžiaus radinių Lelėnuose ir Žadeikiuose, senkapių Spraudžiuose ir Žvaginiuose, Bikakalnių Katėse ir Žvaginiuose.

Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Klaipėdos rajonui (3 apylinkės) ir Rietavo rajonui (4 apylinkės).

|-
| 1923 || 116 || 4240 || 948 || ||
|-
| 1949-01-01  || 163 || || || 7 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1923 m. surašymo metu valsčiuje buvo šios gyvenvietės:

 Ablingos k.
 Antkopčio k.
 Anužių k.
 Auksoros k.
 Daubakių k.
 Dausinų k.
 Endriejavo mstl.
 Kačių k.
 Kapstotų k.
 Kiaulakių k.
 Kintrimų k.
 Klibių k.
 Kukorių k.
 Kukorių plv.
 Laigių k.
 Lelenų k.
 Ližių k.
 Marijonavo k.
 Mikų k.
 Patirių (Vedegėnų) k.
 Pažvelsio k.
 Poežerio plv.
 Rankos k.
 Rudgalvių k.
 Sausių k.
 Stončaičių k.
 Šilienų k.
 Šlepštikų k.
 Tickinų k.
 Toliotų k.
 Viržintų k.
 Žadeikių k.
 Žalakiškės k.
 Žemgulių k.
 Žvaginių k.
</div>

1933 m. valsčiuje buvę kaimai:

 Ablinga
 Antkoptys
 Anužiai
 Aukšoras (Aukšorė)
 Daubakiai
 Dausinai
 Indriejavas
 Kačiai (Katės)
 Kapstatai (Kapstotai)
 Kiaulakiai
 Kintrimai
 Klibiai
 Kukoriai
 Laigiai (Lagė)
 Lelėnai
 Ližiai
 Marijonavas (Pyktiškė)
 Mikai
 Paežerys (Poežerys)
 Patyrys (Vedegėnai)
 Pažvelsys (Pažvelšiai)
 Raukos (Ranka)
 Rudgalviai
 Sausiai
 Stončaičiai
 Šilėnai
 Šlepštikos
 Tickinai
 Toliotai
 Viržintai
 Žadeikiai
 Žalakiškiai (Žalakiškė)
 Žemguliai
 Žvaginiai
</div>

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 4240 žmonės:

 Lietuviai - 98,14% (4161);
 Žydai - 1,56% (66);
 Vokiečiai - 0,26% (11);
 Kiti - 0,05% (2).

Žymūs žmonės 

|-
| 1887 || Pažvelsis || Fortūnatas Bagočius, teisininkas || 1951
|-
| 1894 || Stančaičiai || Jurgis Talmantas, kalbininkas, redaktorius || 1955
|-
| 1906 || Tickinai || Andrius Ašmantas, kalbininkas || 1941
|-
| 1927 || Sausiai || Jonas Dromantas, inžinierius ||
|-
| 1945 || Mikai || Stasys Bočkus, inžinierius ||
|-
| 1947 || Anužiai || Alfonsas Laurinavičius, teisininkas ||
|-
| 1947 || Žvaginiai || Petras Dirgėla, rašytojas ||
|}

Šaltiniai 

Klaipėdos apskrities valsčiai
Kretingos apskrities valsčiai
Raseinių apskrities valsčiai
Būdviečiai (Marijampolė)

Būdviečiai – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Puskelnių. Geležinkelio stotis.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Būdviečiuose 1947 m. sausio 27 d. gimė Lietuvos genetikas Vaidutis Kučinskas.

Šaltiniai 

Marijampolės savivaldybės gyvenvietės
Gintarė Scheidt

Gintarė Volungevičiūtė-Scheidt (g. 1982 m. lapkričio 12 d. Kaune) – Lietuvos buriuotoja, pirmoji Lietuvai iškovojusi olimpinį medalį (sidabras) buriavime, pasaulio ir daugkartinė šalies čempionė.

Lietuvos olimpinės rinktinės vėliavnešė 2016 m. Rio de Žaneiro vasaros olimpinėse žaidynėse.

Biografija 
Baigė Kauno Vyturio vidurinę mokyklą, Lietuvos kūno kultūros akademijos turizmo ir sporto vadybos 2 kurso magistrantė. 2012 m. tapo pasaulio čempione.

Sportiniai pasiekimai 
Sportuoja nuo 1991 m., pirmasis treneris Raimondas Komskis, treniruoja Linas Eidukevičius. 

Rezultatai svarbiausiose varžybose

Šaltiniai 

Lietuvos buriuotojai
Lietuvos olimpiečiai
Juozapas Baldauskas

Juozapas Baldauskas (1932 m. birželio 27 d. Žiliuose, Papilės valsčius, Šiaulių apskritis – 2014 m. sausio 9 d.) – Lietuvos spaudos darbuotojas, žurnalistas, redaktorius.

Biografija 
1956–1962 m. Kuršėnų rajono laikraščio „Komunizmo keliu“, 1962–1975 m. Plungės rajono laikraščio „Socialistinis kelias“ (nuo 1963 m. „Kibirkštis“) redaktorius. 1965 m. baigė žurnalistiką Vilniaus universitete, studijavo teisę. 1967–1975 m. dirbo LKP CK. 1975–2012 m. žurnalo „Mokslas ir gyvenimas“ vyriausiasis redaktorius. 

Parašė mokslo populiarinimo straipsnių, kelionių apybraižų.  Jie buvo spausdinami ir Rusijos, Ukrainos, tuometės Čekoslovakijos moksliniuose žurnaluose. Nuo 1961 m. LSSR žurnalistų sąjungos narys, nuo 1977 m. sąjungos valdybos narys, vadovavo mokslo populiarinimo sekcijai. Palaidotas Papilėje.

Įvertinimas 
1982 m. LTSR nusipelnęs žurnalistas

Šaltiniai 

Lietuvos žurnalistai
Lietuvos redaktoriai
Geromanta Balevičienė

Gerimanta (Geromanta) Paulavičiūtė-Balevičienė (1937 m. balandžio 4 d. Grigiškėje, Švenčionių apskritis – 2012 m. birželio 9 d. Vilniuje) – Lietuvos gydytoja dermatologė, venerologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.

Biografija 
1944–1948 m. mokėsi Paringio pradžios mokykloje, 1948–1952 m. Ignalinos vidurinėje mokykloje, 1952–1955 m. Vilniaus 2-ojoje vidurinėje mokykloje, 1955–1957 m. Vilniaus medicinos mokykloje. 1957–1963 m. studijavo Vilniaus universiteto Medicinos fakultete.

1960–1963 m. Vilniaus infekcinės ligoninės Diagnostikos skyriaus medicinos sesuo. 1963–1966 m. Vilniaus medicinos mokyklos dermatovenerologijos dėstytoja, Respublikinio odos ir veneros ligų dispanserio gydytoja. Nuo 1970 m. Vilniaus universiteto dėstytoja. 1994 m. habilituota biomedicinos mokslų daktarė, profesorė.  1996 m. profesorė.

Mokslinė veikla 
Mokslinių tyrimų sritis – pūslinės diagnostika ir gydymo metodai, pūslinės genodermatozės, stafilokokinis nudegintos odos sindromas, stafilokokinės infekcijos įtaka atopinio dermatito eigai, naujausi grybelinių odos ligų gydymo metodai.

Bibliografija 
 Įvadas į dermatologiją ir bakterinės odos ligos, 1985 m.
 Pūslinės ir pūslelinės odos ligos, 1991 m.
 Dermatitai ir egzemos, Odos ir venerinės ligos, su kt., 1985 m.
 Gerimanta Balevičienė. Dermatitai ir egzemos, 1995 m.
 Odos ir venerinių ligų atlasas, su kt., 1998 m.
 Gerimanta Balevičienė. Pūslinių, pūslelinių ir pūlinėlinių odos ligų atlasas, 2000 m.
 Gerimanta Balevičienė. Galvos odos ligų atlasas, 2002 m.
 Gerimanta Balevičienė, Rūta Maciulevičienė. Odos ligų atlasas, 2002 m.

Šaltiniai 

Dermatologai
Lietuvos gydytojai
Mykolas Balinskis

Mykolas Balinskis (, 1794 m. rugpjūčio 14 d. Ciarespolis netoli Polocko – 1864 m. sausio 3 d. Vilnius) – lenkų kalba rašęs istorikas, publicistas.

Biografija 
1818 m. baigė Vilniaus universitetą. Su J. Leleveliu 1815 m. įkūrė ir 1816–1822 m. redagavo žurnalą „Tygodnik Wileński“. Priklausė Šubravcų draugijai, bendradarbiavo (slapyvardis Auszławis, Usztaritois, Mokitinis ir kt.) jos laikraštyje „Wiadomości Brukowe“. Daug straipsnių iš Lietuvos istorijos išspausdino Vilniaus žurnale „Wizerunki I Rozstrząsania Naukowe“.  1820 m. vedė VU profesoriaus A. Sniadeckio dukterį Zofiją.

Dalyvavo 1831 m. sukilime, buvo suimtas. 1832–1847 m. gyveno Varšuvoje, po to Jašiūnuose (čia palaidotas). Su kitais 1841 m. įsteigė žurnalą „Biblioteka Warszawska“, kuriame paskelbė vertingų Lietuvos istorijos šaltinių. Buvo Vilniaus archeologinės komisijos vicepirmininkas, Rusijos imperatoriškosios geografų draugijos narys.

Veikaluose gausu vertingos faktografinės medžiagos. Parengė Jano (7 t. 1837–1839 m.) ir Andriaus (6 t. 1840–1841 m.) Sniadeckių raštus. 

Jo vardu pavadinta Jašiūnų Mykolo Balinskio vidurinė mokykla.

Bibliografija 
 Vilniaus miesto istorija (Historya miasta Wilna) 2 t. 1836–1837 m., perleista 2007, Mintis
 Užrašai apie karalienę Barborą (Pamiętniki o królowej Barbarze) 2 t. 1837–1840 m.
 Senovės Lenkija (Starożytna Polska , su T. Lipinskiu, 3 t. 1843–1846 m.; 2 pataisytas ir papildytas leidimas 4 t. 1885–1886 m.; (t. 4 skirtas Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės bei Lietuvos istorijai)
 Senoji Vilniaus akademija (Dawna Akademja Wileńska), 1862 m. 2 t. 1864–1865 m.

Literatūra 
 R. Naruniec. Michał Baliński jako mecenas polsko-litewskich więzi kulturowych, Warszawa, 1995 m.

Šaltiniai 

1831 m. sukilėliai
Lietuvos istorikai
Lietuvos redaktoriai
Šubravcai
Algirdas Antanas Baliulis

Algirdas Antanas Baliulis (g. 1936 m. sausio 2 d. Duobiai, Daugailių valsčius, Utenos apskr.) – Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras.

Biografija 
1958 m. baigė bibliotekininkystę Vilniaus universitete. 1993 m. apgynė disertaciją „Trakų teisinė, administracinė ir ūkinė raida XV–XIX amžiuje“, humanitarinių mokslų daktaras. 

1962–1969 m. Kauno politechnikos instituto Vilniaus filialo bibliotekos vedėjas. 1971–1988 m. dirbo Paminklų konservavimo institute – rinko istorinę medžiagą apie Lietuvos miestus urbanistikos paminklus ir tyrė jų praeitį. 1988–2009 m. dirbo Lietuvos istorijos institute, vyresn. mokslo darbuotojas, 1994–1999 m. Archeografijos skyriaus vedėjas.

Įvertinimas 
 1998 m., su kitais, Lietuvos mokslo premija
 2008 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius
 2015 (2016) Lietuvos MA Simono Daukanto vardinė premija

Bibliografija 
 Trakų miestas ir pilys. Monografija, vienas autorių, 1991 m.
 Lietuvos vyriausiojo tribunolo sprendimai. 1583–1655 m. (su V. Raudeliūnu), 1988 m.
 Ukmergės apskrities seniūnijų 1765 m. inventoriai, 1994 m.
 Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kasdienis gyvenimas. Lietuvos istorijos skaitinių chrestomatija (su E. Meilumi), 2001 m.
 Žagarės dvaro teismo knygos (1670–1751) (sud. V. Raudeliūnas, A. Baliulis, R. Firkovičius). – Vilnius: Kultūros, filosofijos ir meno inst., 2003. – 728 p. (Lietuvos teisės paminklai, IV).
 Lietuvos magdeburginių miestų privilegijos ir aktai, t. 5: Merkinė, Vilnius, 2007; t. 6: Trakai, Vilnius, 2008; t. 7: Merkinės miesto aktai 1598–1627, Vilnius, 2010.
 1995–2009 m. su kitais spaudai parengė Lietuvos Metrikos 1, 3, 5, 6, 8, 10, 12, 25, 51, 52, 523, 531, 532, 556, 564, 567, 593 ir 594 knygas.
 Pabaisko dekanato vizitacija 1782–1784 m. Parengė Algirdas Antanas Baliulis. Vilnius, Lietuvių katalikų mokslo akademija, 2010.
 Kauno miesto aktų knygos, XVI-XVIII a. Vaito knyga, 1561-1564 = Acta civilia Caunensia saec. XVI-XVIII. Liber Advocatialis, 1561-1564 / Lietuvos istorijos institutas ; parengė Darius Antanavičius, Algirdas Baliulis ; [į anglų kalbą vertė Agnė Bivainytė-Petravičienė]. – Vilnius : Baltijos kopija, 2013. – XXII, 529 p. : iliustr. – ISBN 978-609-417-074-4
 Kazimiero Leono Sapiegos archyvo inventorinė knyga (1647/1648 m.) / Lietuvos istorijos institutas ; parengė Darius Antanavičius, Algirdas Baliulis. – Vilnius : Lietuvos istorijos instituto leidykla, 2014. – LX, 348 p. : iliustr., faks. – Santr. angl. – ISBN 978-9955-847-74-8
 Utena. Kaunas, Žiemgalos leidykla, 2017. – 144 p. ISBN 978-9955-434-43-6.
Senųjų Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kelių aprašymai./Descriptions of the Old Roads of the Grand Duchy of Lithuania. Parengė/Prepared by Algirdas Antanas Baliulis ir Tomas Čelkis. Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2018. 432 p. – Tekstas liet., lenk., angl. k. ISBN 978-609-07-0007-5. 
 Algirdas Antanas Baliulis: bibliografijos rodyklė, 1975–2006 (sud. Lina Anužytė, Jonas Drungilas). – V.: Lietuvos istorijos instituto leidykla, 2007. – 36 p. – ISBN 978-9986-780-92-2

Šaltiniai 

Lietuvos mokslo premijos laureatai
Lietuvos istorikai
Lietuvos enciklopedininkai
Jonas Zemvaldas Balkevičius

Jonas Zemvaldas Balkevičius (1923 m. balandžio 20 d. Gudeliuose, Pandėlio valsčius – 2000 m. gruodžio 8 d. Vilniuje) – Lietuvos kalbininkas, humanitarinių mokslų daktaras.

Biografija 
1949 m. baigė Kauno universitetą. 1963 m. filologijos mokslų kandidatas. 

1960–1994 m. dirbo Vilniaus universitete, 1964–1968 m. Istorijos ir filosofijos fakulteto, 1968–1975 m. Filologijos fakulteto prodekanas, 1979–1984 m. Filologijos fakulteto dekanas; 1966 m. docentas.

Parašė aukštųjų mokyklų lituanistams studijų vadovą. Paskelbė lietuvių kalbos sintaksės, kalbos kultūros straipsnių. Išvertė latvių literatūros kūrinių.

Bibliografija 
 Dabartinės lietuvių kalbos sintaksė, 1963 m.
 Latvių-lietuvių kalbų žodynas = Latviešu-lietuviešu vardnīca, (su Jonu Kabelka), 1977 m.
 Lietuviešu-latviešu vardnīca = Lietuvių-latvių kalbų žodynas, (su kt.), 1995 m. su Trumpa lietuvių kalbos gramatika.
 Lietuvių kalbos predikatinių konstrukcijų sintaksė, 1998 m.
 Latvių kalba, „Gimtasis žodis“, 1993 m. Nr. 1-11.

Šaltiniai 

Baltistai
Lietuvos kalbininkai
MOİK Bakı

Baku MOİK – Azerbaidžano futbolo klubas iš Baku.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1961 m., o dabartinio klubo veikla prasideda nuo 1992 m., kai perkurtas OIK pavadinimu. 

OIK komanda eilę metų žaidė elito pirmenybėse. 

Nuo 2001 m. žinomas kaip MOİK. 2018/19 m. laimėjo Pirmame divizione, bet nesugebėjo licencijuotis Premjer lygai. Ir liko žaisti Pirmame divizione.

Pasiekimai 
 Azerbaidžano TSR čempionas (1960, 1962, 1968, 1970, 1979 m.)
 Azerbaidžano TSR taurės laimėtojas (1969, 1970, 1973, 1974, 1976, 1978 m.)

Sezonai 

|}
 Šaltiniai:

Šaltiniai

Nuorodos 
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE

Moik
Nagamakis

Nagamakis ( 'ilgas apvyniojimas'; ) – japoniškas kotinis ginklas, primenantis naginatą su labai ilga geležte arba naginatos ir katanos hibridą.
Ginklas buvo populiarus XII–XIV amžiais.

Konstrukcija 
Geležtė sunki, katanos tipo, vienašmenė, 60-120 cm ilgio (dažniausiai – apie 61 cm). Geležtė abiejose nugarėlės pusėse turi nuožulnas, kurios mažina geležtės masę. Naginatos geležtė trumpesnė, platesnė ir labiau lenkta prie viršūnės, negu nagamakio. Ašmenys labai aštrūs.
Nagamakio geležtė yra katanos geležtės dydžio, įkotė irgi katanos dydžio – 17-25 cm ilgio. Geležtė kote tvirtinama 2, o kartais ir daugiau kaiščių. Katanų geležtės tvirtinamos vienu kaiščiu.

Kotas – 60-90 cm ilgio (dažniausiai – apie 75 cm), apvyniojamas virvele ar dirželiu, kaip ir katanos rankena. Nagamakis buvo pavadintas pagal koto apvyniojimą. Kotas paprastai būna šiek tiek ilgesnis už geležtę ir apytiksliai lygus makšties ilgiui.

Kartais nagamakis laikomas ilgojo samurajų kalavijo nodačio variantu.

Naudojimas 
Nagamakis laikomas abiem rankomis kaip ir katana. Manipuliuojant nagamakiu rankos mažiau juda kotu, negu kaunantis naginata, kur naudojamas visas koto ilgis. Dešinė ranka visada arčiau geležtės, jei karys dešiniarankis.

Nagamakiu kaunamasi plačiais kertančiais mostais, jį naudoja ir kaip ietį. Tradiciškai nagamakiai buvo pėstininkų ginklas, jį dažnai naudodavo prieš raitelius.

Nagamakiai buvo palyginti mažai paplitę, kadangi juos gaminant reikia daugiau laiko ir medžiagų.

Nuorodos 
 Nagamaki (japoniškai)
 The 1999 San Francisco Bay Area Japanese Sword Show
Iliustracijos: , , , 

Ilgakočiai ginklai
Japonijos šaltieji ginklai
FK Jagodina

Jagodinos FK – Serbijos futbolo klubas iš Jagodinos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1919 m. Būta susijungimų su kitais klubais. Dabartinis pavadinimas naudojamas nuo 1962 m.

1962 m. spalio 14 d. susijungė trys klubai: FK Morava, FK Jedinstvo ir FK Kablovi.

Kitados FK Jogodina rungtyniavo aukščiausioje lygoje, bet turėjo finansinių problemų.

2018 m. paskelbta apie tai, kad ekipa išformuojama, o klubas likviduojamas.

Pasiekimai

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta apranga.

Šaltiniai

Nuorodos 

Jagodina
FK Javor Ivanjica

Ivanicos „Javor“ – Serbijos futbolo klubas iš Ivanicos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1912 m., 2005 m. klubą pradėjo remti farmacijos bendrovė Habitfarm (). 

2007–2008 m. sezone klubas rungtyniavo Pirmoje lygoje (antroje pakopoje). Ekipa nepatyrė nei vieno pralaimėjimo ir tapo Pirmos lygos nugalėtojais. Po sezono buvo perkelti į Superlygą.

Nuo 2008–2008 m. rungtyniavo Superlygoje.

Sezonai

Serbijos pirmenybėse

|}

Pasiekimai

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta apranga.

Sudėtis 
Atnaujinta: 2020 m. rugsėjo 22 d.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt

Javor
Prestatyn Town FC

Prestatino „Town“ – Velso futbolo klubas iš Prestatino.

Istorija 
Klubas įkurtas 1946 m. Pastaraisiais metais buvo bandyta įsitvirtinti elito divizione, bet tai nepavyko.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Šaltinis:

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė

Prestatyn
Dacia Unirea Brăila

Dacia Unirea Brăila – Rumunijos futbolo klubas iš Breilos.

Istorija

Pasiekimai

Nuorodos 
 

Braila
Rygiškiai

Rygiškiai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Griškabūdžio, prie Novos upės.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Rygiškiuose 1805 m. gegužės 17 d. gimė lietuvių prozininkas, pedagogas, Romos katalikų dvasininkas; pirmasis žymus Užnemunės rašytojas, švietėjas Antanas Tatarė.

 Rygiškių Jonu kaip slapyvardžiu vadinosi žymus kalbininkas Jonas Jablonskis (1860–1930). Tai buvo jo tėviškė – jis čia leisdavo vasaras, 1877 m. čia apsistojo jo tėvai, išlikusi jų šeimos sodyba, joje įrengtas memorialinis J. Jablonskio muziejus.

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės