joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mažieji Žinėnai

Mažieji Žinėnai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, prie kelio , keli šimtai metrų į vakarus nuo Neries (24 km nuo žiočių). Tarp kaimo ir Neries suformuotas Kulvos geomorfologinis draustinis.

Istorija 
Manoma, kad 1362 m. čia buvo įkurta karinė lietuvių stovykla. Apie 1990 m. turistai kaime netikėtai aptiko vieną didžiausių Lietuvoje Mažųjų Žinėnų piliakalnį. Jo šlaitą sparčiai ardo Neris, susidariusi Andruškonių atodanga.

Mažųjų Žinėnų viensėdis prie Šlėnos upelio įkurtas XX a. pradžioje, istorinis jo pavadinimas – Kaukazas (Кавказъ).

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Vitória SC

Gimarainso „Vitória“ – Portugalijos futbolo klubas iš Gimarainso. Dažnai vadinamas Vitória de Guimarães, siekiant atskirti nuo Vitória FC (Vitória de Setúbal).

Istorija 
Klubas įkurtas 1922 m. Pirmą kartą aukščiausioje šalies lygoje žaidė 1941 m.

1968/69, 1986/87, 1997/998, 2007/08 m. sezonuose užėmė trečią vietą.

Aprang 
Sportinės aprangos pokyčiai
 Namuose žaidžia balta juoda aprangomis.

Pasiekimai

Sezonai

Portugalijos pirmenybės 

|}

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 Twitter paskyra
 SOCCERWAY
 transfermarkt
 FPF svetainė
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Portugalijos futbolo klubai
Melnytėlė (Kulva)

Melnytėlė – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 100 m į šiaurę nuo Jonavos, prie kelio . Pietvakarinė kaimo dalis prijungta prie Jonavos miesto.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Pabartoniai

Pabartoniai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, Neries dešiniajame krante (31 km nuo žiočių), prie kelio  ir Želmenos žiočių. Artimiausi kaimai – Mardošiškiai, Šabūniškiai, Kurmagala (Jonavos link prieš Neries srovę). Įsteigtas Pabartonių geomorfologinis draustinis (dab. Kulvos geomorfologinis draustinis). Ties Pabartoniais upėje būta rėvos.

Greta Želmenos upelio yra Pabartonių akmens amžiaus gyvenvietė. Vietovė gyvenama seniai – rasta nuo akmens amžiaus dirbinių (titnago), iki bronzinių dirbinių, monetų.

Kaimo pavadinimas kilęs nuo poros Neryje esančių didokų salų. Tai tradicinis žvejų kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Pėdžiai (Jonava)

Pėdžiai – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 15 km nuo Žeimių; Pėdžių kaimo Kėdainių rajone pietrytinė dalis.

Istorija 
Kulvos apylinkės Pėdžių kaimas 1979 m. lapkričio 28 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rimkai (Kulva)

Rimkai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, apie 1 km nuo Jonavos. Seniūnaitijos centras. Stovi sentikių Rimkų Dievo Motinos Gimimo cerkvė, yra jų kapinės (nuo XVIII a.). Rytinė kaimo dalis prijungta prie Jonavos miesto.

Istorija 

XVIII a. Rimkuose įsikūrė sentikiai. Tuomet kaimas priklausė Vilniaus vaivadijai. Tai buvo vienas seniausių rusų centrų Lietuvoje iki pat 1795 metų. Nuo XVIII a. pabaigos minima cerkvė. XIX a. kaimas buvo Kauno apskrityje. 1806 m. gyventojai išsipirko žemę ir tapo laisvais žemdirbiais, čia gyveno apie 300 žmonių. XIX a. nuslopinus Degučių parapiją Rimkai tapo sentikių centru Kauno gubernijoje.

XX a. pradžioje parapijai priklausė bent 1000 tikinčiųjų, nors Rimkuose gyveno 415 žmonių. Apie 1900 m. pastatyta nauja akmeninė Rimkų Dievo Motinos Gimimo cerkvė. XX a. tarpukariu parapija buvo viena didžiausių Lietuvoje, 1937 m. joje buvo 2140 tikinčiųjų. Sovietų valdžia parapiją įregistravo 1948 m. liepą. 1994–1997 m. suremontuota cerkvė.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Rimkų sentikiai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šabūniškiai

Šabūniškiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kulvos, Neries dešiniajame krante (29 km nuo žiočių), prie „Panerių“ sodų (Mardošiškiai).

Upės pakrantėje yra Laumės revas (arba Raganų slėnis). Seniau šioje vietoje būta svarbaus kelto per Nerį, čia kirtosi keliai į Jonavą, Vandžiogalą, Šėtą. Šabūniškiuose XIX a. viduryje – XX a. keltininko sodyba ir žydo karčiama buvo visuotinai vadinama Laume, arba Laumene.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Varpėnai (Šilai)

Varpėnai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kulvos.

Gyventojai

Išnašos 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Vešeikiai

Vešeikiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Kulvos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Virbalai (Jonava)

Virbalai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, ribojasi su Jonavos miestu.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Žieveliškiai (Jonava)

Žieveliškiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Žeimių.

Istorija 
Tarybiniais metais prie Žieveliškių prijungtas Paulinavos kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Jonėnai (Jonava)

Jonėnai – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Žeimių.

Panaikintas 1979 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
FC Barreirense

Bareiro FC – Portugalijos futbolo klubas iš Bareiro.

Istorija 
1911 d. įkurtas klubas. 1930 ir 1934 m. Portugalijos čempionate užėmė antrą vietą.

Vėliau klubas rungtyniavo žemesniųjų pakopų pirmenybėse.

Apranga

Spalvinė gama 
Raudona ir balta – klubo tradicinės spalvos.

 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose rungtyniauja balta mėlyna apranga.

Pasiekimai 

 II diviziono čempionas (1943, 1951, 1960, 1962, 1967, 1969, 2005 m.)

Sezonai

UEFA varžybos

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Barreirense
Kaupinai

Kaupinai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Bukonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kripčiai

Kripčiai (arba Krypčiai) – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 12 km nuo Pašilių, 3 km į pietus nuo Žeimių.

Istorija 
Bukonių apylinkės Kripčių kaimas 1979 m. lapkričio 28 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
GD Chaves

Šaveso GD – Portugalijos futbolo klubas iš Šaveso.

Istorija 
Klubas įkurtas 1949 m. Žaisdavo žemesniuose divizionuose. 

Aukščiausiame devizione debiutavo 1985 m., tačiau jame ilgam neįsitvirtino.

Nuo 2016–2017 m. sezono rungtyniavo aukščiausioje lygoje.

2022–2023 m. vėl rungtyniavo aukščiausioje lygoje.

Pasiekimai

Sezonai

Portugalijos pirmenybės 

|}

Sudėtis
Atnaujinta: 2021 m. liepos 23 d.

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali svetainė:
 Facebook paskyra
 SOCCERWAY
 Transfermarkt
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Portugalijos futbolo klubai
GD Fabril

Bareiro „Fabril“ – Portugalijos futbolo klubas iš Bareiro. 1942-1943 ir 1953-1976 m. žaidė aukščiausioje lygoje, kur didžiausias pasiekimas –  bronzos medaliai.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1937 m. Tuo metu vadinosi Clube Unidos de Futebol (CUF).

1965 m. Portugalijos čempionate užėmė trečią vietą.

Vėliau klubas rungtyniavo žemesniųjų pakopų pirmenybėse.

Apranga

Spalvinė gama 
Žalia ir balta – klubo tradicinės spalvos.

 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose rungtyniauja balta mėlyna apranga.

Pasiekimai 

 s pusfinalis (1969, 1973 m.)
 II diviziono čempionas (1954 m.)

Sezonai

UEFA varžybos

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Fabril
SC Farense

Faro SC – Portugalijos futbolo klubas iš Faro.

Istorija 
Klubas įkurtas 1910 m.

Apranga 
Sportinės aprangos pokyčiai
 Namuose žaidžia juoda balta apranga.

Pasiekimai 

 II diviziono čempionas (1957, 1958, 1970, 1983, 1986, 1990 m.)

Sezonai

Portugalijos pirmenybės 

|}

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 Facebook paskyra
 SOCCERWAY
 FLASHSCORE
 zerozero.pt  
 transfermarkt
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Portugalijos futbolo klubai
Būdos II

Būdos II – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Užusalių.

Sovietmečiu dėl melioracijos kaime neliko keliolikos namų, nenugriauta tik viena sodyba. Po 1990 m. į kaimą ėmė sugrįžti keletas ankstesnių gyventojų.

Kaime tik 2003 m. įvesta elektra.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kungušilai

Kungušilai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Užusalių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Portimonense SC

Portimauno SC – Portugalijos futbolo klubas iš Portimauno.

Istorija 
Klubas įkurtas 1914 m.

Apranga 
Sportinės aprangos pokyčiai
 Namuose žaidžia juoda apranga.

Pasiekimai

Sezonai

Portugalijos pirmenybės 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 Facebook pakyra
 Twitter paskyra
 SOCCERWAY
 flashscore
 transfermarkt
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Portugalijos futbolo klubai
SC Salgueiros

Porto „Salgueiros“ – Portugalijos futbolo klubas iš Porto.

Istorija 
1911 gruodžio 8 d. įkurtas klubas. Kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje. 

1991 m. Portugalijos čempionate užėmė penktą vietą. Tai geriausias visų laikų pasiekimas klubo istorijoje.

Vėliau klubas rungtyniavo žemesniųjų pakopų pirmenybėse.

Pasiekimai

Apranga

Spalvinė gama 
Raudona ir balta – klubo tradicinės spalvos.

 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose rungtyniauja balta raudona apranga.

Sezonai

UEFA varžybos

Išnašos

Nuorodos 
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrų istorija)

Salgueiros
Sunkiniai

Sunkiniai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Turžėnai

Turžėnai – kaimas Jonavos rajono savivaldybės pietvakariuose, Neries ir Šešuvos santakoje, prie senojo plento . Kaimas išsidėstęs dviem aukštais – apatinėje ir viršutinėje upės terasoje.

Viršutiniame aukšte prie senojo plento išlikęs XIX a. pašto stoties (statyta 1833–1835 m. klasicizmo stiliumi; projekto autorius Žozefas Puasjė) pastatų kompleksas. Apatinis aukštas yra prie Neries. Ties Turžėnais yra Druskelės rėva (akmenuota upės sekluma), kurioje iš vandens kyšo apie 5 m ilgio ir 3–4 m aukščio granito luotas – Gaidelio akmuo, didžiausias Lietuvos upių akmuo (gamtos ir archeologijos paminklas).

Istorija 

Seniau Turžėnai buvo Turžėnų valsčiaus centru.

Ties Turžėnais per upę kėlė keltas (iš Stavidvario, Drąseikių, Šančių keltasi į Karmėlavą), veikė kalkių degykla.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Jonas Dromantas (1927)

Jonas Dromantas (1927 m. liepos 12 d. Sausiuose, Endriejavo valsčius – 2012 m. liepos 16 d.) – Lietuvos inžinierius mechanikas, žemės ūkio teoretikas.

Biografija 
Gimė daugiavaikėje pasiturinčio ūkininko šeimoje. Tėvai išaugino 7 sūnus ir 5 dukras. Mokėsi Endriejavo pradžios mokykloje, Plungės ir Švėkšnos gimnazijose. 1952 m. su pagyrimu baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Žemės ūkio mechanizacijos fakultetą.

1952–1965 m. ir 1975–1994 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos dėstytojas, 1954–1964 m. Žemės ūkio mechanizacijos fakulteto dekanas. 1965–1975 m. Žemės ūkio mechanizacijos ir elektrifikacijos instituto (dab. Agroinžinerijos institutas) direktorius. 1970 m. technikos mokslų kandidatas.  1974–1983 m. docentas. 1975 m. spalio 10 d. – 1989 m. liepos 31 d. dešimtasis Lietuvos žemės ūkio akademijos rektorius. 1984–1990 m. Mašinų detalių ir žemės ūkio transporto bei kėlimo mašinų katedros vedėjas. Nuo 1984 m. profesorius. 

Nuo 1975 m. LKP revizijos komisijos narys, nuo 1985 m. LSSR AT deputatas. 

Žemės ūkio enciklopedijos mokslinės redakcijos tarybos pirmininkas, Lietuviškosios tarybinės enciklopedijos mokslinės redakcijos tarybos narys, daugelio enciklopedijos straipsnių autorius ir konsultantas, nuo 1959 m. „Žemės ūkio“ žurnalo redakcijos kolegijos narys.

Palaidotas Kairėnų kapinėse Vilniuje.

Mokslinė veikla 
Mokslinio darbo sritis – javų dorojimo technologijos ir grūdų džiovinimas. Vieno išradimo autorius (su kitais, 1968 m.).  Analizavo ir tobulino žolės miltų agregato mechanizmus, pasiūlė jį naudoti grūdų džiovinimui. Parengė transporterių skaičiavimo metodiką, paskelbė mokslinių straipsnių.

Bibliografija 
 Mašinų detalių projektavimo pagrindai: vadovėlis (su kitais), 1985 m.

Įvertinimas 
 1965 m. LTSR nusipelnęs inžinierius

Šaltiniai 

Lietuvos inžinieriai mechanikai
Lietuvos žemės ūkio teoretikai
Lietuvos enciklopedininkai
Aleksandro Stulginskio universiteto rektoriai
Juodėnai (Molėtai)

Juodėnai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Molėtų, prie Toliejų. Seniūnaitijos centras.

Istorija 

1661 m. kaimas minimas Alantos krikšto metrikų knygoje.

Sovietmečiu Juodėnai priklausė Čiulėnų kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Juljanava (Jonava)

Juljanava – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, Žeimių seniūnijoje, 6,5 km į pietvakarius nuo Žeimių, šalia Barsukynės miško ir Savydos upelio. Ties Juljanava nuo plento  atsišakoja vieškelis .

Istorija 
XX a. pr. buvo Juljanavos palivarkas.

Tarybiniais metais prie Juljanavos prijungta keletas kaimų: Pabarupė, Anutava, Prozoriškiai, Mižutkos viensėdis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mitėniškiai (Jonava)

Mitėniškiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Šėtos, šalia kelio . Šiaurinė kaimo dalis priklauso Kėdainių rajonui. Išlikęs Mitėniškių dvaras, yra Mitėniškių parkas, vie­ti­nės reikš­mės gam­tos pa­min­klas.

Istorija 

XIX a. minimas Mitėniškių dvaras, priklausęs Montviloms.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Normainėliai

Normainėliai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Žeimių. Stovi Normainėlių kapinių koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Normainiai II

Normainiai II – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 10 km nuo Žeimių.

Kaime prie kryžkelės stūkso Normainių dvaro savininko, Baro konfederato, statyta koplytėlė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Normainiai I

Normainiai I – kaimas Jonavos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje. Išnykusi dvarvietė, iš kurios liko tik mūrinė koplyčia, iš toli matoma pamiškėje. Stūkso Normainių piliakalnis.

Greta įsikūrę Normainėliai.

Istorija 

Normainiai (Narmayne), kaip minima Hermano Vartbergiečio Livonijos kronikoje, 1372 m. buvo nuniokoti kryžiuočių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Paduobiai

Paduobiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 6,5 km į pietvakarius nuo Žeimių, 1 km į pietryčius nuo Kuigalių, Barupės dešiniajame krante. Iš šiaurės prieina Nartautų miškas.

Istorija 
XX a. pr. buvo palivarkas.

Tarybiniais metais prie Paduobių prijungtas Savydiškių kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Palankesiai

Palankesiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, Žeimių seniūnijoje, prie kelio , 1 km į pietvakarius nuo Žeimių. Kitos aplinkinės gyvenvietės – Žieveliškiai, Kripčiai. Buvo Palankesių dvaras (dvarvietė saugoma). Netoli Palankesių teka Lankesa, į pietryčius nuo kaimo telkšo Ežerėlis.

Istorija 
Tarybiniais metais prie Palankesių prijungtas Upelio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Skrynės

Skrynės – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 13 km nuo Kulvos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Varpėnai (Žeimiai)

Varpėnai – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 13 km nuo Pašilių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Gyvenviečių straipsniai be koordinačių
Panaikintos Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Žeimių GS

Žeimių geležinkelio stotis – buvusi gyvenvietė Jonavos rajone, 4 km į pietvakarius nuo Žeimių miestelio, prie geležinkelio ruožo Jonava–Kėdainiai. Yra Žeimių geležinkelio stotis.

Istorija 
XX a. 8-ajame dešimtmetyje perėmė didžiąją dalį kaimyninio Dargužių kaimo. 2017 m. Žeimių GS gyvenvietė buvo prijungta prie Dargužių kaimo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Alekniškis (Jonava)

Alekniškis – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Upninkų.

Etimologija 

Kaimo vardas yra priesagos -iškis vedinys iš asmenvardžio Alekna.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Aukštakaimis

Aukštakaimis – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 1 km nuo Upninkų.

Gyventojai

Žymūs žmonės

 Jurgis Palaima (g. 1914), psichologas

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Baltromiškė

Baltromiškė – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje. Stovi medinė Baltromiškės sentikių cerkvė. Yra žvyro telkinys.

Istorija 

XVIII a. 2-ojoje pusėje kaime įsikūrė sentikiai.

1909 m. kaimas priklausė Vilkmergės apskričiai, jame buvo medinė cerkvė.

1937 m. parapijai priklausė apie 1 500 tikinčiųjų, dabar telikę apie 50. Bendruomenės kapinės yra Kuniškiuose.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 

 Baltromiškės sentikiai  (rusų k.)

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Liudvikiškiai

Liudvikiškiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 13 km nuo Upninkų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mančiušėnai

Apie kaimą Jonavos rajone žr. Mančiušėnai (Jonava).

Mančiušėnai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Gelvonų. Stūkso Mančiušėnų piliakalnis.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Albertas Lukša (1934–2021), žurnalistas, redaktorius.

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Saleninkai

Saleninkai – etnokultūrinis kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 11 km nuo Upninkų, 5 km į rytus nuo Jonavos, Neries dešiniajame krante (45 km nuo jos žiočių), Gaižiūnų miškų apsuptyje, priešais AB „Achema“.

Kaimas tebėra rėžinės struktūros, daugelis pastatų – tradicinio plano, statybos ir puošybos. Salininkai – vienintelis rajono kaimas, kur senų sodybų gonkos į upę nukreiptos.

Kadangi kaimas keliais pasiekiamas sunkiai (nuo Jonavos skiria ne tik Neris, bet ir Šventoji), gyventojai per upę keliasi valtimis. 2009 m. apie Saleninkus sukurtas dokumentinis filmas „Upė“.

Etimologija 

Seniau ties kaimu buvo Neries sala – nuo jos, matyt, ir kilo kaimo pavadinimas.

Istorija 

XX a. pastačius Jonavos azoto trąšų gamyklą, kaimas turėjo būti iškeldintas, tačiau tai nebuvo padaryta.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Justinas Vareikis (1870–1956), knygnešys, karininkas

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Užupės

Užupės – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 9 km nuo Markutiškių, šalia Upninkų (priešingoje Šventosios pusėje). Stūkso Užupių piliakalnis.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Justinas Algimantas Palaima (1934–2012), inžinierius, profesorius

Galerija

Šaltiniai

Pastabos 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Vanagiškis

Vanagiškis – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Vareikiai (Jonava)

Vareikiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 11 km į rytus nuo Jonavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Vyšnialaukis (Jonava)

Vyšnialaukis – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 15 km į pietryčius nuo Jonavos. Įsikūrusi Vyšnialaukio kaimo bendruomenė.

Gyventojai

Žinomi žmonės 

 Vladislovas Česiūnas (g. 1940 m.) – Lietuvos irkluotojas, olimpinis čempionas

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Balėnai (Jonava)

Balėnai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Markutiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Bogušiai (Jonava)

Bogušiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Liepos (Jonava)

Liepos – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Pašilių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Lokys (Jonava)

Lokys – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, už kelių kilometrų į šiaurės rytus nuo Jonavos. Kaimas žinomas savo užeiga „Pas Lokį“ (architektai A. Svilainis ir E. Marcinkus), į kurią kviečia meninė rodyklė nuo kelio . Užeiga pastatyta prie užtvenkto Lokio upelio (dešinysis Neries intakas), kuris netoliese įteka Nerin. Čia išsilieja nemažas tvenkinys, yra dirbtinis krioklys. Kitame tvenkinio krante stūkso Lokėnėlių piliakalnis.

2015 m. oficialiai panaikintas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mogeniai

Mogeniai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Milagainių. Augo Švėgždos kriaušė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Palokis I

Palokis I – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Pašilių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Palokis II

Palokis II – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 13 km nuo Markutiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Šemetiškiai (Jonava)

Šemetiškiai – kaimas šiaurės rytinėje Jonavos rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietryčius nuo Bukonių.

Geografija

Įsikūręs į pietvakarius nuo Panoterių, tarp kelių Panoteriai–Satkūnai ir Panoteriai–Milagainiai.

Istorija

XIX a. minima vienkieminė Šemetiškių naujakurių gyvenvietė-kolonija (osada Szemetyszki). XIX a. antroje pusėje Rusijos imperijos kariuomenės generalinio štabo karininkų sudarytame topografiniame žemėlapyje žymimas Šemetiškių palivarkas (ф. Шемятишки), kuris priklausė Milagainių dvarui.

Lietuvos žemės reformos metu palivarkas išparceliuotas, jo žemėje įkurtos 7 vienkieminės sodybos. Penkiose apsigyveno Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių Čivilio, Kanarsko, Mačiulio, Minkštimo ir Vilčinsko šeimos, o dvi sodybos buvo suformuotos palivarko miško žemėse.

Gyventojai 

1923 m. Šemetiškių viensėdyje buvo 6 kiemai.

Žymūs žmonės
 Kaime gimė Julius Kanarskas (1960–), archeologas, istorikas, Kretingos rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Tarakėliai

Tarakėliai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Užmiškiai (Jonava)

Užmiškiai – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Jonavos rajono savivaldybės gyvenvietės
Tauragės Jovarų pagrindinė mokykla

Tauragės Jovarų pagrindinė mokykla (buvusi Tauragės 5-oji vidurinė mokykla) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Tauragėje, Laisvės g. 19, vykdanti pradinio, pagrindinio (anksčiau – ir vidurinio), papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190468373.

Filialas – Tauragės Jovarų vidurinės mokyklos Dacijonų skyrius, nuo 2007 m. ir Dauglaukio pradinė mokykla.

Istorija 

1978 m. rugpjūčio 1 d. pradėta statyti Tauragės Jovarų (penktoji) vidurinė mokykla. Naujoje mokykloje, kurioje buvo 40 kabinetų, sporto salė, aktų salė, valgykla, biblioteka, aikštynas. 1979 m. spalio mėnesį prasidėjo mokslo metai. Pirmuosius 1979/1980 mokslo metus šioje mokykloje pradėjo 46 pedagogai, mokėsi 1053 mokiniai.

Nuo 1997 m. mokykla pasirinko ekonominę mokymo pakraipą. Ugdytiniai mokosi choreografijos. 1996 m. Lietuvos sveikatos apsaugos ministerija įtraukė mokyklą į sveikatą stiprinančių mokyklų tinklą. Nuo 1998 m. į mokyklos bendruomenę integruojasi kitakalbiai mokinai. 1999 m. mokykla pradėjo turėdama 1070 mokinių. Savo žinias ir energiją mokiniams dalino 82 pedagogai, 9 mokyklos mokytojai jau turėjo metodininkų vardus, daugelis kitų buvo apsigynę vyresniojo mokytojo vardą.

2007–2008 m., paskutiniais vidurinio ugdymo metais, mokykloje mokėsi 782 mokiniai, dirbo 66 mokytojai (23 metodininkai). 2008–2009 mokslo metais Jovarų vidurinė mokykla tapo pagrindinio ugdymo įstaiga – Tauragės Jovarų pagrindine mokykla.

2020 m. prijungta Lauksargių pagrindinė mokykla.

Direktoriai 
 1979 m. Valentinas Pocevičius
 1984 m. Algirdas Medeikis
 1988 m. Eugenijus Šaltis
 1993 m. Algimantas Kaminskis

Žymūs mokiniai 
 Liudas Mikalauskas, operos solistas

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Tauragė
Tauragės rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Lentvario Versmės gimnazija

Trakų rajono Lentvario Versmės gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakų raj., Lentvaryje, Lauko g. 20, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190662435.

Istorija 

Lentvaryje mokykla įsteigta 1896 m. (Lentvario 1-osios vidurinės mokyklos istorija: 1896-1996, autorė Kristina Lukaševič)

Direktoriai 
 Vladimiras Pileckis

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Lentvaris
Trakų rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos gimnazijos
Lietuvos rusų mokyklos
Lentvario Motiejaus Šimelionio gimnazija

Trakų rajono Lentvario Motiejaus Šimelionio gimnazija, iki 2008 m. Lentvario Motiejaus Šimelionio vidurinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lentvaryje (Trakų raj.), Klevų alėja 26, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190663494.

Istorija 
Lentvaryje mokykla įsteigta 1963 m. Mokyklos istorijos muziejus įsteigtas 1984 m.

Direktoriai 
 Romutė Nargelienė
 Jonas Kietavičius
 Vida Lazauskienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Lentvaris
Lietuvos gimnazijos
Trakų rajono savivaldybės mokyklos
Trakų gimnazija

Trakų gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakuose, Birutės g. 44, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lenkų ir rusų kalbomis. Įstaigos kodas 290665350. Steigėjas Trakų rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
1777 m. įkurta parapinė mokykla, kurioje mokėsi 16 mokinių. Po 1831 m. sukilimo mokykla buvo uždaryta. 1843 m. bajorų vadovas Strukas išsiuntė laišką baltarusių vaivadijos mokyklų mecenatui, prašydamas atidaryti mokyklą. Prašymas buvo patenkintas ir mokykla vėl pradėjo veikti. Dirbo vienas mokytojas Chlodovski, mokėsi 41 mokinys. 1858 m. bajorė Jadviga Žeromska atidavė mokyklai savo mūrinį namą. 1910 m. mokykla jau pradinė, 4 klasių. 1913 m. pagrindinė parapijos mokykla reorganizuota į aukštąją realinę mokyklą. Joje mokėsi 134 mokiniai. 1939 m. pradinė mokykla sujungta su miesto mokykla ir pavadinta 6 klasių progimnazija (dėstoma lenkų kalba).

Hitlerinės okupacijos metais (1941–1943) mokykla buvo uždaryta. Vėliau, 1949 metais, Trakų progimnazija reorganizuota į vidurinę mokyklą, 1952 m. mokykla išleido pirmąją laidą – 9 mokinius. Mokyklai vadovavo Jevgenija Maloletkina. 1972 m. Trakų vidurinėje mokykloje buvo 30 klasių, mokėsi 639 mokiniai. 1985 m. dirbo 45 mokytojai, mokėsi 641 mokinys. Jau tada mokykloje buvo valgykla, sporto salė, gerai įrengtos dirbtuvės, stadionas. Iki 1986 m. mokyklai vadovavo 7 direktoriai. Nuo 1973 m. mokyklos direktorius buvo Aleksandras Rezanovas, o nuo 1986 m. iki dabar mokyklai vadovauja Marian Kuzborski. Nuo 2015 m. Trakų gimnazija.

Mokyklos bendruomenė organizuoja valstybines ir tradicines šventes, dalyvauja įvairiuose projektuose, dažnai yra apdovanojama diplomais, vertingomis dovanomis. Beveik kiekvienais metais laimi konkursą „Geriausia mokykla – geriausias mokytojas“. Mokyklos nariai glaudžiai bendradarbiauja su Lietuvos, Lenkijos ir kitų šalių mokyklomis.

Direktoriai 
 1973 m. Aleksandras Rezanovas
 1986 m. Marian Kuzborski

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Lietuvos gimnazijos
Lietuvos rusų mokyklos
Lietuvos lenkų mokyklos
Trakų rajono savivaldybės mokyklos
Ukmergės Jono Basanavičiaus gimnazija

Ukmergės Jono Basanavičiaus gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, J. Basanavičiaus g. 10, vykdanti pagrindinio, vidurinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190341397.

Istorija 

Ukmergės Jono Basanavičiaus pradinė mokykla pastatyta 1939 m. 1939–1940 m. mokykloje buvo 18 klasių, kuriose mokėsi 635 mokiniai. Joje dirbo 34 mokytojai. Prasidėjęs karas ir hitlerinė okupacija sutrikdė mokyklos veiklą. Vokiečių kariuomenė perėmė dalį patalpų savo reikmėms. Jose buvo įkurtas sandėlis, o mokiniai priversti mokytis kitose miesto pastatuose. Mokykla buvo nuniokota.

1944 m. mokykla atstatyta ir tapo berniukų gimnazija, nuo 1949 m. – Ukmergės 1-oji berniukų vidurinė mokykla. Nuo 1954 m. mokykla tapo mišri, iš 2-osios vidurinės mokyklos perkeltos mokytis ir mergaitės. 1962 m. pastatytas 9 klasių priestatas. Nuo 1965–1966 mokslo metų pradėtas dėstyti sustiprintas anglų kalbos kursas. 1989 m. mokykla pavadinta Jono Basanavičiaus vardu. 2000 m. įvestas profilinis mokymas. 2008 m. birželio 22 d. mokykla tapo gimnazija.

Mokykloje dirbo pedagogai S. Taškūnas, R. Sriogis, B. Strazdas, G. Jakaitienė, A. Kiubarienė, J. Kviesulaitis ir kiti.

Mokyklą yra baigę 2150 abiturientų.

Direktoriai 
 1944–1945 m. J. Švoba, P. Tamasonis, P. Čiurlys
 1945–1949 m. St. Vitkauskas
 1949–1951 m. M. Nekrašas
 1951–1953 m. N. Judickas
 1953–1958 m. J. Dambrauskas
 1958–1968 m. A. Rakauskas
 1968–1986 m. K. Andziulis
 1986–1991 m. Antanas Šleikus
 1991–2000 m. K. Motiejūnas
 2000–2006 m. Valdemaras Minderis
 2006 m. Valentinas Gendvilis
 2022 m. Saulius Grigas

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Ukmergė
Lietuvos gimnazijos
Ukmergės rajono savivaldybės mokyklos
Tarpukario modernistinė architektūra Lietuvoje
Imperatorius Karolis VI

Karolis VI (), 1685 m. – 1740 m. spalio 20 d.) – Šventosios Romos imperijos imperatorius (1711–1740), paskutinis Habsburgų dinastijos valdovas pagal vyriškąją liniją.

Valdymas 
Po Vienos taikos 1735 m. Karolis atidavė Ispanijos Burbonams Siciliją ir Neapolį, už tai gavo Parmą ir Pjančenzą. Jo žentas Pranas įsitvirtino Toskanoje, vietoje prancūzams grąžintos Lotaringijos. Neturėdamas sūnų ir norėdamas išsaugoti nesuskaidytą valstybę, Karolis paskelbė vadinamąją Pragmatinę sankciją, kuria sosto įpėdine ir vienintele Karolio žemių paveldėtoja buvo pripažinta Marija Teresė. 1720–1723 m. sankciją pripažino Austrijos valstybės luomai ir užsienio valstybės.

Santuoka ir vaikai 
1708 metų balandžio 23 d. vedė princesę Elžbietą Kristiną Braunšveig (1691–1750), hercogo Liudviko Rudolfo dukterį.
 Marija Teresė (1717–1780), imperatorė, Pranciškaus I žmona,
 Marija Ana (1718–1744), Karolio Aleksandro žmona.

Nuorodos

Galerija 

|-

|-

|-

|-

Šv. Romos imperijos imperatoriai
Austrijos erchercogai
Aragono karaliai
Neapolio karaliai
Liuksemburgo valdovai
Flandrijos grafai
Varėnos Ryto progimnazija

Varėnos „Ryto“ progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnoje, Dzūkų g. 64, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190108941.

Direktoriai 
 1978 m. Stasys Vaitiekūnas
 Rimas Vasiliauskas

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos progimnazijos
Varėnos rajono savivaldybės mokyklos
Matuizų pagrindinė mokykla

Varėnos rajono Matuizų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos rajone, Matuizose, Dzūkų g. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190108037.

Filialas: Varėnos r. Matuizų vidurinės mokyklos Ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo skyrius.

Istorija 
Lenkijai valdant Vilniaus kraštą, 1936 m. Matuozose atidaryta keturių skyrių pradinė mokykla. Mokoma lenkų kalba. Iš pradžių patalpos mokyklai buvo išnuomotos vidury kaimo pas Verbicką, vėliau perkeltos prie geležinkelio pas Matuizą. 1939 m. mokyklos patalpas sudegino nepatenkinti vietos gyventojai, reikalavę iš valdžios lietuviškos mokyklos. Mokykla iš Matuizų perkelta į Šarkiškes. 1944 m. vokiečiai sudegino Šarkiškių mokyklą ir kaimą.

Po karo mokykla vėl perkelta į Matuizas. Pirmoji mokytoja buvusi Rozalija Žydelienė. Ši mokykla veikė privačiose patalpose. 1952 m. atidaryta 5 klasė, kuriai patalpos buvo išnuomotos Verbicko namuose. 1953 m. atidaryta septynmetė mokykla. Buvo išnuomoti Vaclo Matuizos, Jono Matuizos (Pauliuko), Antano Matuizos, Antano Ladietos gyvenamieji kambariai. Viena klasė nuo kitos buvo už 50-100 metrų. Mokytojai turėjo vaikščioti iš vienų patalpų į kitas. 1957 m. dar vienas patalpas mokyklai išnuomojo Jonas Matuiza.

1958 m. atidaryta aštunta klasė. 1958–1959 m. atidaryta 9 klasė, mokyklai suteiktas vidurinės mokyklos statusas. Mokykla toliau dirbo privačiose patalpose. 1961 m. išleista pirmoji 14 abiturientų laida. Mokyklos kolektyvo ir tėvų komiteto pastangomis pradėta statyti mūrinė mokykla, kainavusi 48 000 rublių. 1962 m. mokykla reorganizuota į aštuonmetę. 1964 m. pradėjo veikti nauja dviejų aukštų mūrinė mokykla, kurioje 8 klasės, mokytojų kambarys, pionierių kambarys. 1982 m. pastatytas mokyklos priestatas, kuriame įkurti keli kabinetai, dirbtuvės, valgykla, sporto salė.

Nuo 1993 m. rugsėjo 1 d. Matuizų mokykla reorganizuota į vidurinę – atidaryta 10 klasė, pereita prie 10 balų vertinimo sistemos. 1996 m. minint mokyklos 60-metį įkurtas muziejus ir seklyčia.

Direktoriai 
 Vygantas Pavalkis
 2000 m. Kęstutis Bartkevičius

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Matuizos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Varėnos rajono savivaldybės mokyklos
Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio pagrindinė mokykla

Varėnos rajono Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Senojoje Varėnoje (Varėnos raj.), A. Ryliškio g. 14, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190109096. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybė.

Filialai:
 Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio vidurinės mokyklos Sarapiniškių pradinis skyrius (nuo 2004 m.)
 Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio vidurinės mokyklos Gudžių pradinio ugdymo skyrius (nuo 2009 m.)

Istorija 
Nuo XVIII a. Varėnoje veikė parapinė mokykla, 1781 m. ji turėjo 9 mokinius. 1864–1915 m. minima valdinė mokykla. 1920 m. rugpjūčio 15 d. Lietuvos švietimo ministras pasirašė įsakymą steigti naują mokyklą Varėnoje. 1931 m. mokyklai suteiktas M. K. Čiurlionio vardas. Į mokyklą susirinkdavo iki 160 mokinių. 1924–1940 m. mokykloje dirbo ir jai vadovavo Andrius Ryliškis (1897–1975), švietėjas, valsčiaus kultūros ugdytojas, patriotas.

Kai 1944 m. liepos 13 d. Antrojo pasaulinio karo frontas nusirito į Vakarus, buvusioje mokykloje įsikūrė karo ligoninė. Spalio 15 d. įvyko pirmasis pedagogų tarybos posėdis. Trumpame protokole įrašyta: spalio 17 d. 9 val. atidaryti keturių klasių progimnaziją; organizuoti mokinių talką aplinkai švarinti; rinkti ir tvarkyti mokyklos turtą. Karo sumaištyje nepasimetę susirinko 192 mokiniai. Mokykla augo. 1949 m. auklėtoja Vanda Dilkaitė-Markeliūnienė išleido pirmąją gimnazistų-aštuntokų laidą – 21 mokinį. Tais metais gimnazija sujungta su pradine mokykla tapo vienuolikmete pirmosios Varėnos vidurine mokykla. 1952 m. rugsėjį atidaryta aktų salė. 1953 m. pavasarį stadionas apsodintas tankia alyvų gyvatvore. Žiemomis jame veikdavo čiuožykla. Iki žemės ūkio mokyklos aikštyno įrengimo stadione vykdavo svarbiausios rajono varžybos. Mokykla turėjo didelį sklypą, sodą. 1956 m. pusrūsyje įrengtos dirbtuvės.

1973 m. atėjo būrys mokinių iš reformuotos į pradinę Druckūnų aštuonmetės. 1980 m. pradėta dirbti naujame mokyklos pastate. 1981 m. mokykla pavadinta Varėnos 3-oji vidurinė, 1994 m. suteiktas A. Ryliškio vardas. Vėliau restauruotas senasis pastatas. Išsiplėtė valgykla, dirbtuvės, sudarytos geros sąlygos pirmaklasiams, bet mokykla liko be aktų salės, be scenos. 1995 m. rekonstruota katilinė.

Direktoriai 
 1944–1951 m. Julius Jonytis
 1951–1958 m. Vaclovas Šreiberis
 1958–1960 m. Marija Jurgulienė
 1960–1961 m. Birutė Zabielaitė
 1961–1962 m. Algirdas Bakanavičius
 1962–1963 m. Jonas Visockas
 1963–1973 m. Jonas Juodka
 1973–1994 m. Marijona Ališauskienė
 nuo 1994 m. Gintautas Bendorius

Žymūs mokytojai 
 Vaidas Čenys
 Valdemaras Šemeška
 Leokadija Balkuvienė
 Milda Letkevičienė
 Lina Žilionienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos pagrindinės mokyklos
Varėnos rajono savivaldybės mokyklos
Angers SCO

Anžė SCO () – Prancūzijos futbolo klubas iš Anžė miesto. Klubas žaidžia Ligue 1, aukščiausiame Prancūzijos futbolo divizione. Angers SCO į lygą pateko 2015 m., po 21 metų pertraukos.

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta juoda apranga.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 ligue1.com (apie klubą)
 SOCCERWAY
 Transfermarkt

Angers
Pilviškių Santakos gimnazija

Vilkaviškio r. Pilviškių „Santakos“ gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pilviškiuose (Vilkaviškio raj.), Vilniaus g. 2, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklininio, pradinio, pagrindinio, vidurinio ir neformaliojo švietimo programas. Įstaigos kodas 290487150.

Istorija 
1777 m. minima parapinė mokykla, žinoma, kad pirmoji patalpa buvo Vytauto Didžiojo aikštėje. 1781 m. mokėsi 10 mokinių – 7 valstiečių ir 3 šlėktų vaikai. Nuo 1858 m. mokykla išlaikoma valdžios. 1919 m. spalio 27 d. įkurta progimnazija. 1925 m. mokykla suvalstybinta. Nuo 1946 m. mokykla peraugo į vidurinę mokyklą, 1950 m. išleido pirmą abiturientų laidą. Nauja mūrinė mokykla Pilviškiuose pradėta statyti 1940 m., dėl karo ir pokario sunkumų baigta tik 1963 m. 2004 m. atlikta mokyklos pastato renovacija. Nuo 2007 m. rugsėjo 1 d. Pilviškių vidurinė mokykla tapo gimnazija. Mokykloje veikia 1-8 klasės ir I-IV gimnazijos klasės.

Direktoriai 
 1919-1920 m. Juozas Sliesoraitis
 1920-1921 m. Marcelijus Vitkauskas
 1921-1930 m. Antanas Matulevičius
 1930-1935 m. Jonas Švoba
 1935-1938 m. Teodoras Blinstrubas
 1938 m. Aleksandras Dičpetris
 1938-1940 m. Pranas Gustaitis
 1940-1944 m. Jonas Rinkevičius
 1944 m. Elena Juciūtė
 1945-1959 m. Juozas Dabušinskas
 1959-1960 m. Leonas Kumpys
 1960-1964 m. Juozas Janušaitis
 1964-1968 m. Juozas Karvauskas
 1968-1989 m. Juozas Janušaitis
 1990-1995 m. Kęstutis Rogovas
 1995-2004 m. Vytautas Juozas Kukis
 2005-2016 m. Arūnas Kiulkis
 nuo 2016 m. Danutė Valiūnienė

Himnas 
Mes esam ir būsim, ir eisimVeržli ir galinga tėkmė
O tikrąją Santakos liepsnąMūs mintys ir širdys kalbės

Kelia ir šviečia, neša ir kviečiaSparnas jaunystės svaigios.
Sukasi supasi, moja ir klegasiDienos gimnazijos.

Nuošia dienos, sugula metaiVainikan žalių ąžuolų
Gimnazijos augančių žingsnių mūsLaukia daugybė kelių.

Žymūs mokytojai 
 Valerija Rapulskienė – direktoriaus pavaduotoja ugdymui
 Daina Opolskaitė - Kovalčikienė - lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja, rašytoja

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė
 Mokyklos laikraštis 

Lietuvos gimnazijos
Vilkaviškio rajono savivaldybės mokyklos
Pilviškiai
Zarasų Santarvės pradinė mokykla

Zarasų „Santarvės“ pradinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Zarasuose, Vytauto g. 16, vykdanti pradinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių ir rusų kalba. Įstaigos kodas 190203948.

Istorija 

1839 m. Zarasuose, įgijusiame apskrities miesto statusą, buvo įsteigta vienos klasės rusiška mokykla, kuri 1879 m. perorganizuota į dviklasę, o 1903 m. į triklasę rusišką mokyklą. Mokykla buvo įsikūrusi pastate, kurį miestui dovanojo turtingi žmonės. Pastatas neišliko. 1906 m. joje mokėsi 92 moksleiviai. Mokestis už mokslą buvo 6 rubliai per metus. Be to, nuo 1843 m. mieste veikė mokykla berniukams prie cerkvės. 1865 m. šioje mokykloje atidaryta ir mergaičių klasė. 1893 m. atidaryta pravoslavų parapijinė mokykla. XX a. pradžioje veikė keturios pradinės mokyklos, kur mokėsi apie 350 žmonių. Buvo mokoma rusų kalba.

1919–1940 m. mieste veikė dviklasė pradinė rusiška mokykla buvusio teismo pastate. 1944 m. pradinėje mokykloje mokėsi 54 moksleiviai (vedėja E. Nikitina). 1947 m. pradinė mokykla pertvarkyta į septynmetę, kuri veikė dabartinės ligoninės patalpose. 1949 m. mokykla pavadinta Zarasų 2-ąja vidurinė mokykla. 1964 m. mokykla persikėlė į naują tipinį pastatą ir pertvarkyta į mokyklą-internatą, nuo 1986 m. Zarasų 3-ioji vidurinė mokykla, 1999 m. rugsėjo 1 d. suteiktas „Santarvės“ vardas. Nuo 2008 m. Zarasų „Santarvės“ pagrindinė mokykla. 2020 m. prijungta Turmanto pagrindinė mokykla kaip skyrius.

Direktoriai 
 1947 m. P. A. Volkov
 1954–1963 m. V. J. Titorenko
 1964 m. V. F. Frolov
 1977 m. G. B. Matusevič
 1978 m. J. Vaikutis
 1986 m. K. M. Gudkov
 1989 m. A. Žaltauskas
 1996 m. Valerija Palivoda

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Zarasai
Lietuvos pradinės mokyklos
Zarasų rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos rusų mokyklos
Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centras

''Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centras – gimnazijos tipo specialioji mokykla mokiniams, turintiems kompleksinę negalią, kurios derinyje yra regos sutrikimas ar kurčneregystė, akliesiems, silpnaregiams, kurčneregiams (toliau - regos sutrikimą turintys vaikai). Ateities g. 44, LT-06329  Vilnius. Įstaigos kodas 191713612.

Centro veiklos tikslas - sudaryti sąlygas regos sutrikimų turintiems mokiniams siekti kuo geresnių ugdymo(si) rezultatų, atsižvelgiant į asmenines raidos galimybes, įgyti kokybišką, mokinio poreikius atitinkantį išsilavinimą; teikiant tikslinę švietimo pagalbą didinti visoje šalyje regos sutrikimą turinčių vaikų ugdymosi veiksmingumą.

Centre mokiniai ugdomi pagal ikimokyklines, priešmokyklines programas, sudarytos sąlygos įgyti pradinį, pagrindinį ir vidurinį išsilavinimą. Mokiniams teikiama švietimo pagalba (specialiojo pedagogo, logopedo, tiflopedagogo, socialinio pedagogo ir psichologo pagalba) ir kita pagalba (gydomosios kūno kultūros mokytojo). Organizuojama popamokinė veikla ir neformalusis vaikų švietimas. Atvykę iš kitų miestų mokiniai apgyvendinami Centro bendrabutyje. Pagal miestų, rajonų PPT prašymus atliekamas aklų ir silpnaregių mokinių pedagoginis regos vertinimas. Vedamos individualios pratybos Vilniaus apskrities bendrojo ugdymo mokyklų akliems ir silpnaregiams mokiniams. Visoje šalyje konsultuojami aklųjų ir silpnaregių vaikų (0-6 m.) ir mokinių (7-21 m.) tėvai ir mokytojai. Bendrojo ugdymo mokyklos, kuriose mokosi aklieji mokiniai, aprūpinamos vadovėliais Brailio raštu.

Pagal aklųjų ir silpnaregių vaikų mokymuisi ir gyvenimui pritaikytą aplinką ir sąlygas - tai unikali specialiosios paskirties švietimo įstaiga Baltijos regione.

Istorija 
1975 m. rugsėjo 1-ąją Vilniuje, Ateities gatvėje pradėjo veikti 300 vietų aklųjų ir silpnaregių mokykla.

1976 m. lapkričio 23 d. Vilniaus aklųjų ir silpnaregių internatinei mokyklai suteiktas rašytojo Antano Jonyno vardas. 

1994 m. vasario 1 d. Vilniaus A. Jonyno aklųjų ir silpnaregių internatinė mokykla ir Aklųjų socialinio ugdymo mokykla nuo vasario 1 d. reorganizuotos į Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centrą (LASUC). (Lietuvos Respublikos Kultūros ir švietimo ministro įsakymas Nr. 48 "Dėl Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro steigimo").

Direktoriai 
Vytautas Jankūnas 1975-1978

Juozas Petkevičius 1978-1986

Aloyzas Opulskis 1986-1989

Angelė Daujotienė 1990-2017

Nerija Moskalionienė 2017 iki dabar

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Vilniaus mokyklos
Neregių švietimas
Lietuvos neįgaliųjų mokyklos
Fabijoniškės
Lietuvos gimnazijos
Okinavų kalba

Okinavų kalba (okinaviškai: 沖縄口, うちなーぐち, Uchināguchi, [ʔut͡ɕinaːɡut͡ɕi]) – Riūkiū kalboms priklausanti kalba, kuria kalbama Okinavoje ir aplinkui ją esančiose salose – Keramoje, Kumedžimoje, Tonakyje ir Agunyje bei kitose mažesnėse salose į rytus nuo Okinavos salos.

Kalba skirstoma į 2 grupes: centrinę (standartinę), Šiuri-Nahos ir pietinę. Šiuri dialektas buvo sunormintas Riūkiū karalystės eros laikotarpiu, ją valdant karaliui Šio Šinui (1477–1526). Tai buvo valstybinė kalba, vartota rūmuose ir aristokratijos. Visos tos eros dainos ir poemos parašytos Šiuri tarme.

Šiaurės Okinavoje vartojama kalba neretai laikoma atskira kalba (žr. Kunigami kalba).

Fonologija

Balsiai 
Okinavų kalboje yra 3 trumpi, , ir penki ilgi balsiai, . Pažymėtina, kad , skirtingai nei japonų kalboje, labializuota.

Priebalsiai

Skiemenų abėcėlė 
(Techniškai, tai moros, ne skiemenys.)

Nuorodos 
 
 Pradinio lygio okinavų kalbos pamokos 
 Riūkiū žodynas
 YouTube: okinavų kalbos pamokos pagal Byron Fija

Riukiu kalbos
CFR Cluj

Klužo CF – Rumunijos futbolo klubas iš Klužo.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1907 m.

1948 m. prijungtas Ferar Cluj klubas.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia ruda apranga.

Sudėtis 
Atnaujinta: 2020 m. rugsėjo 19 d.

Lietuviai 
 Giedrius Arlauskis, vartininkas (2017–2020, 2021 m.)

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 Flashscore
 SofaScore
 Transfermarkt
 Clubworldranking

Cluj CFR
Liuksemburgo vėliava

Liuksemburgo vėliava – trispalvė, stačiakampio formos, padalinta į tris vienodo aukščio horizontalias juostas: raudoną viršuje, baltą per vidurį ir mėlyną apačioje.

Vėliava įteisinta 1972 m. liepos 23 d.

Istorija 
Pradėta naudoti tarp 1845 ir 1848 metų.

Spalvos adaptuotos 1830 m. Belgijos revoliucijos metu. Manoma, kad jos pasiskolintos iš Limburgo provincijos herbo. Konstrukcija (horizontali trispalvė) patvirtinta 1845 m. liepos 12 d.

1972 m. liepos 23 d. įstatymu patvirtinta šviesiai mėlyna spalva, nes anksčiau naudota buvo artima Nyderlandų vėliavai. Šiuo įstatymu įtvirtintas ir laivų bei orlaivių žymėjimas.

Konstrukcija

Spalvos 
 Pantone spalvų sistemoje: Raudona – Pantone 032;  RGB spalvų sistemoje: Raudona – 224, 41, 65.

 Pantone spalvų sistemoje: Balta – nėra;  RGB spalvų sistemoje: Balta – 255, 255, 255.

 Pantone spalvų sistemoje: Mėlyna – Pantone 299;  RGB spalvų sistemoje: Mėlyna – 0, 160, 226.

Panašios vėliavos

Nuorodos 
Liuksemburgo vėliavos (vexilla-mundi.com)
Liuksemburgo vėliava (ags.net)

Liuksemburgo atributika
Valstybinės vėliavos
FC Rapid București

Bukarešto „Rapid“ – Rumunijos futbolo klubas iš Bukarešto.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1923 m.

Pasiekimai 

 Rumunijos lygos taurės laimėtojas (1994 m.)
 Mitropa taurės finalininkas (1940 m.)
 Balkanų taurės laimėtojas (1964, 1965 m.)

Sezonai 

|}

UEFA varžybos 

 
 

|}

Lietuviai 
 Deividas Matulevičius, puolėjas. 2018-2019

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 Facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SofaScore
 Transfermarkt

Rapid Bucuresti
CF Gloria Bistrița

Bistricos „Gloria“ – Rumunijos futbolo klubas iš Bistricos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1922 m. Komanda išformuota 2015 m.

Pasiekimai

Sezonai

UEFA varžybos 

|}

Nuorodos 
 

Gloria Bistrita
FC Unirea Valahorum Urziceni

Urzičenio „Unirea“ – Rumunijos futbolo klubas iš Urzičenio.

Pasiekimai

Sezonai

UEFA varžybos

Lietuviai 
 Davydas Arlauskis, gynėjas 2008
 Giedrius Arlauskis, vartininkas 2008–2010

Nuorodos 

Unirea Urziceni
FC UTA Arad

Arado UTA – Rumunijos futbolo klubas iš Arado.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1945 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

UEFA varžybos

Lietuviai 
  Tomas Švedkauskas, vartininkas, 2017 m.
  Modestas Vorobjovas, saugas, 2021–2022 m.
  Rolandas Baravykas, gynėjas, 2021–2022 m.
  Karolis Laukžemis, puolėjas, 2022 m.

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SofaScore
 Flashscore
 Transfermarkt

Rumunijos futbolo klubai
CSL Pandurii Târgu-Jiu

Tirgu Žiu „Pandurii“ – Rumunijos futbolo klubas iš Tirgu Žiu.

Pasiekimai

Lietuviai 

 Deivydas Matulevičius, puolėjas 2012–2015

Nuorodos 
 

Pandurii