Jogailos universitetas

Jogailos universitetas (, ), nuo 1364 m. , nuo 1400 m. Krokuvos akademija (Akademia Krakowska), nuo 1780 m. Karališkoji vyriausioji mokykla (Szkoła Główna Koronna), (Szkoła Główna Krakowska), Krokuvos universitetas (Uniwersytet Krakowski), nuo 1817 m. Jogailos universitetas – Lenkijos aukštoji mokykla Krokuvoje, seniausias šalyje ir vienas seniausių Vidurinės Europos universitetų.

Istorija 
1364 m. gegužės 12 d. pagal Padujos ir Bolonijos universitetų modelį Kazimieras III Didysis įkūrė Krokuvos akademiją. Veikė 3 fakultetai: Laisvųjų menų, Medicinos ir Teisės. 1400 m. liepos 26 d. Jogaila reformavo akademiją pagal Sorbonos modelį, įkurtas Teologijos fakultetas. 1780 m. akademija reformuota į Karališkąją vyriausiąją mokyklą, pradėti dėstyti gamtos ir tikslieji mokslai; dėstomąją lotynų kalbą pakeitė lenkų kalba. Nuo 1817 m. veikia dabartiniu pavadinimu. Universitetas ypač klestėjo XVI a. pradžioje, kai jame studijavo Mikalojus Kopernikas ir kt., bei XIX a. – XX a. pradžioje. 1939-1944 m. buvo uždarytas.

Veikla 
Veikia 14 fakultetų: Biologijos ir geografijos, Biotechnologijų, Chemijos, Farmacijos, Filologijos, Filosofijos, Fizikos, astronomijos ir taikomosios informatikos, Istorijos, Matematikos ir informatikos, Medicinos, Sveikatos apsaugos, Tarptautinių santykių ir politinių mokslų, Teisės ir administravimo, Vadybos ir socialinės komunikacijos. Universitetui priklauso viena seniausių Lenkijoje Jogailos universiteto biblioteka, Krokuvos observatorija, įkurta 1879 m. XIX a. viduryje joje buvo sudarytas 62 530 žvaigždžių katalogas. Turi universiteto istorijos, Farmacijos, Medicinos istorijos, Zoologijos, Botanikos, Geologijos, Antropologijos muziejus. Leidžiamas keliolikos serijų „Zeszyty Naukowe Uniwersytetu Jagiellońskiego“. 2008 m. mokėsi 45 908 studentai, dirbo 6 847 dėstytojai, iš jų 496 profesoriai.

Krokuvos universitetas ir Lietuva 
Nuo XV a. pr. Krokuvos universitete studijavo Lietuvos didikų vaikų, apie 1400 m. įsteigta lietuvių studentų bursa. Lietuvos didikai rėmė universitetą materialiai. 1401 m. antruoju universiteto rektoriumi išrinktas Jonas Vaidutis (apie 1365-1422 m.), Butauto sūnus.

Nuo 1401 m. universitete studijavo apie 188 lietuviai. 1442-1492 m. iš Krokuvos į Lietuvą grįžo 40 bakalaurų, 13 magistrų, 2 mokslo daktarai. 1500–1588 m. Krokuvoje mokėsi apie 168 studentus iš Lietuvos.

Po Antrojo pasaulinio karo universitetas pradėjo bendradarbiauti su Vilniaus universitetu, atkūrus Lietuvos nepriklausomybę – su Vytauto Didžiojo universitetu, Šiaulių universitetu, Klaipėdos universitetu.

Studentai iš Lietuvos 
 Liudvikas Abramovičius, žurnalistas, Lietuvos kultūros istorikas
 Venclovas Agripa, vienas iš Lietuvos grožinės literatūros pradininkų
 Jonušas Alšėniškis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas
 Povilas Alšėniškis, Vilniaus vyskupas
 Sofija Čiurlionienė-Kymantaitė
 Antanas Didžiulis, gydytojas, politinis veikėjas
 Juozapas Albinas Herbačiauskas, rašytojas
 Algirdas Chominskis, kalbininkas
 Adomas Katrietis, Katalikų bažnyčios veikėjas, diplomatas
 Abraomas Kulvietis, lietuvių raštijos kūrėjas
 Pranas Mažylis, gydytojas akušeris ir ginekologas, profesorius
 Aleksandras Hilaris Palubinskis, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas
 Stanislovas Rapolionis, lietuvių raštijos kūrėjas
 Mykolas Romeris, teisėtyrininkas, Lietuvos universiteto rektorius
 Povilas Ivanovičius Sapiega, LDK seimo narys, Palenkės ir Naugarduko vaivada
 Baltramiejus Svirenkavičius, Žemaičių vyskupas
 Jurgis Tiškevičius, Žemaičių vyskupas
 Vilius Užtupas, žurnalistas, redaktorius, knygų leidėjas
 Jurgis Zablockis, lietuvių giesmių vertėjas

Universiteto dėstytojai 
 Edvardas Jančevskis, Lietuvos ir Lenkijos botanikas
 Marianas Kukelis, karo istorikas

Universiteto absolventai 
 Janas Dlugošas, lenkų kronikininkas, istorikas ir diplomatas
 Antonis Kempinskis, psichiatras
 Stanislavas Lemas, rašytojas
 Aloiza Paškievič, baltarusių tautinio atgimimo veikėja, poetė
 Jonas Prahiškis, katalikybės skleidėjas Lietuvoje
 Pranciškus Skorina, LDK visuomenės veikėjas, išspausdinęs pirmąją knygą Lietuvoje
 Jonas Sobieskis, Lenkijos karalius
 Karolis Juzefas Voityla, popiežius Jonas Paulius II

Literatūra 
 K. Morawski, Historia Uniwersytetu Jagiellońskiego: Średni Wieki i Odrodzenie, 2 t. Kraków, 1900
 H. Barycz, Historia Uniwersytetu Jagiellońskiego w epoce humanizmu, Kraków, 1935
 Aima Mater Jagellonica, Kraków, 1958
 Dzieje Uniwersytetu Jagiellońskiego, Kraków, 2 t. 1964-65
 Hajdukiewicz, M. Karaś Uniwersytet Jagielloński: Tradycje-Wspólczesność-perspektywy, Kraków, 1977.

Šaltiniai

Nuorodos 

Jogailos universitetas