joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Varapanščynos valsčius

Varapanščynos valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Varapanščyna.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. Dysnos apskrityje. 1867 m. jame buvo 1181 dirbantysis.

|-
| 1869 m. || || 3002 || 487 kiemai  || || 92
|-
| 1874 m. || || 2572 || 189 kiemai  || 2 seniūnijos || 34
|-
| 1880 m. || || 2699 || 181 kiemas  || 2 seniūnijos || 35
|-
| 1885 m. || || 2950 || 242 kiemai  || 2 seniūnijos || 34
|}

Vadovai 
 A. Mencevičius, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Ausianka (Аўсянка), k.
 Baravyja Maliauskija (Баравыя Мялёўскія), vs.
 Belabokai (Белабокі), k.
 Halubauščyna (Галубоўшчына), k.
 Hlyboščyna (Глыбошчына), vs.
 Huščynas (Гушчын), k.
 Ikaznė (Іказнь), mstl., dv.
 Inava (Інава), k.
 Kliausai (Кляўсы), k.
 Koncypolė (Концыполле), vs.
 Lesnajė (Леснае), kolonija
 Levankavičiai (Лявонкавічы), kolonija
 Mažoji Inava (Інава Малое), vs.
 Navalaka (Навалака), dv.
 Pečarai (Печары), vs.
 Petkūnai (Петкуны), k.
 Rameliauščyna (Рамелеўшчына), vs.
 Sabaliauščyna (Сабалеўшчына), k.
 Samuilai (Самуйлы), k.
 Šaulėnai (Шаўляны), k.
 Snehai (Снегі), plv.
 Sparūnai (Спаруны), k., asada
 Starykai (Старыкі), vs.
 Sudnikai (Суднікі), k.
 Tarylava (Тарылава), vs.
 Teterkos (Цяцеркі), k.
 Varapanščyna (Варапаншчына), k.
 Vaukauščyna (Воўкаўшчына), k.
 Vuklia (Укля), k., dv., plv.
 Vuklios Linkauščyna (Лінкаўшчына Уклянская), k.
 Zabolocė (Забалоцце), k.
 Zainava (Зайнова), dv.
 Zapružanai (Запружаны), k.
 Zolvica (Золвіца), vs.
</div>

Šaltiniai 

Dysnos apskrities valsčiai
Mikalajavas (Miorai)

Mikalajãvas  – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 6 km į pietvakarius nuo Dysnos miesto, kairiajame Dysnos upės krante. Yra cerkvė, paminklas II pasaulinio karo aukoms.

Istorija 

XIX a. buvo dvaras Mikalajavo valsčiuje.

Šaltiniai 

Miorų rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Ananyčiai (Vitebskas)

Ananyčiai̇̃  – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 2 km į pietus nuo Čarnievičų.

Istorija 

XIX a. buvo Čarnievičų valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Gluboko rajono gyvenvietės
Prazarokai

Prazarokai – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 45 km į šiaurės rytus nuo Gluboko. Yra vidurinė mokykla, ligoninė, ambulatorija, biblioteka, bažnyčia.

Istorija 

XIX a. buvo Prazarokų valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Gluboko rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Plisa

Plisa – bažnytkaimis šiaurės Baltarusijoje, 21 km į šiaurės rytus nuo Gluboko. Yra cerkvė, stovi XIV–XVII a. akmeninis kryžius.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Plisos valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Gluboko rajono gyvenvietės
Lužkos

Lužkos – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 32 km į rytus nuo Šarkauščinos. Apylinkės centras. Veikia mokykla, darželis, biblioteka, ambulatorija, paštas, kultūros namai. Stovi bažnyčia ir cerkvė.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Lužkų valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Šarkauščinos rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Naujasis Paguostis

Naujasis Paguostis – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 14 km į pietvakarius nuo Miorų. Yra bažnyčia, cerkvė.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Naujojo Paguosčio valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Miorų rajono gyvenvietės
Rutkevičai

Rutkevičai – agromiestelis vakarų Baltarusijoje, 2 km į pietus nuo Ščiutino. Yra biblioteka.

Istorija 

XIX a. buvo dvaras Roženkos valsčiuje.

Šaltiniai 

Ščiutino rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Liabiodka

Liabiodka – kaimas vakarų Baltarusijoje, 4 km į rytus nuo Žaludko, dešiniajame Lebedos upės krante.

Istorija 

XIX a. minimas palivarkas.

Šaltiniai 

Ščiutino rajono gyvenvietės
Vyšniavas (Smurgainys)

Vyšniavas – agromiestelis šiaurės vakarų Baltarusijoje, 32 km į šiaurę nuo Smurgainių. Yra bažnyčia, kelios koplyčios, cerkvė.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Vyšniavo valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Smurgainių rajono gyvenvietės
Vaistamas

Vai̇̃stamas  – agromiestelis šiaurės vakarų Baltarusijoje, 20 km į šiaurės rytus nuo Smurgainių.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Vaistamo valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Smurgainių rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Oferta

Oferta, sutarčių teisėje - pasiūlymas . Pasiūlymas sudaryti sutartį yra laikomas oferta, jeigu jis yra pakankamai apibrėžtas ir išreiškia oferento ketinimą būti sutarties saistomu ir įsipareigojančiu akcepto atveju. 

Sutartis sudaroma pateikiant pasiūlymą (oferta) ir priimant pasiūlymą (akceptas) arba kitais šalių veiksmais, pakankamai įrodančiais šalių susitarimą.

Svarbūs akcentai 
 gali būti asmeniui arba vieša. Vieša oferta tai pasiūlymas sudaryti sutartį, adresuotas neapibrėžtam asmenų ratui, pvz.: prekių pažymėtomis kainomis išdėstymas vitrinoje; atlygio siūlymas už atliktus darbus
 оferta gali būti ir žodinė - žodinė oferta turi būti akceptuota nedelsiant, jeigu, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, nedarytina kitokia išvada
 оferta gali turėti nurodytą galiojimo terminą, jei terminas nenurodytas gali būti taikomas numanomas (per protingą terminą) jos galiojimas

Ofertos galiojimas 
 įsigalioja, kai ją gauna akceptantas
 netenga galios kai atsisakymą ją akceptuoti gauna oferentas arba negauna atsakymo per nustatytą terminą
 Kol sutartis nesudaryta, ofertą galima atšaukti (jei nenurodyta jog ji nenutraukiama ir jei praėjo terminas)

Lietuvoje

LR Įstatymai detalizuojantys savoką 
 Civilinis KODEKSAS, Šeštoji knyga: Prievolių teisė (6.162, 6.166-6.171 straipsniai).

Šaltiniai

Literatūra 
 LR įstatymai, Lietuvos respublikos Civilinis kodeksas - lrs.lt
 Teisinis žodynas - https://www.infolex.lt/teise/Default.aspx?Id=32&sid=14&Title=Oferta
 Civilinis KODEKSAS (Šeštoji knyga: Prievolių teisė) - https://e-seimas.lrs.lt/rs/actualedition/TAIS.107687/tBUOMzSvQz/format/ISO_PDF/  , straipsniai: 6.162, 6.166-6.171

sutarčių teisė
Civilinė teisė
Zariežės valsčius

Zariežės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Zariežė.

Istorija

Valsčius gyvavo XIX a. 2-ojoje pusėje, 1867 m. jame buvo 855 dirbantys gyventojai. 1873 m. valsčius panaikintas, jo teritorija perduota Žosnos valsčiui (Gelijanavos, Krasnėnų ir Staržynos seniūnijos), Dunilovo valsčiui (Zariežės seniūnija) ir Norycos valsčiui (Mikailavos seniūnija).

|-
| 1869 m. || || 2395 || 155 kiemai  || || 13
|-
| 1873 m. || || 1738 || 160 kiemų  || 5 seniūnijos || 13
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):
 Darava (Даравое), k., dv.
 Mikailava (Міхалова), plv.
 Turčinai (Турчыны), k.

Šaltiniai

Vileikos apskrities valsčiai
Mikasieckas

Mikasieckas (arba Nekaseckas) – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 5 km į pietryčius nuo Medilo.

Istorija 

XIX a. buvo Medilo valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Medilo rajono gyvenvietės
Maladečinos valsčius

Maladečinos valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Maladečina.

Istorija 

Įkurtas XIX a. 1929 m. gegužės 21 d. iš jo sudėties išbraukta Maladečina, kuriai tuo metu suteiktos miesto teisės.

|-
| 1869 m. || || 3344 || 449 kiemai  || || 
|-
| 1874 m. || || 3375 || 449 kiemai  || 5 seniūnijos || 36
|-
| 1880 m. || || 4069 || 464 kiemai  || 5 seniūnijos || 36
|-
| 1885 m. || || 4594 || 464 kiemai  || 5 seniūnijos || 36
|}

Vadovai 
 L. Nechajenokas, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Adamavičiai (Адамавічы), k.
 Barokas (Барок), kolonija
 Brochauščyna (Брохаўшчына), k.
 Bruskauščyna (Брускаўшчына), k.
 Buchauščyna (Бухаўшчына), dv., k.
 Bušavica (Бушавіца), k.
 Čiurliai (Цюрлі), k.
 Didieji Kašauninkai (Кашэўнікі Вялікія), k.
 Didžiakaimis (Вялікае Сяло), k.
 Dranai (Драні), k.
 Galinava (Галінова), plv.
 Gojus (Гай), chutoras
 Haravinos (Гаравіны), k.
 Izabelinas (Ізабелін), dv.
 Krynica (Крыніца), k.
 Kuliauščyna (Кулёўшчына), k.
 Lazaviecas (Лазавец), k.
 Mačynauščyna (Мачыноўшчына), k.
 Maladečina (Маладэчна), m.
 Maladečinos Chažava (Хажоў Маладэчанскі), dv.
 Maladečinos Chažava (Хажова Маладэчанскае), k.
 Mastiščia (Масцішча), k.
 Mianiutkos (Мянюткі), k.
 Mislevičiai (Мыслевічы), k.
 Moisičiai (Мойсічы), k.
 Rahazai (Рагазы), k.
 Rajauščina (Раеўшчына), k., asada
 Rukliai (Рухлі), k.
 Samaliai (Самалі), k.
 Selivonauja (Селівонаўка), k.
 Slabadka (Слабодка), k.
 Šniūrai (Шнуры), k.
 Tividauka (Цівідаўка), k.
 Vaukai (Ваўкі), k.
 Viazaviecas (Вязавец), dv., k.
 Vilos (Вілы), vs.
 Vytrapauščyna (Вытрапаўшчына), k.
 Vyverai (Выверы), k., kolonija
 Žarlakai (Жарлакі), k.
</div>

Šaltiniai 

Maladečinos apskrities valsčiai
Vileikos apskrities valsčiai
Raudonosios valsčius

Raudonosios valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Raudonoji.

Istorija 

Įkurtas XIX a., didžiąją laiko dalį priklausė Vileikos apskričiai.

|-
| 1869 m. || || 3691 || 462 kiemai  || || 57
|-
| 1874 m. || || 3696 || 454 kiemai  || 6 seniūnijos || 60
|-
| 1880 m. || || 4883 || 573 kiemai  || 6 seniūnijos || 69
|-
| 1885 m. || || 5393 || 573 kiemai  || 6 seniūnijos || 69
|}

Vadovai 
 A. Burakas, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Abramauščyna (Абрамаўшчына, Абрэмаўшчына), k.
 Aleknavičiai (Аляхновічы), k.
 Aleknavičiai I (Аляхновічы І), plv.
 Asaviecas (Асавец), k., asada
 Babinka (Бабінка), asada
 Bajorai (Баяры), k.
 Byčynščyna (Бычыншчына), k.
 Čartai (Чарты), dv., k.
 Damanava (Даманава), vs.
 Didieji Hraničai (Вялікія Гранічы), plv.
 Didšilis (Вялікі Бор), k.
 Dvariecas (Дварэц), plv.
 Dziubliauščyna (Дзюблеўшчына), k.
 Ganevičiai (Ганевічы), vs.
 Girdžiai (Гирди), k.
 Gruntiškės (Грунцішкі), k.
 Harniakai (Гарнякі), k.
 Hraničai (Гранічы), dv., k.
 Ivancevičiai (Івонцавічы), k.
 Ivkos (Іўкі), k.
 Jakubava (Якубова), vs.
 Kalošauščyna (Калошаўшчына), k.
 Kamarninkai (Камарнікі), k.
 Kančionys (Канчаны), k.
 Karsakavičiai (Карсаковічы), k., plv.
 Kastiuškos (Касцюшкі), k.
 Kašiauninkai (Кашэўнікі), dv.
 Kazlai (Казлы), k.
 Kazlų Uša (Уша Казлоўская), k.
 Kazlų Uša I-III (Уша Казлоўская І–III), plv.
 Klinokas (Клінок), vs.
 Kodevičiai (Кодзеўцы), k.
 Krasauščyna (Красоўшчына), k.
 Lasiai (Ласі), k.
 Lenkauščyna (Ленкаўшчына), k.
 Malaškos (Малашкі), k., plv.
 Mazaliai (Мазалі), k.
 Mažašilis (Малы Бор), k.
 Mažieji Hraničai (Малыя Гранічы), plv.
 Mažieji Kašiauninkai (Кашэўнікі Малыя), k.
 Miasatos (Мясата), k., plv.
 Miliauščyna (Мілеўшчына), k.
 Mlečkauščyna (Млэчкаўшчына), k.
 Naudzechai (Наўдзехі), k.
 Navasiolkos (Навасёлкі), k.
 Papauščyna (Папоўшчына), k.
 Paradauščyna (Парадоўшчына), k.
 Paravičiai (Поравічы), k.
 Pianajė (Пяннае), vs.
 Pisarauščyna (Пісараўшчына), k.
 Prancevičiai (Пронцавічы), k.
 Radzevičiai (Радзеўцы), k.
 Rakuciauščyna (Ракуцёўшчына), k., plv.
 Raudonkaimis (Красанселле), k.
 Raudonoji (Краснае), dv.
 Raudonoji prie Ušos (Краснае над Вушой), mstl.
 Raviakai (Равякі), k.
 Rydos (Рыды), k.
 Sakauščyna (Сакаўшчына), k.
 Starynkos (Старынкі), k.
 Suchadolščyna (Сухадольшчына), k.
 Suryntai (Сурынты), bajorkm.
 Svečkos (Свечкі), k., plv.
 Šaluchos (Шалухі), k.
 Tatarščina (Татаршчына), k., plv.
 Ulanauščina (Уланаўшчына), k.
 Vaiciašai (Вайцяшы), k., plv.
 Vaiteliai (Вайтэлі), k., plv.
 Vaukai (Ваўкі), k.
 Vaukauščina (Воўкаўшчына), asada, k.
 Veradava (Верадова), k.
 Vidziauščina (Відзеўшчына), k., plv.
</div>

Šaltiniai 

Maladečinos apskrities valsčiai
Vileikos apskrities valsčiai
Harodzkų valsčius

Harodzkų valsčius (; kurį laiką Ažuberžės valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Harodzkos, kurį laiką – Ažuberžė.

Istorija 

1867 m. valsčiuje buvo 2452 dirbantieji.

|-
| 1869 m. || || 5052 || 600 kiemų  || || 53
|-
| 1874 m. || || 5737 || 726 kiemai  || 7 seniūnijos || 63
|-
| 1880 m. || || 5831 || 713 kiemų  || 7 seniūnijos || 64
|-
| 1885 m. || || 5970 || 713 kiemų  || 7 seniūnijos || 64
|}

Vadovai 
 K. Sajevičius, viršaitis nuo 1886 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Ankavičiai (Ганькавічы), k.
 Asinavica I-II (Асінавіца 1-2), vs.
 Aukštoji (Высокае), k.
 Aukštoji (Высокае), plv.
 Ažuberžė (Забрэззе), mstl., k.
 Bajorai (Баяры), vs.
 Bartašiai (Барташы), k.
 Bujaniecas (Буянец), vs.
 Cvirauščyna (Цвіраўшчына), k.
 Čiupokai (Цюпакі), plv.
 Demidavičiai (Дзямідавічы), k.
 Didžiadvaris (Вялікі Двор), plv.
 Didžioji Dainava (Дайнава Вялікая), k.
 Didžioji Užprūdė (Запруддзе Вялікае), k.
 Dolevičiai (Долевічы), k.
 Haradzečna (Гарадзечна), k., plv.
 Harodzkos (Гародзькі), k., plv.
 Jasėniškės (Ясенішкі), k.
 Jurizdiko Dubina (Дубіна Юрыздыцкая), k.
 Juzefpolė (Юзафполь), plv.
 Kabylčycai (Кабыльчыцы), k.
 Kaldykai (Калдыкі), k.
 Kalesninkai (Калеснікі), vs.
 Karitonai (Харытоны), k.
 Karpačai (Карпачы), vs.
 Kaščeličiai (Кашчэлічы), k.
 Kutenėtai (Куцяняты), k.
 Lapkričiai (Лістапады), k.
 Lauski Brodas (Лаўскі Брод), bajork., plv., vs.
 Liepakalnis (Ліпава Гара), vs.
 Lochauščyna (Лохаўшчына), k.
 Laskas (Лоск), k.
 Makarinėtai (Макарынята), k.
 Mažoji Dainava (Дайнава Малая), k.
 Mažoji Užprūdė (Запруддзе Малае), k.
 Paharielščyna (Пагарэльшчына), k.
 Penkauščyna (Пенькаўшчына), plv.
 Pilypinėtai (Філіпіняты), k.
 Pisliakauščyna (Післякоўшчына), k.
 Raukavičiai (Роўкавічы), k.
 Rozyslavas (Розыслаў), plv.
 Rudziauščyna (Рудзеўшчына), k.
 Sciudzianecas (Сцюдзянец), k., vs.
 Sedliščia (Сядлішча), plv.
 Skrypliava (Скрыплева), plv., vs.
 Slabada (Слабада), k.
 Starynkos (Старынкі), k.
 Strokava Rečka (Строкава Рэчка), kolonija
 Truskavičiai (Трускавічы), k.
 Uzbalacė (Узбалаць), plv.
 Uzbalacė I–III (Узбалаць І–III), k.
 Zabalacė (Забалацце), vs.
 Žomaidzė (Жомайдзь), k.
</div>

Šaltiniai 

Ašmenos apskrities valsčiai
Haradoko valsčius (Maladečina)

Haradoko valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vidurio vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Haradokas.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. priskirtas Maladečinos apskričiai.

|-
| 1869 m. || || 2674 || 343 kiemai  || || 53
|-
| 1874 m. || || 2697 || 337 kiemai  || 5 seniūnijos || 67
|-
| 1880 m. || || 2764 || 337 kiemai  || 5 seniūnijos || 69
|-
| 1885 m. || || 3415 || 337 kiemai  || 5 seniūnijos || 69
|}

Vadovai 
 I. Pudokas, viršaitis nuo 1861 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Aradninkai (Агароднікі), vs.
 Balcarai (Бальцары), plv.
 Beliava (Белева), dv.
 Beliava (Белева), k.
 Biarozaucai (Бярозаўцы), k.
 Biteikiai (Біцейкі), kolonija
 Chauchlava (Хоўхлава), dv.
 Chauchlava (Хоўхлава), k.
 Čekai (Чахі, Чэхі), k.
 Čierniauščyna (Чэрнеўшчына), k.
 Daucevičiai (Доўцавічы), dv.
 Didkaimis (Вялікае Сяло), k.
 Duščycai (Душчыцы), dv.
 Galeikiai (Галейкі), vs.
 Gastilai (Гасцілы), k.
 Gerdutiškės (Гердуцішкі), dv.
 Gerdutiškės (Гердуцішкі), k.
 Haradoko Brodai (Броды Гарадэцкія), k.
 Horkos (Горкі), k.
 Hudauščyna (Гудоўшчына), k.
 Janauščyna (Янаўшчына), plv.
 Jermakai (Ермакі), k.
 Kabanai I-II (Кабаны І-ІІ), k.
 Kamenščyna (Каменшчына), k.
 Kičyna (Кічына), k.
 Kiltavičiai (Кілтаўцы), k.
 Kopciauščyna (Копцеўшчына), dv.
 Kryvenkos (Крывенкі), k.
 Kukava (Кукава), k.
 Kukeliai (Кукелі), kolonija
 Kuliešai (Куляшы), k.
 Lialkauščyna (Лялькаўшчына), k.
 Lučanskija (Лучанскія), k.
 Macukauščyna (Мацукоўшчына), vs.
 Maladečinos Haradokas (Гарадок Маладэчанскі), mstl.
 Murzos (Мурзы), k.
 Paniatauščyna (Панятоўшчына), asada
 Paradauščyna (Парадоўшчына), k.
 Paradauščyna (Парадоўшчына), plv.
 Pažaryščia (Пажарышча), k.
 Perauščyna (Пераўшчына), vs.
 Piatrauščina (Пятроўшчына), k.
 Piatrauščina (Пятроўшчына), plv.
 Prančeikava (Пранчэйкава), k.
 Prančeikava (Пранчэйкава), plv.
 Rydai (Рыды), plv.
 Rusališkės (Русалишки), k.
 Saročyna (Сарочына), dv.
 Selevičiai (Селеўцы), k.
 Semerninkai (Семернікі), k.
 Sysunai (Сысуны), k.
 Suchaparauščyna (Сухапараўшчына), k.
 Šalyhos (Шалыгі), k.
 Takariauščyna (Такарэўшчына), k.
 Tučyna (Тучына), k.
 Vaskaucai (Васькаўцы), k.
 Vialaručė (Вяларуч), dv.
 Vitkauščyna (Віткоўшчына), k.
 Zadvarcai (Задварцы), k.
</div>

Šaltiniai 

Maladečinos apskrities valsčiai
Vileikos apskrities valsčiai
Harodzkos

Harodzkos – agromiestelis šiaurės vakarų Baltarusijoje, 17 km į šiaurės vakarus nuo Valažino.

Istorija 

XIX a. buvo Harodzkų valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Valažino rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Lebedžių valsčius

Lebedžių valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Lebedžiai.

Istorija 

Įkurtas XIX a., didžiąją laiko dalį priklausė Vileikos apskričiai.

|-
| 1869 m. || || 3014 || 315 kiemų  || || 36
|-
| 1874 m. || || 3196 || 396 kiemai  || 4 seniūnijos || 35
|-
| 1880 m. || || 3236 || 395 kiemai  || 4 seniūnijos || 36
|-
| 1885 m. || || 4356 || 395 kiemai  || 4 seniūnijos || 36
|}

Vadovai 
 P. Blinas, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Aradninkai (Агароднікі), plv., vs.
 Asanava (Асанава), k., vs.
 Aukštoji (Высокае), dv.
 Bertoškai (Бяртошкі), k.
 Bludava (Блудава), k.
 Čiurliai (Цюрлі), k.
 Damašai (Дамашы), k.
 Franopolė (Франопаль), plv.
 Gajevičiai (Гаеўцы), k.
 Gruzdava (Груздава), k.
 Horauščyna (Гораўшчына), k.
 Ivanauščyna (Іваноўшчына), k.
 Jukavičiai (Юховичи), k.
 Kavalcai (Кавальцы), k.
 Kučkai (Кучкі), k.
 Labačiauka (Лабачоўка), k.
 Lebedžiai (Лебедзева), mstl., dv.
 Lešna (Лешна), dv.
 Malinauščyna (Маліноўшчына), dv.
 Markava (Маркава), dv.
 Maroskos (Мароські), k.
 Mažoji Borkauščyna (Малая Боркаўшчына), k.
 Nasilava (Насілава), k., vs.
 Nasilavos Bajorai (Баяры Насілоўскія), k.
 Nasilavos Kaklauščyna (Каклаўшчына Насілоўская), k.
 Palianos (Паляны), k.
 Pliosai (Плёсы), k.
 Prūdai (Пруды), dv.
 Sakai (Сакі), k.
 Sečkos (Сечкі), k.
 Skarinavičiai (Скарынавічы), k.
 Skavarodkos (Скавародкі), k.
 Skavarodščyna (Скавародшчына), k.
 Slabadka (Слабодка), k.
 Turieco Bajorai (Баяры Турэцкія), k.
 Ustronė (Устронь), plv.
 Užubalis (Забалацце), vs.
 Vėžučiai (Вяжуці), k.
 Viarchauka (Вярхоўка), dv., k.
 Vytrapauščyna (Вытрапаўшчына), k.
 Zapaliakai (Запалякі), k.
 Zascenkos (Засценкі), k.
</div>

Šaltiniai 

Maladečinos apskrities valsčiai
Vileikos apskrities valsčiai
Radaškonių valsčius

Radaškonių valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Radaškonys.

Istorija 

Įkurtas XIX a., didžiąją laiko dalį priklausė Vileikos apskričiai.

|-
| 1869 m. || || 4240 || 521 kiemas  || || 59
|-
| 1874 m. || || 4410 || 518 kiemų  || 6 seniūnijos || 61
|-
| 1880 m. || || 5019 || 577 kiemai  || 6 seniūnijos || 66
|-
| 1885 m. || || 5438 || 517 kiemų  || 6 seniūnijos || 61
|}

Vadovai 
 T. Šerametas, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Bachmetauka (Бахметовка), k., plv.
 Baciužina (Батюжин), vs.
 Bervečė (Бервеч), plv.
 Besiados (Бесяды), vs.
 Brigidpolė (Бригидполь), plv.
 Budzkos (Будзки), k.
 Chacianauščyna (Хотяновщина), k.
 Chleviščia I-II (Хлевище I-II), vs.
 Cyhanava (Цыганово), plv.
 Čiravičai (Чировичи), k.
 Daubarava (Довборово), dv., k.
 Dekšnėnai (Декшняны), asada
 Didieji Bokštai (Бакшты Великие), dv.
 Dvaryščia (Дворище), k.
 Griniai (Грини), k.
 Gruja (Груя), k.
 Haidukauka (Гайдуковка), vs.
 Havrilauščyna (Гавриловщина), vs.
 Holovačai (Головачи), k.
 Horos (Горы), k.
 Imena (Имена), k.
 Jermakai (Ермаки), k.
 Kalesnikava (Колесниково), k.
 Kalisbergas (Калисберг), dv.
 Kameniecas (Каменец), k.
 Karpilauka (Карпиловка), k.
 Karpilauka I-II (Карпиловка I-II), dv.
 Kisieliai (Кисели), k.
 Klementai (Клемонты), k.
 Komkai (Комки), k.
 Kosačiai (Косачи), k.
 Kukaliauščyna (Куколевщина), k.
 Kurnevičiai (Курневичи), k.
 Maksimavičiai (Максимовичи), k.
 Manylai (Манылы), dv.
 Mažieji Bokštai (Бакшты Малые), dv.
 Midrauščyna (Мидровщина), k.
 Mihaukos (Миговки), k.
 Naujadvaris (Двор Новый), dv.
 Oharkos (Огарки), k.
 Ožiukai (Ожики), k.
 Paviazynė (Повязынь), k.
 Pečiuliai (Петюли), dv., k.
 Petkevičiai (Петьковичи), k.
 Puchliakai (Пухляки), k.
 Putninkai (Путники), k.
 Radaškonys (Радашковічы), m.
 Ragava (Рогово), mstl.
 Riaukucevičiai (Ревкуцевичи), k.
 Sakalauščyna (Соколовщизна), k.
 Serehudauščyna (Серегудовщина), vs.
 Sycevičai (Сыцевичи), k.
 Slabadka (Слободка), dv.
 Šaršūnai (Шаршуны), dv., k.
 Ščedrauščyna (Щедровщина), k.
 Šemetauščyna (Шеметовщина), k.
 Taneliava (Танелево), k.
 Tereškauka (Терешковка), vs.
 Trusevičiai (Трусевичи), k.
 Udra (Удра), vs.
 Užežeriai (Заозерье), k.
 Valodzkos (Володьки), k.
 Vazgilai (Вазгилы), k.
 Veremeikiai (Веремейки), k.
 Vidutinė (Средняя), k.
 Volokai (Волоки), k.
 Zahorcai (Загорцы), k.
 Zaprudkauščyna (Запрудьковщина), vs.
 Žukai (Жуки), k.
</div>

Šaltiniai 

Maladečinos apskrities valsčiai
Vileikos apskrities valsčiai
Rakavo valsčius

Rakavo valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Baltarusijos teritorijoje. Centras – Rakavas.

Istorija

XX a. tarpukariu valsčius priklausė Lenkijai.

Šaltiniai

Minsko apskrities valsčiai
Maladečinos apskrities valsčiai
Stolpcų apskrities valsčiai
Rakavas

Rakavas – agromiestelis vidurio vakarų Baltarusijoje, 24 km į vakarus nuo Minsko.

Istorija 

XIX a. buvo dvaras ir miestelis. XX a. tarpukariu Rakavo valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Valažino rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Armoniškių valsčius

Armoniškių valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vidurio vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Armoniškės, vėliau – Jarševičai, Jasmanaucai.

Istorija 

Gyvavo XIX a. 1867 m. valsčiuje buvo 1014 dirbančių gyventojų.

|-
| 1869 m. || || 2213 || 295 kiemai  || || 39
|-
| 1874 m. || || 2131 || 293 kiemai  || 4 seniūnijos || 37
|-
| 1880 m. || || 2442 || 295 kiemai  || 4 seniūnijos || 39
|-
| 1885 m. || || 2758 || 297 kiemai  || 4 seniūnijos || 39
|}

Vadovai 
 I. Zabelskis, viršaitis nuo 1883 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Adamavičiai (Адамаўцы), k.
 Aleksandrava (Александрова), plv.
 Armoniškės (Германішкі), dv.
 Balotkauščyna (Балоткаўшчына), vs.
 Bebrai (Бабры), k.
 Bokštai (Бакшты), k.
 Ciškauščyna (Цішкаўшчына), k.
 Čierneva (Чэрнева), dv.
 Darachai (Дарахі), dv., k.
 Dauguliai (Даўгулі), k.
 Didlaukis (Вялікае Поле), vs.
 Drovašai (Дровашы), k.
 Dziarazkos (Дзяразкі), k.
 Hračai (Грачы), plv.
 Jarševičai (Яршэвічы), k.
 Jasmanaucai (Ясьманаўцы), k.
 Juodeikiai (Ядзейкі), k.
 Karabliai (Караблі), k.
 Karniutkai (Карнюткі), k.
 Kasperauščyna (Каспероўшчына), dv.
 Kastalomščyna (Касталомшчына), k.
 Kisieliai (Кісялі), k., plv.
 Kisieliukai (Кіселькі), k.
 Krapivnikai (Крапіўнікі), k.
 Krapivnikų Starynkos (Старынкі Крапіўніцкія), plv.
 Kudzevičiai (Кудзеўцы), k.
 Lapincai (Лапінцы), vs.
 Lapincų Starynkos I (Старынкі Лапінскія І), plv.
 Liucina (Люціна), k.
 Mankauščyna (Манькаўшчына), k., dv.
 Mašiaukiai (Машэўкі), vs.
 Mažuliava (Мажулева), vs.
 Mechauščyna (Мехаўшчына), plv.
 Navasiolkos (Навасёлкі), k.
 Piatrylauka (Пятрылаўка), plv.
 Sarokos (Сарокі), k.
 Sazonauščyna (Сазонаўшчына), k.
 Sulžycai (Сульжычы), k.
 Sušai (Сушы), k.
 Totoriai (Татары), k.
 Varginiškės (Варгінішкі), dv.
 Vaučkai (Ваўчкі), k.
 Verbavičiai (Вербаўцы), k.
 Zariečė (Зарэчча), k.
 Zbykalai (Збыкалы), vs.
 Zviarkai (Звяркі), k.
 Žalioji (Зялёнае), vs.
 Žochauščyna (Жохаўшчына), k.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Chacienčycų valsčius

Chacienčycų valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Chacienčycai.

Istorija 

Įkurtas XIX a., XX a. tarpukariu priklausė Lenkijai.

|-
| 1869 m. || || 4200 || 518 kiemų  || || 69
|-
| 1874 m. || || 4626 || 452 kiemai  || 6 seniūnijos || 83
|-
| 1880 m. || || 5856 || 452 kiemai  || 6 seniūnijos || 83
|-
| 1885 m. || || 6131 || 452 kiemai  || 6 seniūnijos || 83
|}

Vadovai 
 P. Kulešas, viršaitis nuo 1880 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Alchauka (Ольховка), vs.
 Antanava (Антоново), plv.
 Ažušilė (Заборье), dv., k.
 Babrauka (Бобровка), plv.
 Barava (Борова), vs.
 Barysauščyna (Борисовщина), k.
 Barsukai (Борсуки), k., vs.
 Baturyna (Батурына), k.
 Brigidava (Бригидово), k.
 Brigidavos Starynkos (Старинки Бригидовские), k.
 Butkos (Бутьки), plv.
 Butkos II (Бутьки II), k.
 Chacienčycai (Хаценчыцы), k., dv.
 Chramcava (Храмцово), k.
 Červiakai (Червяки), k.
 Daškos (Дашки), k.
 Dubova (Дубовое), k.
 Dvariecas (Дворец), k.
 Feneva (Фенево), k.
 Jamina (Ямино), vs.
 Jurkovlianai (Юрковляны), vs.
 Kalačiai (Калачы), dv., k.
 Kapustina (Капустино), vs.
 Karpavičai (Карповичи), k.
 Karpavičių Pasieka (Пасека Карповичская), vs.
 Kauševičiai (Ковшевичи), k.
 Kazimierava (Казимерово), dv.
 Kazlai (Козлы), k.
 Kraučiankos (Кравчонки), k.
 Kuliešai (Кулеши), k.
 Laucevičiai (Ловцевичи), k., plv.
 Ledveniai (Ледвени), k.
 Ledvenių Starynkos (Старинки Ледвенские), k.
 Lepauščyna (Леповщина), k.
 Liachai (Ляхи), k.
 Liubčia (Любча), k.
 Liubčios Borkos (Борки Любчанские), k.
 Luhovos (Луговые), k.
 Lukaviecas (Лукавец), dv.
 Malevičiai (Малевічы), k.
 Mardosai (Мордасы), k.
 Naujieji Kalačiai (Калачы Новыя), k.
 Navasiolkos (Навасёлкі), k.
 Oliachnauščyna (Олехновщина), plv.
 Ostiukovičai (Остюковичи), dv.
 Papauka (Поповка), vs.
 Paviazynė (Повязынь), vs.
 Petrylava (Петрилово), k.
 Pleščanai (Плещаны), k.
 Pohrebyščia (Погребище), plv., vs.
 Rabcai (Рабцы), k.
 Rajauka (Раевка), vs.
 Rybčanka (Рыбчанка), k.
 Sakalų Kampas (Соколи Угол), k.
 Skalbyščia (Скалбище), k.
 Skoberiecas (Скоберец), dv.
 Studzianiecas (Студенец), k.
 Ščiakauščyna (Щековщина), k.
 Ščiarka II (Щарка II), vs.
 Ščiaročicha (Щарочиха), k.
 Šipkos (Шипки), dv., k.
 Štakavo Borkos I-II (Борки Щоковские I-II), vs.
 Tesnai (Тесны), vs.
 Vincentava (Винцентово), plv.
 Vladykos (Владыки), k.
 Začarna (Зачарна), k.
 Zahoranai (Загораны), k.
 Zajelniakai (Заельняки), k.
 Zaliesė (Залессе), dv., k., vs.
 Zariečė (Заречье), vs.
 Zatyšė (Затишье), plv.
 Žardeckiai (Жардецкие), vs.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Chacienčycai

Chacienčycai – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 50 km į pietryčius nuo Vileikos. Apylinkės centras.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Chacienčycų valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Vileikos rajono gyvenvietės
Vileikos valsčius

Vileikos valsčius (, ; nuo 1929 m. Kalovičų valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Vileika, vėliau – Kalovičai.

Istorija 

Įkurtas XIX a., gana greitai jo centru tapo Kalovičai. Po I pasaulinio karo centru tapo Vileika, bet 1929 m. birželio 11 d. vėl perkeltas į Kalovičus ir atitinkamai pakeistas valsčiaus pavadinimas.

|-
| 1869 m. || || 4008 || 544 kiemai  || || 57
|-
| 1874 m. || || 4021 || 510 kiemų  || 7 seniūnijos || 54
|-
| 1880 m. || || 4030 || 510 kiemų  || 7 seniūnijos || 60
|-
| 1885 m. || || 4929 || 510 kiemų  || 7 seniūnijos || 60
|}

Vadovai 
 E. Subočius, viršaitis nuo 1886 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Aleksijaus Pervaža (Алексеев Перевоз), vs.
 Alšanka (Ольшанка), k.
 Asinauka (Осиновка), k.
 Asipovičai (Осиповичи), k.
 Aukštieji Agradninkai (Верхние Огродники), k.
 Babyščia (Бабище), vs.
 Balcevičiai (Бальцевичи), k.
 Barancai (Бараны, Баранцы), k.
 Baraucai (Боровцы), k.
 Bialarečyca (Белоречица, Беловоротица), k.
 Butrymava (Бутримово), k.
 Cna (Цна), kolonija
 Chalopai (Холопы), k.
 Čiarnachvostna (Чернохвостно), k.
 Dubyščia (Дубище), k.
 Gastilava (Гостилово), k.
 Hanuta (Ганута), dv.
 Hlinojė (Глинное), k.
 Ilcevičiai (Ильцевичи), k.
 Ilgoji (Долгое), k.
 Izbina (Избино), vs.
 Jackevičiai (Яцкевичи), k., plv.
 Kačankos (Качанки), k.
 Kalovičai (Коловичи), k.
 Kalovičų Žerstvianka (Жерствянка Коловицкая), k.
 Kapyščia (Капище), k.
 Komarai (Комары, Кобыльи Речки), k.
 Kosičių Žerstvianka (Жерствянка Косицкая), k.
 Krasnyčia (Красница), k.
 Liachauščyna (Ляховщина), k.
 Makovė (Маковье), k.
 Mamajai (Мамаи), k.
 Medviediškės (Медведишки), k.
 Navikai (Новики, Новые Бальцевичи), k.
 Paromiecas I-II (Поромец I-II), k.
 Porsa (Порса), dv., k.
 Printa (Принта), k.
 Razdorai (Раздоры), k.
 Ručevė (Ручевое), k.
 Ručyca (Ручыца), k.
 Švedai (Шведы), k.
 Teklinapolė (Теклинополь), dv.
 Tintevičiai (Цинцевичи), k.
 Uriečė (Уречье), dv., k.
 Valkauščyna (Волковщина), dv., k.
 Vileika (Вілейка), dv.
 Zabrodzė (Забродье), k.
 Zasporė (Заспорье), k.
 Zykova-Verecieja (Зыковая-Верецея), vs.
 Zimodrai (Зімодры), k.
 Žoltkai (Жолтки), k.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Iža

Iža – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Liubanės.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Ižos valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Vileikos rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Kuraniecas

Kuraniecas – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 7 km į šiaurės rytus nuo Vileikos.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Kuranieco valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Vileikos rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Dauginava (Vileika)

Dauginava – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 47 km į šiaurės rytus nuo Vileikos.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Dauginavos valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Vileikos rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Dauginavos valsčius

Dauginavos valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Dauginava.

Istorija 

Įkurtas XIX a., XX a. tarpukariu buvo Lenkijos sudėtyje. 1926 m. sausio 1 d. prijungta dalis Alkovičų valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 2463 || 351 kiemas  || || 24
|-
| 1874 m. || || 2472 || 262 kiemai  || 5 seniūnijos || 24
|-
| 1880 m. || || 4380 || 411 kiemų  || 8 seniūnijos || 40
|-
| 1885 m. || || 5311 || 411 kiemų  || 8 seniūnijos || 40
|}

Vadovai 
 P. Matukas, viršaitis nuo 1883 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Anoškos (Аношкі), k.
 Dabravičiai (Добравічы), k.
 Dauginava (Даўгінава), asada
 Dauginava (Даўгінава), mstl.
 Griškevičiai (Грышкавічы), k.
 Jieskauka (Еськаўка), k.
 Judziauščyna (Юдзеўшчына), k.
 Kamena (Камена), k.
 Karalinas (Каралін), dv.
 Kryvaznakai (Крывазнакі), k.
 Miakčylai (Мякчылы), k.
 Mlečkai (Млечкі), k.
 Mušanka (Мушанка), k.
 Navasiolkos (Навасёлкі), k.
 Nevinėnai (Невіняны), k.
 Paguostis (Пагост), k.
 Pažarnica (Пажарніца), k.
 Pliabancai (Плябанцы), k.
 Rumynskija (Румянскія), k.
 Sausašilis (Сухабор), dv.
 Stakai (Стахі), k.
 Starynkos (Старынкі), k.
 Vasilinkos (Васілінкі), k.
 Vytaučiai (Вітаўцы), k.
 Zalazovė (Залазоўе), k.
 Žyznava (Жызнава), k.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Parafjanavos valsčius

Parafjanavos valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Parafjanava.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. 1929 m. balandžio 11 d. prie Parafjanavos valsčiaus prijungta dalis Porpliščios valsčiaus, o dalis Parafjanavos valsčiaus perduota Porpliščios valsčiui ir Dokšicos valsčiui. 

|-
| 1869 m. || || 2524 || 349 kiemai  || || 36
|-
| 1874 m. || || 2541 || 277 kiemai  || 7 seniūnijos || 22
|-
| 1880 m. || || 2860 || 437 kiemai  || 9 seniūnijos || 52
|-
| 1885 m. || || 3274 || 434 kiemai  || 9 seniūnijos || 52
|}

Vadovai 
 O. Karpeka, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Alchauka (Ольховка), kolonija
 Anisiauka (Анисевка), k.
 Ankūdava (Анкудово), dv.
 Atrubakas (Атрубак), kolonija
 Azarcai (Азарцы), k.
 Azarina (Азарино), k.
 Bajorai (Баяры), k.
 Baltramiejaucai (Балтрамееўцы), k.
 Biarozauka (Бярозаўка), kolonija
 Bujus (Буй), k.
 Chilauščyna (Хілаўшчына), k.
 Dzehciarai (Дзегцяры), kolonija
 Girnava (Гірнава), k.
 Gliniščia (Глінішча), k.
 Gryniauščyna (Грынеўшчына), k.
 Hniazdilava (Гнездилово), dv.
 Ignapolė (Игнаполь), plv.
 Ivanava (Іванова), vs.
 Janavičiai (Яновичи), k., plv.
 Jurkauščyna (Юркаўшчына), k.
 Kaliahai (Калягі), k.
 Kletenburgas (Клетенбург), kolonija, plv.
 Krypuliai (Крыпулі), k.
 Krukiai (Крукі), plv.
 Libarauščyna (Лібараўшчына), k.
 Maciejaucai (Мацееўцы), k.
 Murauščyna (Мураўшчына), k.
 Nesterauka (Нестеровка), kolonija
 Palianės (Паляне), k.
 Parafjanava (Параф’янаў), mstl., dv.
 Pasiekai (Пасекі), k.
 Pavarkai (Паваркі), k.
 Seliščia (Селішча), k.
 Senieji Turkai (Туркі Старыя), k.
 Strukai (Струкі), k.
 Svirkos (Свіркі), k.
 Šantarai (Шантеры), k.
 Varanos (Вараны), k.
 Varienkos (Вярэнькі), k.
 Vašūnava I (Вашунава I), plv.
 Vetachma (Ветахмо), k.
 Vickauščyna (Вицковщина), plv.
 Voznauščyna (Вознаўшчына), k.
 Zaručė (Заручье), plv.
 Žaros (Жары), k.
 Žemoji Hniazdilava (Гняздзілава Дольнае), k.
</div>

Šaltiniai 

Dysnos apskrities valsčiai
Pastovių apskrities valsčiai
Vileikos apskrities valsčiai
Porpliščios valsčius

Porpliščios valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Porpliščia, kurį laiką – Šantarai.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. 1929 m. balandžio 11 d. apsikeista žemių dalimis su Dokšicos valsčiumi, Gluboko valsčiumi ir Parafjanavos valsčiumi. 

|-
| 1869 m. || || 1242 || 192 kiemai  || || 18
|-
| 1874 m. || || 1261 || 192 kiemai  || 5 seniūnijos || 18
|-
| 1880 m. || || 2627 || 286 kiemai  || 6 seniūnijos || 27
|-
| 1885 m. || || 2657 || 286 kiemai  || 6 seniūnijos || 27
|}

Vadovai 
 S. Plygavka, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Asinauka (Асінаўка), k.
 Barsukai (Барсукі), dv., k.
 Čačukai (Чачукі), k.
 Karpauka (Карпаўка), k.
 Kazlai (Казлы), k.
 Litaucai (Літоўцы), k.
 Pabiadzinščyna (Пабядзіншчына), vs.
 Padomchai (Падомхі), dv., k.
 Peralojai (Пералоі), k.
 Petravičiai (Пятровічы), k.
 Porpliščia (Порплішча), k., kolonija
 Rajauka (Раёўка), k.
 Sabarai-Šindeliškės (Сабары-Шындзелішкі), k.
 Šantarai (Шантары), k.
 Valasauščyna (Валасоўшчына), k.
 Valodzkos (Валодзькі), k.
 Vincentava I (Вінцэнтава I), plv.
</div>

Šaltiniai 

Dysnos apskrities valsčiai
Pastovių apskrities valsčiai
Vileikos apskrities valsčiai
Parafjanava

Parafjanava – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 8 km į vakarus nuo Dokšicos. Apylinkės centras.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Parafjanavos valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Dokšicos rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Porpliščia

Porpliščia – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Dokšicos.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Porpliščios valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Dokšicos rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Viazynė

Viazynė – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 22 km į šiaurės rytus nuo Vileikos.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Viazynės valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Vileikos rajono gyvenvietės
Viazynės valsčius

Viazynės valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Viazynė.

Istorija 

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. XX a. tarpukariu buvo Lenkijos sudėtyje.

|-
| 1869 m. || || 5375 || 541 kiemas  || || 44
|-
| 1874 m. || || 4694 || 556 kiemai  || 6 seniūnijos || 51
|-
| 1880 m. || || 4957 || 556 kiemai  || 6 seniūnijos || 51
|-
| 1885 m. || || 6458 || 555 kiemai  || 6 seniūnijos || 51
|}

Vadovai 
 S. Gondarevičius, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Abadaucai (Абадоўцы), dv.
 Azeriecas (Озерец), k.
 Bevandenė (Бязводнае), k.
 Biarozava (Бярозава), k.
 Budziščia (Будзішча), k.
 Builiai (Буйлі), k.
 Cagelnia (Цагельня), vs.
 Cirlijanava (Цирлияново), chutoras
 Čekai (Чехи), k.
 Didieji Bajorai (Баяры Вялікія), k.
 Duravičiai (Дуровичи), k.
 Dvariecas (Дварэц), k.
 Falkai (Фалькі), k.
 Haravatka (Гороватка), vs.
 Ilija (Ілля), mstl., dv.
 Jarmoličiai I-II (Ярмолічы I-II), k.
 Jasmanaucai (Есьмановцы), k.
 Kabuziai (Кабузі), k.
 Kaliudčyna (Калюдчына), k.
 Kalviai (Кавалі), k.
 Karytnyca (Корытница), k.
 Kasuckas (Касуцк), chutoras
 Krynica (Крыніца), k.
 Kuchtos (Кухты), k.
 Kučkai (Кучкі), k.
 Kutlianai (Кутляны), k.
 Lajauščyna (Лаеўшчына), k.
 Latygalė I-II (Латыгаль I-II), k.
 Liaspolė (Лясполь), asada
 Liaukava (Леўкава), kolonija
 Liberjanava (Лібер'янова), plv.
 Liubčia (Любча), k.
 Matčycai (Матчыцы), k.
 Naujoji Ūta (Новая Гута), k.
 Nesterkai (Несцеркі), k.
 Pachamava (Пахомово), k.
 Paniatyčai (Понятичи), plv.
 Paniatyčai I-II (Панятычы I-II), k.
 Puzava (Пузово), k.
 Ragavičiai (Роговичи), k.
 Rameikiai (Рамейкі), k.
 Redkavičiai (Рэдзькавічы), k.
 Rybčyna (Рыбчына), k.
 Samaliai (Самалі), k.
 Sedica (Седица), k.
 Seliščia (Сенішча), k., chutoras
 Senoji Ūta (Старая Гута), k.
 Snipiškės (Сніпішкі), k.
 Sudninkai (Суднікі), k.
 Ščiukos (Шчукі), k.
 Tiapincai (Тяпинцы), k.
 Tryhuzai (Трыгузы), k.
 Ustronė (Устронь), k.
 Užežerė (Заазер'е), k.
 Varabjauka (Воробьевка), vs.
 Vasilinova (Васілінова), vs.
 Viazynė (Вязынь), mstl., dv.
 Žarnyščia (Жорнище), vs.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Kraiskas

Kraiskas – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 40 km į šiaurės vakarus nuo Lahoisko.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Kraisko valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Lahoisko rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Kraisko valsčius

Kraisko valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Kraiskas.

Istorija 

Įkurtas XIX a. Po I pasaulinio karo rytinė valsčiaus dalis atiteko Rusijai, vakarinėje įkurtas naujas Alkovičų valsčius.

|-
| 1869 m. || || 3927 || 406 kiemai  || || 54
|-
| 1874 m. || || 4150 || 415 kiemų  || 7 seniūnijos || 54
|-
| 1880 m. || || 4240 || 408 kiemai  || 7 seniūnijos || 54
|-
| 1885 m. || || 6172 || 408 kiemai  || 7 seniūnijos || 54
|}

Vadovai 
 K. Šostakas, viršaitis nuo 1879 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Abrahimauščyna (Абрагимовщина), vs.
 Adamauščyna (Адамовщина), vs.
 Alkovičai (Альковічы), mstl.
 Asincai (Осинцы), dv., k.
 Ausianinkai (Овсяники), k.
 Babrava (Боброво), k.
 Bakunkos (Бакунькі), k.
 Budeničiai (Будзенічы), k.
 Butkava (Бутьково), vs.
 Chadakai (Ходаки), dv., k., vs.
 Chadasai (Ходасы), k.
 Cikanavičiai (Цехановичи), k.
 Čiernoručė (Черноручь), dv.
 Drakos (Драки), k.
 Dunojus (Дунай), dv., k.
 Dvinosos (Двиноса), dv., k.
 Dzeriaunia (Дзеревня), k.
 Franulina (Франулин), k.
 Grinevičiai (Гриневичи), dv., k.
 Hadeva (Гадево), k., plv.
 Hlubočanai (Глубочаны), dv., k.
 Jaliauščyna (Елевщина), k.
 Juncevičiai (Юнцевичи), dv., k.
 Kabyliai (Кобыли), k.
 Kabylianka (Кобылянка), vs.
 Kalodkos (Калодкі), k.
 Kazlyščia (Козлище), vs.
 Kordūnai (Кордуны), k.
 Korieneva (Коренево), k.
 Kraiskas (Крайск), mstl.
 Kryničina (Крыничино), vs.
 Krupaviesai (Круповесы), k.
 Lesnikai (Лесники), k., vs.
 Maniakava (Моняково), dv.
 Pasadiecas (Посадец), k.
 Petravina (Петровин), dv.
 Polosa (Полоса), k.
 Rahozina (Рагозин), dv., k.
 Rakšycai (Ракшыцы), k.
 Ramanauka (Романовка), vs.
 Raudonoji (Красное), k.
 Riepyščia (Репище), k.
 Sabačyna (Собачин), vs.
 Sačivkos (Сачыйкі), k.
 Scešycai (Сцешыцы), k.
 Skabiecas (Скобец), vs.
 Skrada (Скарада), k.
 Smarkava (Сморково), k.
 Staikos (Стайки), dv., k.
 Starynkos (Старинки), dv., k.
 Strija (Стрия), k.
 Suškava (Сушково), dv., k.
 Trajancai (Троянцы), k.
 Truskauščyna (Трусковщизна), dv.
 Užubalis (Забалацце), dv., k.
 Vitulinas (Витулин), dv.
 Zadrozdė (Задроздье), k.
 Zapolė (Заполье), k., vs.
 Žalauščyna (Жоловщина), vs.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Alkovičų valsčius

Alkovičų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Baltarusijos teritorijoje. Centras – Alkovičai.

Istorija

Įkurtas 1920 m. iš vakarinės Kraisko valsčiaus dalies. 1926 m. sausio 1 d. prijungtas prie Dauginavos valsčiaus ir Ilijos valsčiaus.

Šaltiniai

Vileikos apskrities valsčiai
Ilijos valsčius

Ilijos valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Baltarusijos teritorijoje. Centras – Ilija.

Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1926 m. sausio 1 d. prie jo prijungta dalis Alkovičų valsčiaus.

Šaltiniai

Vileikos apskrities valsčiai
Ilija (Vileika)

Ilija  – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 37 km į šiaurės rytus nuo Vileikos.

Istorija 

XIX a. Ilijos miestelyje buvo bažnyčia, sinagoga, mokykla. XX a. tarpukariu Ilijos valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Vileikos rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Rabunė

Rabunė – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 17 km į rytus nuo Vileikos, prie Vileikos tvenkinio.

Istorija 

XIX a. buvo Rabunės valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Vileikos rajono gyvenvietės
Rabunės valsčius

Rabunės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Rabunė.

Istorija 

Gyvavo XIX a. 1867 m. valsčiuje buvo 1349 dirbantys gyventojai.

|-
| 1869 m. || || 2876 || 325 kiemai  || || 38
|-
| 1874 m. || || 2886 || 331 kiemas  || 5 seniūnijos || 33
|-
| 1880 m. || || 2969 || 511 kiemų  || 5 seniūnijos || 33
|-
| 1885 m. || || 4231 || 511 kiemų  || 5 seniūnijos || 33
|}

Vadovai 
 A. Sakovičius, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Alševičiai (Ольшевцы), k.
 Asaviecas (Осовец), k.
 Astaškava (Осташково), k., plv.
 Azerodai (Озероды), k.
 Balašai (Балаши), k.
 Budkos (Будки), k.
 Daubarava (Довборово), k.
 Derakai (Дераки), k.
 Haradylavičai (Городиловичи), k.
 Hrihorkos (Григорки), k.
 Hubos (Губы), chutoras
 Ivašinavičiai (Ивашиновичи), k.
 Kamsina (Комсино), k.
 Katlaucai (Котловцы), dv., k.
 Kiškarepai (Кишкарепы), k.
 Klausai (Кловси), k.
 Leonavičiai (Лявонавічы), k.
 Lipnevičiai (Липневичи), chutoras
 Manišina (Манишино), k.
 Margai (Морги), k.
 Marjampolė (Марьямполь), plv.
 Michničiai (Михничи), k.
 Navikai (Новики), k.
 Nesterkai (Нестерки), k.
 Orpa (Орпа), k., dv.
 Putričiai (Путричи), k.
 Rabunė (Рабунь), k., dv.
 Riečkos (Рэчкі), mstl.
 Sasenka (Сосенка), k.
 Slabada (Слобода), k.
 Slipkai (Слипки), k.
 Strežai (Стрежи), k.
 Ustinavičiai (Устиновичи), k.
 Varoničiai (Вороничи), k.
 Žukavičiai (Жуковичи), k.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Servačės valsčius

Servačės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Servačė.

Istorija

Gyvavo XIX a. 1867 m. valsčiuje buvo 1394 dirbantys gyventojai. Panaikintas apie 1874 m.

|-
| 1869 m. || || 2871 || 335 kiemai  || || 36
|-
| 1874 m. || || 2933 || 340 kiemų  || 6 seniūnijos || 36
|}

Suskirstymas

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Budslavo valsčius

Budslavo valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Budslavas.

Istorija 

Gyvavo XIX–XX a. 1867 m. valsčiuje buvo 1269 dirbantys gyventojai.

|-
| 1869 m. || || 3260 || 328 kiemai  || || 37
|-
| 1874 m. || || 2953 || 325 kiemai  || 7 seniūnijos || 30
|-
| 1880 m. || || 2828 || 337 kiemai  || 7 seniūnijos || 34
|-
| 1885 m. || || 3795 || 337 kiemai  || 7 seniūnijos || 34
|}

Vadovai 
 I. Vasilevičius, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Alchauka (Ольховка), kolonija
 Aleškai (Олешки), k.
 Astravokas (Островок), k.
 Barkauščyna (Борковщина), k.
 Barsučyna (Борсучино), k.
 Budslavas (Будслав), mstl., dv.
 Būgnai (Бубны), k.
 Dzemidkai (Дземидки), k.
 Habitacija (Габитация), k.
 Hribkai (Грибки), k.
 Ilava (Илово), dv.
 Iržikava (Иржиково), kolonija
 Jackevičiai (Яцкевичи), k.
 Jaseniauka (Ясеновка), k.
 Jasiukauka (Ясюковка), k.
 Kamarava (Комарово), k.
 Koliahos (Коляги), k.
 Krupninkai (Крупники), k.
 Kulikava (Куликово), k., plv.
 Kurčina (Курчино), k.
 Navina (Новина), k.
 Paliesė (Полесье), k.
 Petračkos (Петрачки), k.
 Reviačka (Ревячка), k.
 Šilinės (Боровья), k.
 Šimkava (Шимково, Шимковщина), kolonija
 Varanauka (Вороновка), k.
 Vasiliauščyna (Василевщина), k.
 Vaukalatka (Ваўкалатка), k.
 Vincentava (Винцентово), plv.
 Zabiehai (Забеги), k.
 Založina (Заложино), k.
 Zosina (Зосино), plv., vs.
 Žvirbliai (Веребьи), k., plv.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Kryvičai

Kryvičai – miestelis šiaurės Baltarusijoje, 39 km į pietryčius nuo Medilo.

Istorija 

XIX a. buvo palivarkas, Kryvičų valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Medilo rajono gyvenvietės
Minsko srities miesto tipo gyvenvietės
Habų valsčius

Habų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Habos.

Istorija

Valsčius gyvavo XIX a. 1867 m. valsčiuje buvo 863 dirbantys gyventojai. Panaikintas apie 1871 m.

|-
| 1869 m. || || 1663 || 200 kiemų  || || 15
|}

Šaltiniai

Vileikos apskrities valsčiai
Sicai

Sicai – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 19 km į vakarus nuo Dokšicos. Apylinkės centras.

Istorija 

XIX–XX a. buvo Sicų valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Dokšicos rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Sicų valsčius

Sicų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Sicai.

Istorija

Valsčius gyvavo XIX a. 2-ojoje pusėje, panaikintas 1880 m.

|-
| 1869 m. || || 2971 || 300 kiemų  || || 36
|-
| 1874 m. || || 3109 || 325 kiemai  || 5 seniūnijos || 39
|-
| 1879 m. || || 3927 || 326 kiemai  || 5 seniūnijos || 39
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Alchovikai (Альховікі), k.
 Bryčeninkai (Бриченики), k.
 Celiašai (Целяшы), kolonija
 Chadarauka (Ходоровка), dv.
 Čerkasai (Чаркасы), k.
 Davydauka (Давыдаўка), plv.
 Didieji Sicai (Сітцы Вялікія), k.
 Dobrianava (Добряново), dv.
 Dzerkauščina (Дзеркаўшчына), kolonija, k.
 Dziadkai (Дзядкі), k.
 Grabučiai (Грабучае), k.
 Kabeliai (Кобели), k.
 Karolina (Каролино), plv.
 Kijakava (Кіякова), dv.
 Klemensava (Клеменсово), dv.
 Kurdėkai (Курдзекі), k.
 Laskauščyna (Ласкаўшчына), k.
 Latygalė (Латыгаль), kolonija, plv.
 Lisavičiai (Лісавічы), k.
 Lopačeva (Лопачево), dv.
 Makaravičiai (Макаравічы), k.
 Malinauščyna (Маліноўшчына), k., plv.
 Mažieji Sicai (Малыя Сітцы), k.
 Naujakaimis (Новая Вёска), k.
 Pariečė (Парэчча), k.
 Paulava (Павлово), plv.
 Pliskos (Пліскі), k.
 Prachodai (Праходы), k.
 Rapiachai (Рапяхі), k.
 Senkaimis (Старое Сяло), k.
 Sicai (Ситцы), dv.
 Sturauščyna (Стураўшчына), k.
 Šantarauščyna (Шантараўшчына), vs.
 Užežerė (Заазер'е), k.
 Vaitavičiai (Вайтовічы), k.
 Varganai (Варганы), k.
 Vaukauščyna (Воўкаўшчына), k.
 Vešniajė (Вешняе), k.
 Vianiucina (Вянюціна), k.
 Zaborcai (Заборцы), k.
 Zavaratkai (Завараткі), k.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Kniahinino valsčius

Kniahinino valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Kniahininas, kurį laiką – jo priemiestis Vasiulkai.

Istorija 

Valsčius gyvavo XIX–XX a. 1867 m. valsčiuje buvo 1213 dirbančių gyventojų.

|-
| 1869 m. || || 2458 || 281 kiemas  || || 38
|-
| 1874 m. || || 2568 || 286 kiemai  || 7 seniūnijos || 38
|-
| 1880 m. || || 4276 || 475 kiemai  || 10 seniūnijų || 60
|-
| 1885 m. || || 4270 || 475 kiemai  || 10 seniūnijų || 60
|}

Vadovai 
 I. Černiavskis, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Asavokas (Асавок), vs.
 Cholma (Холма), k.
 Cholma (Холма), plv.
 Cholmauka (Холмаўка), k.
 Daužonys (Даўжані), k.
 Davydkai (Давыдкі), kolonija
 Dziatlauščyna (Дзятлаўшчына), k.
 Gerkiai (Гяркі), k.
 Haradziščia (Гарадзішча), k.
 Harbačiova (Гарбачова), kolonija
 Jackevičiai (Яцкевічы), kolonija
 Jančeleva (Янчелева), kolonija
 Kastenevičių Paberžė (Падбярэззе Касцяневіцкае), k.
 Kavenikava (Кавенікаў), kolonija
 Kniahininas (Княгінін), dv.
 Konikai (Конікі), k.
 Kuliešai (Кулешы), k.
 Kusiai (Кусі), k.
 Malinauka (Малінаўка), kolonija
 Marcijanava (Марцыянава), kolonija
 Matėsai (Мацясы), k.
 Mickevičiai (Міцкевічы), k.
 Naurai (Наўры), k.
 Nivkos (Ніўкі), k.
 Nivkų Paberžė (Падбярэззе Ніўкаўскае), k.
 Palavikai (Палавікі), kolonija
 Paškauščina (Пашкаўшчына), dv.
 Piasečnė (Пясечнае), k.
 Rindevičiai (Рындзевічы), kolonija
 Senasis Kniahininas (Старый Княгинин), dv.
 Svatkai (Сваткі), k.
 Uzdryhalavičai (Уздрыгалавічы), k.
 Vasiulkai (Васюлькі), k.
 Vyhalavičai (Выгалавічы), k.
 Votkupas (Воткуп), k.
 Votkupas (Воткуп), plv.
 Zabloščyna (Заблошчына), k.
 Zamoša (Замошша), k.
</div>

Šaltiniai 

Vileikos apskrities valsčiai
Kniahininas

Kniahininas – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 25 km į šiaurės rytus nuo Vileikos.

Istorija 

XIX a. buvo dvaras. XIX–XX a. veikė Kniahinino valsčius. 1966 m. prie Kniahinino kaimo prijungtos kelios aplinkinės gyvenvietės – Kniahinino geležinkelio stotis, Senasis Kniahininas, Mickavičai, Vasiulkai.

Šaltiniai 

Medilo rajono gyvenvietės
Baltarusijos agromiesteliai
Šantarai

Šantarai – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 3 km į pietryčius nuo Porpliščios.

Istorija 

XIX a. buvo dvaras, kurį laiką veikė Porpliščios valsčiaus centras.

Šaltiniai 

Dokšicos rajono gyvenvietės