Ispanijos ir Lietuvos santykiai

Ispanijos ir Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Ispanijos ir Lietuvos.

Nepriklausomybę pripažino 1991 m. rugpjūčio 27 d. Diplomatiniai santykiai atkurti 1991 m. spalio 7 d.

Tarpukariu Lietuvos nepriklausomybę de jure pripažino 1922 m. liepos 27 d. Buvo užmegzti diplomatiniai santykiai.

Lietuvoje 2022 m. pradžioje gyveno 392 Ispanijos piliečiai. Tuo tarpu 2011 surašymo duomenimis Ispanijoje gyveno 12 400 lietuvių, 2022 m - 28 543 Lietuvos piliečiai. Nuo 2001 m. veikia Ispanijos lietuvių bendruomenė.

Abi šalys yra ES, eurozonos, NATO, EBPO, kitų tarptautinių organizacijų narės.

Madride nuo 1995 m. veikia Lietuvos Respublikos ambasada. Atstovauja nepaprastoji ir įgaliotoji ambasadorė Lyra Puišytė-Jara. Taip pat veikia konsulatas Valensijoje ir garbės konsulatai Albasetėje (Kastilijos-La Mančos ir Mursijos regionams), Bilbao (Baskijai), La Korunjoje (Galisijai), Kosta Adejėje (Tenerifei ir visoms Kanarų saloms), Santandere (Kantabrijai). Tuo tarpu Vilniuje nuo 2004 m. gruodžio veikia Ispanijos ambasada. Atstovauja nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Chosė Marija Roblesas Fraga.

Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Ispanijos Karalyste grupė (dabartinė pirmininkė – Gintarė Skaistė (TS-LKD)).

Santykių istorija

Pirmieji kontaktai LDK ir ATR laikais 
Santykiai tarp ispanų ir lietuvių siekia XV a. pradžią. 1412 m. 1412 m. Kastilijos valdovui Fernandui pasinaudojus riterio Alfonso Mudaros piligrimine kelione iš Valjadolido į Jeruzalę per Europą. Riteriui buvo pavesta aplankyti Europos monarchų dvarus, užmegzti tolimas pažintis ir taip sustiprinti Fernando kaip naujo valdovo autoritetą. Pasiuntinys Kaune aplankęs Vytautą Didįjį.

Santykiai suintensyvėjo XVI a., Europoje plinant reformacijos ir kontrreformacijos idėjoms. Būtent XVI a. į Lietuvą atvyko keli Ispanijos jėzuitų ordino nariai, daug prisidėję prie Vilniaus universiteto kūrimo pirmaisiais jo veiklos dešimtmečiais. Pirmasis jėzuitas Alfonsas Salmeronas į LDK atvyko 1555 m., tačiau išbuvo tik du mėnesius. Kitas garsus Vilniuje gyvenęs ispanas – kunigas, poetas, švietėjas ir teisinių veikalų autorius Petras Ruizijus, kilęs iš Aragono karalystės. buvusio Alkanizo (Alcañiz). Jis nuo 1551 iki 1571 m. vadovavo prie Šv. Jono bažnyčios įsikūrusiai mokyklai, bajorams dėstė teisę ir klasikines kalbas bei buvo vienas iš Antrojo Lietuvos Statuto rengėjų. Vieni pirmųjų Vilniaus Universiteto rektoriai buvo ispanai Garsija Alabianas, Mykolas Ortizas ir Benediktas de Socho. Taip pat universitete dėstė ispanai Jokūbas Ortizas, Antanas Arijas ir Petras Vijana.

Santykiai tarp 1795 m. ir 1918 m. 
Per Pirmąjį pasaulinį karą į Ispaniją pateko apie 30 lietuvių, pabėgusių iš Rusijos karinių dalinių, vykstančių į Turkijos frontą. Dauguma jų (apie 20) apsigyveno Barselonoje, vertėsi žvejyba. Veikė draugija Vienybė, palaikiusi ryšius su „Draugija užsienio lietuviams remti“.

Santykiai 1918–1940 m. 

1922 m. liepos 27 d. Ispanija pripažino Lietuvą de jure. 1930–1939 metais Lietuvai Ispanijoje atstovavo pasiuntinys Petras Klimas (rezidavo Paryžiuje), o Madride ir Barselonoje veikė Lietuvos garbės konsulatai.

Kilus pilietiniam karui į Ispaniją ginti respublikos atvyko bent 361 lietuvis iš Lietuvos, Argentinos, Didžiosios Britanijos, Brazilijos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Kanados, Lenkijos, Prancūzijos, Sovietų Sąjungos ir kitų šalių. Kai kuriais skaičiavimais, lietuvių kilmės dalyvių interbrigadose ir anarchistų frontuose kartu sudėjus galėjo būti iki 600. Daugiausia lietuvių buvo 13 ir 15 tarptautinėje brigadoje; apie 40 jų žuvo arba dingo be žinios, kiti po karo internuoti Prancūzijoje. Nors gerokai mažiau, lietuvių buvo ir frankistų daliniuose, tačiau apie juos žinių išlikę nėra.
1936–1937 m. Ispanijos Respublikos karo aviacijos vyriausiuoju patarėju buvo litvakas Jakovas Smuškevičius, Ispanijoje žinomas Generolo Douglaso slapyvardžiu. Taip pat buvo kovojusiųjų Franko pusėje. 1941 m. belaisvių stovykloje netoli Burgoso buvo 14 lietuvių.

Santykiai Lietuvos okupacijos metais 
Lietuvą okupavus Tarybų Sąjungai 1940 m. Ispanijoje buvę Lietuvos konsulatai uždaryti. Per karą buvo Madrido saleziečių seminarijoje besimokiusių lietuvių. Po Antrojo pasaulinio karo Madride kelerius metus gyveno dailininkas Kazimieras Žoromskis, surengta jo kūrinių parodų. Ispanija nepripažino Lietuvos įjungimo į TSRS. 1955–1965 m. ir 1969–1975 m. per Ispanijos nacionalinį radiją kasdien buvo transliuojamos Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto laidos lietuvių kalba.

Santykiai po 1990 m. 

1990–2004 metais, ypač po 1999 m., panaikinus vizų režimą, į Ispaniją dirbti, uždarbiauti ar studijuoti išvyko apie 50 000 lietuvių. Dauguma jų įsikūrė Valensijos ir Almerijos žemės ūkio regionuose. XXI a. 2-ajame dešimtmetyje daugiau lietuvių įsikūrė Kanarų salose.

2001 metais Lietuvos ambasados Ispanijoje iniciatyva Madride įkurta, o 2004 m. oficialiai įregistruota Ispanijos lietuvių bendruomenė (). Pirmąja pirmininke išrinkta Beata Monstavičius. Nuo 2016 m. Lietuvos ambasada su Ispanijos lietuvių bendruomene kasmet rengia žygį Šv. Jokūbo keliu Lietuvos nepriklausomybės atkūrimui Kovo 11-ąją paminėti.

Pasirašytos šios dvišalės sutartys: sutartis dėl tarptautinių vežiojimų keliais (1994 m.), sutartis dėl bendradarbiavimo kultūros, švietimo ir mokslo srityse (pasirašyta 1995 m., ratifikuota 1997 m.), sutartis dėl neteisėtai esančių asmenų grąžinimo (pasirašyta 1998 m., ratifikuota 1999 m.), sutartis dėl abipusio vizų režimo panaikinimo (1999 m.), sutartis dėl pajamų ir kapitalo dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos (pasirašyta ir ratifikuota 2003 m.), susitarimas dėl bendradarbiavimo išaiškinant, tiriant ir užkardant nusikaltimus (pasirašyta 2007 m., ratifikuota 2008 m.), susitarimas dėl įslaptintos informacijos abipusės apsaugos (2010 m.)

Tarp šalių būta kelių aukšto lygio vizitų. 2005 m. birželį su oficialiu vizitu Ispanijoje lankėsi prezidentas Valdas Adamkus, o 2009 m. gegužės mėn. Lietuvoje lankėsi Ispanijos karalius Chuanas Karlosas I ir karalienė Sofija.
2013 m. lapkričio 28-29 m. Lietuvoje lankėsi premjeras Marianas Rachojus, kur dalyvavo ES Rytų partnerystės viršūnių susitikime. Taip pat 2014 m. ir 2018 m. Madride lankėsi Lietuvos užsienio reikalų ministrai, o 2013 m. ir 2017 m. Vilniuje lankėsi Ispanijos užsienio reikalų ministrai atitinkamai Garsija Margajas ir Alfonsas Dastisas. 2021 m. liepos mėn. Lietuvoje lankėsi Ispanijos premjeras Pedras Sančesas.

Ispanų kariai 2006 ir 2021 m. dalyvavo NATO oro policijos misijoje Šiaulių aviacijos bazėje.

Lietuvoje veikia katalikiška organizacija Opus Dei, kurioje darbuojasi savanoriai ir dvasininkai iš Ispanijos.

Švietimo, mokslo, sporto ir technologiniai mainai ir kultūrinis bendradarbiavimas 
Į lietuvių kalbą ispanų literatūra pradėta versti nuo 1911 m. Pirmasis išverstas kūrinys – Migelio de Servanteso komedija Perskyrų teisėjas. Vėliau išleista ispanų poezijos (1986 m. pasirodė rinktinė Atgimusi daina), novelių (1980 ir 1984 m. rinktinės Ispanų novelės) antologijos, pasakų (1974 m. – rinktinė Teisybės paukštė), 1999 m. – pikareskinių romanų (Pikareskiniai romanai ir apysakos). Kelis kartus išverstas ir išleistas Migelio de Servanteso romanas Išmoningasis bajoras Don Kichotas Lamančietis. Išleista Chasinto Benaventės y Martineso, Visentės Blasko Ibanjeso, Pedro Kalderono de la Barkos, Kamilo Chosė Selos, Federiko Garsijos Lorkos, Chuano Goitisolo, Liuiso Goitisolo, Chuano Ramono Chimeneso, Karmen Laforet, Anos Marijos Matutės, Chosė Ortegos y Gaseto, Benito Pereso Galdoso, Migelio de Unamuno, Ramono Marijos del Vajės-Inklano, Chuano Antonijo de Sunsunegi y Loredo ir kitų autorių kūrinių. Į ispanų kalbą išversta Oskaro Milašiaus lietuviškų pasakų, 23 lietuvių poetų antologija (rinktinė Voces en el silencio (Balsai tyloje), išleista 1991 m.), Jono Avyžiaus, Vidmantės Jasukaitytės, Vytauto Petkevičiaus romanų, Janinos Degutytės, Kosto Kubilinsko, Nijolės Miliauskaitės, Birutės Pūkelevičiūtės poezijos rinkinių. Birutė Ciplijauskaitė, Stasys Goštautas, Antanas Vaičiulaitis ispanų kalba paskelbė studijų apie ispanų ir lietuvių literatūrą bei meną. Taip pat išverstas Mersės Rodoredos romanas Moteris tarp balandžių (2002 m.).

2020 m. duomenimis, lituanistinės mokyklos veikė Tenerifėje (Baltic International School, nuo 2017 m.), Alikantėje (Draugystė), Barselonoje, Valencijoje (Lituanica), Almerijoje (Kiškučiai), Andalūzijoje (Baltas zebras; klasės Benalmadenoje, Marbejoje, Esteponoje, Kadise, Sevilijoje, Almerijoje). Almerijoje nuo 2006 m. taip pat veikia Lietuvių kultūros, švietimo ir informacijos centras, o Barselonoje nuo 2005 m. veikia Katalonų–lietuvių asociacija ().

Lietuvoje ispanų kalbos galima mokytis kai kuriose bendrojo lavinimo mokyklose, taip pat aukštosiose mokyklose ir kolegijose (Vilniaus universitete, VDU, Klaipėdos universitete, Lietuvos aukštojoje jūreivystės mokykloje). Vyksta gan intensyvūs mainai tarp aukštųjų mokykloje Ispanijoje ir Lietuvoje.

Lietuvos ir Ispanijos vyrų futbolo rinktinės iki 2021 m. gruodžio yra tarpusavyje sužaidusios 7 rungtynes. Šešiskart laimėjo Ispanijos rinktinė, vienąkart rungtynės baigėsi lygiosiomis. Dar daugiau kartų yra susitikusios Ispanijos ir Lietuvos vyrų krepšinio rinktinės.

Ekonominiai santykiai 
2020 m. duomenimis, prekybos apyvarta tarp Lietuvos ir Ispanijos siekė 903,7 mln. eurų, o Ispanija buvo 21-a pagal dydį Lietuvos prekybos partnerė.

Prekybos balanse vyrauja importas iš Ispanijos į Lietuvą.
	
 Eksportas sudaro 336,2 mln. eurų; o Ispanija yra 21-a pagal dydį eksporto partnerė.
 Importas sudaro 567,5 mln. eurų. Ispaniaj yra 17-a pagal dydį importo partnerė. Daugiausiai importuojama katilų, mašinų ir mechaninių įrenginių, gėrimų, elektros mašinų ir įrenginių, valgomųjų vaisių ir riešutų, antžeminio transporto priemonių, jų dalių, dirbinių iš geležies arba plieno, parfumerijos ir kosmetikos preparatų, plastikų bei jų dirbinių.

Pagal tiesioginių užsienio investicijų Lietuvoje dydį Ispanija yra 23-a (investicijos siekia 77,78 mln. eurų). Savo ruožtu Lietuvos tiesioginių investicijų dydis Ispanijoje 2020 m. buvo 4,41 mln. eurų (31-a vieta pagal apimtį).

Pilietiniai mainai
{| class="wikitable"
|-
! Metai !! 2016 !! 2020 !! 2021 !! 2022
|-
! Ispanijos piliečių skaičius Lietuvoje
| 203 || 288 || 299 || 392
|-

Pasiuntinių ir ambasadorių sąrašas

Pasiuntiniai Lietuvai 
Sąrašas nėra baigtinis
 1997–2001 m. – Chosė Luisas Pardosas
 2001-2004 – Chosė Marija Pons Irasasabalis
 2011-2014 m. – Migelis Antonijus Arijas Estevesas
 nuo 2018 m. – Chosė Marija Robles Fraga

Pasiuntiniai Ispanijai 
 1930–1939 m. – Petras Klimas, nepaprastasis pasiuntinys ir įgaliotasis ministras (rezidavo Paryžiuje)
 1992–1994 m. – Osvaldas Balakauskas (rezidavo Paryžiuje)
 1995–1999 m. – Giedrius Čekuolis
 1999–2004 m. – Vytautas Dambrava
 2004 m. – Audra Čiapienė, laikinoji reikalų patikėtinė
 2004–2008 m. – Mečys Laurinkus
 2008–2010 m. – Lyra Puišytė-Bostroem, ministrė patarėja
 2010–2014 m. – Audra Plepytė-Jara
 2015–2020 m. – Skaistė Aniulienė
 nuo 2020 m. – Lyra Puišytė-Jara

Ispanijos ordinų kavalieriai lietuviai ir Lietuvos ordinų kavalieriai ispanai 

75 Ispanijos piliečiai yra apdovanoti Lietuvos valstybiniais apdovanojimais. Žemiau pateikiamas apdovanotųjų sąrašas:

 Esperansa Agire Chil de Biedma (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Chosė Antonijus Alonsas Suaresas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Chuanas Ramonas Amatas Gutieresas (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Mikelis Arechis Karnerosas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Albertas Asa Arijas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius ir 2009 m. gegužės 5 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Chosė Avelinas Barosas Kabajeras (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Manuelis Barosas Valesas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Migelis Bas Fernandesas (1992 m. spalio 21 d., Sausio 13-osios atminimo medalis ir 2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Chosė Kabrera Garsija (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordinas Komandoro didysis kryžius)
 Liuisas Kalvas Merinas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Marija del Karmen Kampos Palero (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis)
 Karmen Karo Dugo (2020 m. vasario 13 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Karlosas Marija Kasachuana Paletas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Mersedes Kastejano Sančes (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis)
 Davidas Kojaras Rodrigesas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Anibalas de Migelis Garsija (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Ramonas de Migelis y Egea (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Bernardas de Sikartas Eskoda (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Martinas Delgadas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius)
 Rikardas Diesas-Hochlaitneris Rodrigesas (2002 m. birželio 13 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius ir 2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Chesusas Espigares Mira (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)
 Rafaelis Estreja (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordinas Komandoro didysis kryžius)
 Marija Teresa Fernandes de la Vega (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Chuanas Migelis Fernandesas Isla (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Ramiras Fernandesas Bačijeras (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Fernandas Fernandesas-Miranda Losana (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Chuanas Karlosas Gafo Asevedas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Karlosas Enrikė Gomesas Lopesas de Medina (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)
 Antonijus Gonsalesas Ajeras Suevosas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Chuanas Gonsalesas Sebrijanas Tejas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Siksto Eredija Erera (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Karalius Chuanas Karlosas I (2005 m. birželio 1 d., Vytauto Didžiojo ordino su aukso grandine)
 Mikelis Aregi Karnerosas (1992 m. sausio 9 d., Sausio 13-osios atminimo medalis)
 Eneko Landaburu Ijaramendis (2003 m. birželio 25 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)
 Bernardinas Leonas Grosas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Fidelis Lopesas Alvaresas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Manuelis Marinas Gonsalesas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Chuanas Sebastijanas Martinas Garsija-Čeka (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Domingas Martinesas-Palomas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Chuanas Martinesas Peresas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Nikolas Martinesas-Fresnas y Pavija (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Migelis Anchelas Martinesas (1995 m. sausio 11 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Rosarijus Mateas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Federikas Majoras (1996 m. gegužės 20 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Migelis Moltas (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)
 Beata Monte-Monstavičius (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Chorchė Fuentes Monsonis-Vilajonga (2003 m. vasario 3 d., Ordino "Už nuopelnus Lietuvai Komandoro kryžius)
 Migelis Anchelas Moratinosas Kujaubė (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius ir 2009 m. gegužės 5 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Albertas Navaras Gonsalesas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Lojola Palasijus del Vajė-Lersundis (2004 m. birželio 25 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Raimundas Peresas-Ernandesas y Tora (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Jagas Pikas de Koanja y de Valikourtas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Ana Marija Pinjolė Ispano (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis)
 Chosė Marija Pons Irasasabalas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Rafaelis Pujolas Antolinas (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)
 Migelis Roka y Chunjentas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Chosė Liuisas Rodrigesas Sapateras (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Fransiskas Chavieras Rochas Garsija (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Albertas Ruisas-Gajardonas Chimenesas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Chuanas Antonijus Samarančas (1997 m. balanžio 4 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Chavieras Sančas Velaskesas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Alfonsas Sansas Portolesas (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Feliksas Sansas Roldanas (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro didysis kryžius)
 Chosė Enrikė Seranas Martinesas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Gabrielis Sistijaga Očioa de Činčentru (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius)
 Šovje Sidžea (1992 m. sausio 9 d., Sausio 13-osios atminimo medalis)
 Karalienė Sofija (2005 m. birželio 1 d., Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius)
 Chavieras Solana Madariaga (2005 m. birželio 22 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Chosė Liuisas Solanas Gadea (2009 m. gegužės 5 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Didysis kryžius)
 Pedras Solbes Mira (2005 m. birželio 1 d., LDK Gedimino ordino Didysis kryžius)
 Choakinas Sorianas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius)
 Chuanas Sunjė Mendija (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Visentas Talonas (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Karininko kryžius)
 Chosė Marija Valdemoras Chimenesas (2005 m. birželio 1 d., Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius)
 Enrikė Vigera Rubijus (2001 m. spalio 21 d., LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius)

Šaltiniai

Taip pat skaitykite 
 Ispanijos lietuviai

Nuorodos 
 Ispanijos santykiai su Lietuva – Visuotinė lietuvių enciklopedija (vle.lt)
 Ispanija | Dvišaliai ekonominiai ryšiai su užsienio šalimis | Prekybiniai ekonominiai santykiai | Ekonominė diplomatija | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt) 

Lietuvos diplomatiniai santykiai
Ispanija