joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Dumpnikaimis

Dumpnikaimis arba Filipovka (, nuo 1939 m. Dommelkeim, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Филипповка) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Dumpnikaims prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1907 m. spalio 19 d. Puškaičių–Stakaimio valsčiaus kaimas.  1910 m. buvo 65 gyventojai.  1928 m. prijungtas prie Puškaičių. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Filipovka bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Kapsyčiai

Kapsyčiai arba Jagodnojė (, nuo 1939 m. Kapsitten, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Ягодное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Kaupuzits prūsiškos kilmės. 1420 m. minimi Cawpositten.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. birželio 11 d. valsčiaus centras, nuo 1928 m. rugsėjo 30 d. Gertlaukio valsčiaus kaimas, nuo 1934 m. gegužės 8 d. vėl Kapsyčių valsčiaus centras.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Jagodnojė bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Marc-Vivien Foé

Markas-Vivjenas Foė (Marc-Vivien Foé; 1975 m. gegužės 1 d. – 2003 m. birželio 26 d.) – Kamerūno futbolininkas, rungtyniavęs saugo pozicijoje.

Gimė Jaundėje. Rungtyniavo antrosios lygos klube „Union Garoua“, o 1991 m. kaip profesionalas debiutavo „Canon Yaoundé“ klube. Su juo 1993 m. laimėjo Kamerūno taurę. Tais pačiais metais žaidėjas debiutavo Kamerūno rinktinėje, o 1994 m. su ja dalyvavo pasaulio čempionate. Po jo Markas-Vivjenas Foė gavo pasiūlymą rungtyniauti Prancūzijos klube „RC Lens“. Su juo 1998 m. laimėjo Ligue 1 čempionatą. Vėliau praleido sezoną Anglijoje, „West Ham United“ klube, bet kitais metais grįžo į Prancūziją ir rungtyniavo už „Olympique Lyonnais“. Sezono pradžią praleido, nes sirgo maliarija, bet vėliau grįžo į rikiuotę ir padėjo klubui laimėti šalies čempionatą. Markas Foė už 550 tūkst. svarų sezonui paskolintas „Manchester City“ klubui, kur buvo pagrindinės sudėties žaidėjas.

2003 m. Markas-Vivjenas Foė su Kamerūno rinktine, tuometine Afrikos čempione, dalyvavo FIFA Konfederacijų taurės turnyre Prancūzijoje. Pusfinalio varžybose prieš Kolumbiją, vykusiose Stade de Gerland stadione Lione, 72-ą rungtynių minutę žaidėjas sukniubo aikštės viduryje. Medikai bandė žaidėją gaivinti, jis buvo išgabentas į ligoninę, bet netrukus mirė. Nustatyta mirties priežastis – hipertrofinė kardiomiopatija. Žaidėjo mirtis sulaukė didelio atgarsio futbolo pasaulyje – tūkstančiai „Manchester City“ ir „Olympique Lyonnais“ sirgalių dalyvavo žaidėjo pagerbime, jam skirtos atminimo lentos Mančesteryje, Lanse, Kamerūne Foė surengtos valstybinės laidotuvės.

Laimėjimai 

 Kamerūno futbolo taurė: 2003 m.
 Ligue 1: 1997–98, 2001–02 m.
 Afrikos Tautų taurė: 2000, 2002 m.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 Videoreportažas apie M. V. Foė mirtį

Foe
Vilčiai

Vilčiai, Vokiečių Vilčiai arba Jermakovas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Ермаково) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Viltai prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. birželio 11 d. Abartų – Vilčių valsčiaus centras.  1928 m. rugsėjo 30 d. susijungė su Butkaimiu. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Parapija 
1846 m. ant Vokiečių ordino bažnyčios griuvėsių pastatyta bažnyčia. Ji vėl sugriauta Antrojo pasaulinio karo metu. Parapijai priklausė 12 gyvenviečių. Joje kunigavo:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Jermakovas bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Orlanka (kaimas)

Orlanka (, ) – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Bielsko valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 17 km į šiaurę nuo Bielsko ir apie 23 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime yra nebenaudojama Orlankos geležinkelio stotelė.

Geležinkelio ruožas

Bielsko valsčius
Pasinkai (Bielsko apskritis)

Pasinkai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bielsko valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės rytus nuo Bielsko ir apie 37 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas XVI a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.Kaime įsikūrusi Pasinkų Šv. Jono Krikštytojo Gimimo parapija, kurios medinė cerkvė pastatyta 1891 m. ir yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Bielsko valsčius
Almenos

Almenos arba Kaštanovas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Каштаново) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Ylavos apskrities,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Abšvangių valsčiaus kaimas. 1928 m. rugsėjo 30 d. prijungtas Naujasis Valdekas.  Priklausė Almenų – Abšvangių parapijai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Kaštanovas bankgorodov.ru

Ylavos apskrities gyvenvietės
Vikiai (Frydlando apskritis)

Vikiai arba Klimovka (, nuo 1939 m. Wicken, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Климовка) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. Didžiųjų Sparvyčių valsčiaus, nuo 1928 m. Šionbrucho (dab. Ščurkovas, ) savivaldybės kaimas.  1910 m. buvo 225 gyventojai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Klimovka bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Volmenas

Volmenas, Valmai arba Malinovka (, nuo 1912 m. Wolmen, nuo 1946 m. Малиновка) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės. 1419 m. minimi Wolmen.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  Vilčių valsčiaus kaimas.  1923 m. rugpjūčio 2 d. prijungti Alsnynai. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Malinovka bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Perkapai

Perkapai arba Nagornojė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Нагорное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Perkapīs prūsiškos kilmės. 1426 m. minimi Percappen.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. Dumnavos–Klitų valsčiaus palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Nagornojė bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Varininkai

Varininkai, Varnikaimis arba Razdolnojė (, nuo 1946 m. Раздольное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Varnikikaims prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. Dumnavos–Klitų valsčiaus palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Razdolnojė bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Šarlotentalis

Šarlotentalis arba Sedovas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Седово) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. Dumnavos–Klitų valsčiaus palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Sedovas bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Talžkiemis

Klitai arba Pčelinas (, nuo 1939 m. Talskeim, nuo 1946 m. ) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Tōlslaims prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. Didžiųjų Sparvyčių valsčiaus palivarkas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Pčelinas bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Didieji Sparvyčiai

Didieji Sparvyčiai arba Poddubnojė (, nuo 1939 m. Groß Sporwitten, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Поддубное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Spergawītē prūsiškos kilmės. 1354 m. minimi Spergaweten.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities dvaras,  nuo 1874 m. birželio 11 d. valsčiaus centras, 1930 m. gegužės 4 d. sujungtas su Vilčiais.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Poddubnojė bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Tatrų nacionalinis parkas

Tatrų nacionalinis parkas () – saugoma gamtos teritorija vidurio-šiaurės Slovakijoje, Žilinos ir Prešovo kraštuose. Įkurtas 1949 m. ir apima 738 km² plotą.

Tatrų nacionalinis parkas apima Tatrų kalnus: Vakarų Tatrus ir Rytų Tatrus (Aukštuosius Tatrus ir Belianskio Tatrus). Parke yra aukščiausia Slovakijos viršukalnė – Gerlachovski Štitas (2655 m). Taip pat čia yra virš 1000 nedidelių ledyninių kalnų ežerų, iš kurių žymiausias yra Štrbske Plesas, nors didžiausias yra Velke Hincovo Plesas (0,2 km²). Rytiniu pakraščiu teka Poprado upė, priklausanti Baltijos jūros baseinui, o vakarinės dalies priklauso Vaho ir tuo pačiu Juodosios jūros baseinui. Parke yra keletas krioklių, taip pat gausu urvų, iš kurių turizmui pritaikytas Belianskos urvas.

Apie 2/3 parko teritorijos dengia miškai, sudaryti daugiausia iš eglių ir kėnių. Būdingiausi medžiai yra paprastoji eglė, paprastoji pušis, kedrinė pušis, europinis maumedis, kalninė pušis. Iš lapuočių dažni klevai, ypač Belianskio Tatruose. Iš viso parke auga ~1300 induotinių augalų, iš kurių 37 endeminiai Tatruose.

Tatrų nacionaliniame parke užfiksuotos 115 paukščių, 42 žinduolių, 8 roplių ir 3 varliagyvių rūšys. Iš retų gyvūnų sutinkami tripirštis genys, baltagurklis strazdas, riešutinė, Eurazijos rudasis lokys, alpinis švilpikas, tatrinė gemzė.

Slovakijos nacionaliniai parkai
Raiskas

Raiskas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bielsko valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į šiaurę nuo Bielsko ir apie 30 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra Raisko geležinkelio stotelė.

Istorija

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1570 metais. 1578 m. įkurta Raisko Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapija. Apie 1671 m. pastatyta pirmoji cerkvė. 1912 m. pastatyta Šv. Apaštalų Petro ir Povilo cerkvė, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą. 1942 m. birželio 16 d. vokiečiai nužudė 142 kaimo gyventojus, o patį kaimą sudegino.

Geležinkelio ruožas

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Bielsko valsčius
Antonovas

Antonovas (, ) – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 2 km į šiaurės vakarus nuo Orlos, apie 10 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 47 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
FL Technics Training

FL Technics Training – orlaivių techninės priežiūros ir remonto mokymus teikianti kompanija. Kompanija buvo pirmoji Baltijos ir Nepriklausomų Valstybių Sandraugos šalių tarpe, įgijusi Europos Aviacijos Saugumo Agentūros (EASA) Part 147 sertifikatą. Kompanija priklauso aviacines paslaugas teikiančių įmonių grupei Avia Solutions Group. Be šio sertifikato FL Technics Training mokymai taip pat yra patvirtinti Rusijos Federacijos bei Kirgizijos Respublikos pažymėjimais. 

FL Technics Training teikiami mokymai skirstomi į tris pagrindines grupes: pagrindinius priežiūros mokymus, orlaivių tipų priežiūros mokymus ir specializuotus aviacijos mokymus, skirtus ne tik techniniam, bet ir administraciniam personalui.

Orlaivių tipų techninės priežiūros ir remonto mokymai yra teikiami šiems orlaivių tipams:

 Airbus A320
 Airbus A330
 Airbus A340
 Airbus A380
 ATR 42
 ATR 72
 Boeing 737
 Boeing 747
 Boeing 757
 Boeing 767
 Boeing 777
 Saab 340
 Saab 2000

2011 m. kompanija pradėjo teikti ir plataus korpuso orlaivių techninės priežiūros ir remonto mokymus.

Išnašos

Nuorodos 
 Oficialus FL Technics  Training tinklalapis
 Oficialus Avia Solutions Group tinklalapis

Aviacijos pramonės įmonės
Sausynai

Sausynai arba Privolnojė (, nuo 1939 m. Saussienen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Привольное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. Didžiosios Saluvos valsčiaus, nuo 1928 m. rugsėjo 30 d. Prūsų Vilčių savivaldybės kaimas.  1910 m. buvo 115 gyventojų.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Privolnojė bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Jurgenava (Frydlando apskritis)

Jurgenava arba Roščinas (, nuo 1946 m. Рощино) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities (nuo 1927 m. Barštyno apskritis),  nuo 1874 m. birželio 11 d. Abartų valsčiaus kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Porečjės apylinkės kaimas.

Gyventojai

Parapija 
Bažnyčia pastatyta dar Ordino laikais. Iki 1684 m. ją aptarnaudavo Dumnavos bažnyčios antrasis diakonas. Nuo 1554 m. joje dirbo ir istorikas, geografas, kartografas Kasparas Henenbergeris. Pamaldos vyko ir lietuvių kalba. Vėliau bažnyčioje dirbo:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Roščinas bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Saiminai

Saiminai arba Soldatovas (, nuo 1939 m. Sehmen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Солдатово) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Saimīnō prūsiškos kilmės. 1423 m. minimi Saymino.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities (nuo 1927 m. Barštyno apskritis) dvaras,  nuo 1874 m. birželio 11 d. valsčiaus centras.  1928 m. rugsėjo 30 d. prijungti Peliai (prūs. Pēlīs, nuo 1339 m. Peelen, 1885 m. Gut Pöhlen, 1939 m. Pöhlen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Vernojė, Верное), Tapilkaimio palivarkas (Vorwerk Tappelkeim), Koberno palivarkas (Vorwerk Kobbern), Lompai (Lomp) ir Fervaldė (Föhrwalde). 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Soldatovas bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Puškaičiai

Puškaičiai arba Sosnovka (, nuo 1937 m. Puschkeiten, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Сосновка) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Paskaitjai prūsiškos kilmės. 1426 m. minimi Paschaiten.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities (nuo 1927 m. Barštyno apskritis) dvaras,  nuo 1874 m. birželio 11 d. valsčiaus centras.  1928 m. rugsėjo 30 d. prijungtas Dumpnikaimis ir Šliaudūnai (Schleuduhnen). 1937 m. balandžio 1 d. sujungti Puškaičiai, Stakaimis ir Aizenbartas (Eisenbart, 1946 m. vadintas Konstantinovka, vėliau sunyko, 1910 m. buvo 222, 1933 m. – 303, 1939 m. – 306 gyventojai). 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Sosnovka bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Alsnynai

Alsnynai arba Svobodnojė (, nuo 1934 m. gegužės 8 d. West Wolmen, nuo 1946 m. Свободное) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo dalies pavadinimas Valmai prūsiškos kilmės. 1419 m. minimi Wolmen.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities (nuo 1927 m. Barštyno apskritis) palivarkas,  nuo 1874 m. birželio 11 d. Vilčių valsčiaus kaimas.  1923 m. rugpjūčio 2 d. prijungtas prie Valmų.
1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Svobodnojė bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Prūsų Vilčiai

Prūsų Vilčiai arba Znamenskojė (, nuo 1939 m. Preußisch Wilten, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Знаменское) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Viltai prūsiškos kilmės.  Prūsų Vilčiais kaimas pavadintas siekiant atskirti nuo į rytus esančių Vokiečių Vilčių (Deutsch Wilten). 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities (nuo 1927 m. Barštyno apskritis) dvaras,  nuo 1874 m. birželio 11 d. Dumnavos–Klitų valsčiaus kaimas.  1928 m. rugsėjo 30 d. prijungti Sausynai ir sudaryta Prūsų Vilčių savivaldybė. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Znamenskojė bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Butkaimis

Butkaimis arba Čistopoljė (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Чистополье) – gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 

Notangos žemės kaimo pavadinimas Butakaims prūsiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities (nuo 1927 m. Barštyno apskritis) kaimas,  nuo 1874 m. birželio 11 d. Mertensdorfo,  nuo 1928 m. Abartų valsčiaus kaimas.  1910 m. buvo 108 gyventojai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Porečjės apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Čistopoljė bankgorodov.ru

Frydlando apskrities gyvenvietės
Baranovcė

Baranovcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 15 km į pietus nuo Bielsko ir apie 54 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Čechi Zablotnė

Čechi Zablotnė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 13 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 15 km į pietus nuo Bielsko ir apie 54 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Didulė

Didulė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 13 km į pietus nuo Bielsko ir apie 52 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Gredelė

Gredelė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 11 km į pietus nuo Bielsko ir apie 49 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1993 m. kaime pastatyta Gredelės Šv. Jurgio koplyčia.

Orlos valsčius
Gredele Kolonija

Gredele Kolonija (, ) – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Gregorovcė

Gregorovcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 14 km į pietus nuo Bielsko ir apie 53 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime yra vokiečių ir rusų I pasaulinio karo kareivių kapinės ir stačiatikių kapinės. 1676 m. kaimas buvo rašomas - Hrehorowce, 1790 m. - Hrehorowicze, 1880-1902 m. - Hryhorowce, 1924 m. - Grygorowce ir nuo 1933 m. Gregorowce. Kaime yra Gregorovcės geležinkelio stotelė.

Geležinkelio ruožas

Orlos valsčius
Košelė

Košelė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į pietus nuo Bielsko ir apie 48 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Nuorodos

 Kaimo istorija (lenk.) .

Orlos valsčius
Koškai

Koškai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į vakarus nuo Orlos, apie 10 km į pietus nuo Bielsko ir apie 49 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Kriviatičė

Kriviatičė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į rytus nuo Orlos, apie 14 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 47 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Kruhlė

Kruhlė (, ) – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 15 km į pietus nuo Bielsko ir apie 54 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Malinikai

Malinikai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 13 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 52 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1995 m. pastatyta Malinikų Šv. Gabrieliaus Zabluduvskio cerkvė.

Orlos valsčius
Maliniki Kolonija

Maliniki Kolonija (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 14 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 52 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Miklašė

Miklašė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 2 km į šiaurės vakarus nuo Orlos, apie 10 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 45 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Moskievcė

Moskievcė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 15 km į pietus nuo Bielsko ir apie 54 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime stovi 1904 m. pastatyta medinis namas, kuris yra įtrauktas į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Orlos valsčius
Olekšė

Olekšė (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 11 km į pietus nuo Bielsko ir apie 50 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Bambliai

Auktilaukis arba Lugovojė (, nuo 1938 m. Bammeln) – buvusi gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Pravdinsko miesto gyvenvietės teritorija.

Istorija 

Bartos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities (nuo 1927 m. Barštyno apskritis) Kukėnų dvaro palivarkas.  Priklausė Auktalytės parapijai.  1910 m. buvo 31 gyventojas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Družbos apylinkės kaimas.

Žymūs žmonės 
Kaime 1536 m. gimė vienas lietuvių raštijos pradininkų, religinių raštų rengėjas, Biblijos vertėjas, istorikas Jonas Bretkūnas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Frydlando apskrities gyvenvietės
Paškovščizna (Bielsko apskritis)

Paškovščizna (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 11 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 49 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Pavlinovas

Pavlinovas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 13 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 17 km į pietus nuo Bielsko ir apie 56 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime yra XIX a. įkurtos stačiatikių kapinės, kurios yra įtrauktos į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Orlos valsčius
Redutai

Redutai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietus nuo Orlos, apie 16 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 52 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1577 m. kaimas buvo užrašomas - Rudołty, o XVII a. - Rudolin.

Literatūra

 M. Kondratiuk, Nazwy miejscowe południowo-wschodniej Białostocczyzny, Wrocław 1974
 Jarosław Janowicz, Likwidacja oficjalnych nazw miejscowości Białostocczyzny pochodzenia białoruskiego przez administrację rządową w latach 1921-2004

Orlos valsčius
Spičkai

Spičkai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į vakarus nuo Orlos, apie 8 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 45 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Ščiti Dzencolovas

Ščiti Dzencolovas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į šiaurės rytus nuo Orlos, apie 11 km į rytus nuo Bielsko ir apie 44 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1785 m. įkurta Ščiti Dzencolovo Šv. Jono Krikštytojo parapija ir pastatyta Ščiti Dzencolovo Šv. Jono Krikštytojo cerkvė, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą. Iki II pasaulinio karo kaime veikė Ščiti Dzencolovo žydų kapinės.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Orlos valsčius
Ščiti Novodvorai

Ščiti Novodvorai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės rytus nuo Orlos, apie 11 km į rytus nuo Bielsko ir apie 44 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime stovi mediniai XVIII a.-XIX a. barokiniai rūmai, kurie yra įtraukti į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Orlos valsčius
Šerniai

Šerniai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 12 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 49 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Topčikalai

Topčikalai (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į vakarus nuo Orlos, apie 9 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 47 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Vulka (Bielsko apskritis)

Vulka (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Orlos, apie 8 km į pietryčius nuo Bielsko ir apie 44 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Orlos valsčius
Vulka Vigonovska

Vulka Vigonovska (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 17 km į pietus nuo Bielsko ir apie 55 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Apie 1727 m. įkurta Vulka Vigonovskos Šv. Archangelo Mykolo parapija.

Orlos valsčius
Bagrationovsko miesto gyvenvietė

Bagrationovsko miesto gyvenvietė () – miesto gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Bagrationovsko municipaliniame rajone. Centras – Bagrationovskas. 2010 m. buvo 6399 gyventojai.

Istorija 
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2005 m. gruodžio 15 d. Ribojasi vakaruose su Dolgorukovo, šiaurėje ir rytuose su Gvardeiskojės kaimo gyvenviete, pietuose su Lenkija, Varmijos Mozūrų vaivadija. 

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką.

Kaliningrado srities įstatymu Bagrationovsko miesto gyvenvietę sudaro:    
 Bagrationovskas, miestas.

Šaltiniai 

Kaliningrado srities miesto gyvenvietės
Bagrationovsko rajonas
Andrijankai

Andrijankai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bočkų valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietvakarius nuo Bočkų, apie 22 km į pietvakarius nuo Bielsko ir apie 57 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. XIX a. pastatyti mediniai rūmai. 1914 m. pastatyta Andrijankų Šv. Nukryžiavimo Kryžiaus cerkvė, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

Nuorodos

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Bočkų valsčius
Bočkai

Bočkai (, , ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bočkų valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 18 km į pietvakarius nuo Bielsko ir apie 53 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įsikūręs šalia Nužeco upės. Kaime įsikūrusi Bočkų Dievo Motinos parapija.

Istorija

Nuo V a. pr. m. e. iki X a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis - jotvingiai. XIII a.-XIV a. šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1513 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Palenkės vaivadijai. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1502 m. Nuo XVI a. iki 1752 m. gyvenvietė priklausė Sapiegų šeimai, vėliau Potockiams. gruodžio 3 dieną. 1509 m. karalius Žygimantas Senasis suteikė gyvenvietei Magdeburgo teises. 1513 m. balandžio 13 d. įkurta Bočkų Šv. Juozapo parapija. 1568 m. į miestą buvo pakviesti apsigyventi žydai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijos valdose. 1571 m. mieste buvo 235 namai ir 1400 gyventojų. Ant upės stovėjo 4 malūnai. 1674 m. 54 % miesto gyventojų buvo unitai, 25 % katalikai ir 21 % žydai. XVII a. pabaigoje pastatyta Bočkų Senoji sinagoga. XVIII a. pabaigoje mieste gyveno 1,513 gyventojai iš kurių 666 buvo žydai. Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. 1807-1842 m. priklausė Rusijos imperijos, Balstogės sričiai, 1842-1914 m. Gardino gubernijai. 1807 m. pastatyta Bočkų Naujoji sinagoga. XIX a. įkurtos Bočkų Senosios žydų kapinės ir Bočkų Naujosios žydų kapinės. 1860 m. gyveno 405 katalikai, 290 stačiatikiai ir 743 žydai. 1878 m. sausio 1 d. buvo 1,900 gyventojų, iš kurių 1,262 buvo žydai. Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919-1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1931 m. mieste gyveno 1,158 katalikai, 763 žydai ir 421 stačiatikiai. 1934 m. gyvenvietė prarado miesto teises, tuo metu kaime gyveno apie 2,300 gyventojų, iš kurių 58 % buvo lenkai. Kaime stovėjo 400 namų. 1939-1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Bielsko rajonui. 1941-1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945-1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 1726 m. pastatyta Šv. Juozapo bažnyčia;
 1828 m. pastatyta Bočkų Dievo Motinos cerkvė;
 XVIII a. pastatyta Jono Nepomuko skulptūra;
 I pasaulinio karo vokiečių kareivių kapinės.

Nuorodos
 Kaimo tinklalapis (lenk.);
 Kaimo žydų istorija (lenk.) .

Šaltiniai

Bočkai
Bočkų valsčius
Bodačkai

Bodačkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bočkų valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės vakarus nuo Bočkų, apie 18 km į pietvakarius nuo Bielsko ir apie 50 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra apie 30 namų. Per kaimą teka Nužeco upė. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Bočkų valsčius