joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Gugių piliakalnis

Gugių piliakalnis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 27115; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1768) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Gugių kaime, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas plentu  Sirotiškėse už sankryžos pavažiavus 550 m, pasukus į kairę pietvakariuosna Pempių link ir pavažiavus 1 km laikantis dešinės – yra 150 m į kairę vakarų kryptimi nuo menko lauko keliuko, jam išlindus iš miško į dirvoną.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 35x20 m dydžio, 1 m aukštesne rytine dalimi. Joje rasta akmeninių kirvių. Šlaitai vidutinio statumo - statūs, iki 20 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja.

Tyrimai 
1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 15700 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 574700 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 400-401.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Gugiai

Piliakalniai Zarasų rajone
Jurkakalnio piliakalnis

Jurkalnio piliakalnis, Pilies Kalnas – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 27117; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR271; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1770) ir gyvenvietė Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Jurkalnio kaime, Turmanto seniūnija. Pasiekiamas iš plento Lupenka – Turmantas Čepukiškėje pasukus į dešinę rytų – pietų kryptimi, už 1,5 km – yra 200 m į kairę rytuose nuo kelio, pasukus ties sodyba, esančia ant kalvos kelio dešinėje.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, Mekšrinio ežero vakarų krante. Aikštelė keturkampė, pailga vakarų – rytų kryptimi, 47x43 m dydžio, 2 m aukštesne šiaurės vakarine dalimi. Joje rasta akmeninių kirvių, trinamosios girnos, brūkšniuotos keramikos. Šlaitai vidutinio statumo, 5-6 m aukščio, vakariniai - nuolaidus, 2 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja.

Tyrimai 
1972 m. ir 2000 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 28 200 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 823 700 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 400-401.
 Vykintas Vaitkevičius, Gintautas Zabiela. Žvalgomoji ekspedicija Rytų Lietuvoje // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2000 metais. Vilnius, 2002. p. 204–210.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Jurkakalnis

Piliakalniai Zarasų rajone
Kiemionių piliakalnis

Kiemionių piliakalnis su gyvenviete – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5700; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1490; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A993KP) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24100) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, į pietus nuo Kiemionių, Salako seniūnija. Pasiekiamas keliu Salakas – Ūžėniškės per Čepeliškes, yra į kairę pietuosna nuo kelio, tarp jo ir Ligajų ežero.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Ligajų ežero šiauriniame krante. Aikštelė ovali, pailga vakarų – rytų kryptimi, 53x29 m dydžio. Joje rasta akmeninių kirvukų. 2 m žemiau aikštelės V galo iškastas 5,5 m pločio, 0,2 m gylio griovys, už kurio supiltas 0,5 m aukščio, 7 m pločio pylimas. Jo 1,5 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į antrą 4,5 m pločio, 0,2 m gylio griovį, už kurio supiltas antras 0,5 m aukščio, 5,5 m pločio pylimas. Jo išorinis 1,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 5,5 m pločio terasą. Pietiniame šlaite, 14 m žemiau aikštelės, 3 m aukščiau ežero vandens lygio yra 10 m pločio terasa. Rytiniame šlaite yra 3 terasos. Viršutinė terasa - 54 m ilgio, 11 m pločio, vidurinė - 36 m ilgio, 6 m pločio, apatinė - 40 m ilgio, 7 m pločio. Pirmas griovys ir pylimas šiauriniame šlaite virsta 5 m pločio terasa, kuri išeina į rytinį šlaitą. Už jos į rytus yra 12 m pločio, 2 m gylio (nuo terasos) natūrali dauba. Šlaitai statūs, 9-20 m aukščio. 

Piliakalnis apardytas arimų, aikštelės pietinis kraštas nugriuvęs. Jis apaugęs pušimis. 

Rytinėje papėdėje, 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos, šlako.

Tyrimai 
1958 m. ir 1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 1,3 ha. Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 393 000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.211
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 406-407.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Kiemionys

Piliakalniai Zarasų rajone
Kuklių piliakalnis (Zarasai)

Kuklių piliakalnis – piliakalnis Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Kuklių kaime, Imbrado seniūnija. Pasiekiamas iš plento Zarasai – Antazavė Baltamiškyje pasukus į dešinę šiaurės – vakarų kryptimi ir pavažiavus 800 m Kuklių link, yra 100 m į dešinę šiaurėje, miško pakraštyje.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvelėje, pelkės pietiniame pakraštyje. Aikštelė apvali, 20 m skersmens, iškiliu viduriu. Joje buvo randama akmeninių kirvukų, lygios keramikos. Šlaitai nuolaidūs, 2-7 m aukščio. Piliakalnis žinomas ir Piliakalnio vardu.

Tyrimai 
1958 m. ir 1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Kultūrinio sluoksnio nepastebėta.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.331
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 408–409.
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 212.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Kukliai

Piliakalniai Zarasų rajone
Marciūniškių piliakalnis

Marciūniškių piliakalnis, Palatviškio Sala – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5722; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1512; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1016P) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Marciūniškėse, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas keliu Aviliai – Dusetos Marciūniškėse, ties sandėliu pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 530 m – prieinamas takeliu per pelkę, einant į pietvakarius 100 m. nuo sodybos, ežero šiaurės rytų krante.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas kalvelėje, Latviškio ežero pietrytiniame krante, pelkėje, prie Malatinėlės upelio žiočių. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 30x16 m dydžio, iki 1 m iškilusiu viršumi. Joje rasta akmeninių įtveriamųjų ir su skyle kotui kirvių, trinamosios girnos, lipdytos keramikos. Vakariniame šlaite, 2 m žemiau aikštelės yra 2 m pločio terasa, užsibaigianti silpnai eroduojančiu iki 3 m aukščio stačiu šlaitu į ežerą. Šlaitai nuolaidūs, iki 7 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, vakarinis šlaitas - erozijos. Piliakalnis apie 1980 m. apsodintas eglėmis.

Tyrimai 
1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugojo Dusetų muziejus, radiniai neišliko.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 8100 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 466000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.213
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 414-415.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Marciūniškės

Piliakalniai Zarasų rajone
Morkūnų piliakalnis

Morkūnų piliakalnis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas ; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AV1850; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A692P) ir gyvenvietė Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, į rytus nuo Morkūnų, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas keliu Aviliai – Dusetos Morkūnuose pasukus per laukus į kairę pietuosna, už 300 m.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, anksčiau iš visų pusių apjuostoje pelkės. Aikštelė apvali, 12 m skersmens, 0,5 m iškiliu viduriu. Pietryčių ir pietvakarių šlaituose, 2-4 m žemiau aikštelės yra trikampė 12 m ilgio terasa. Šlaitai nuolaidūs, 7-8 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja.

Tyrimai 
1949 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Kultūrinio sluoksnio nepastebėta.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.332
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 418–419.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Morkūnai

Piliakalniai Zarasų rajone
Narkyčių piliakalnis

Narkyčių piliakalnis, Juodasis Kalnas – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5723; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1513; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1018P) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, į vakarus nuo Narkyčių, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas keliu Vencavai – Sadūnai, yra į dešinę šiaurėn nuo kelio, tarp jo ir Juodkūniškio ežero.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas Juodkūniškio ežero pietvakarių krante, didelės kalvos aukštesnėje pietinėje dalyje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 70x35 m dydžio. Joje rasta lipdytos keramikos. Šiaurės vakarų šlaite, 3 m žemiau aikštelės yra 40 m pločio terasa. Vakarinis, rytinis ir pietinis šlaitai statūs, 15-20 m aukščio, šiaurinis nuolaidus, vos 2 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, per jį ėjusių kelių. Jis dirvonuoja, šiaurinis šlaitas apaugęs lapuočiais.

Tyrimai 
1971 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Aikštelėje ir šlaituose ryškus juodos žemės sluoksnis.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 54000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 2374000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.213
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 418-419.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Narkyčiai

Piliakalniai Zarasų rajone
Pakačinių piliakalnis

Pakačinių piliakalnis, Dembai – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5690; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1480; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A984P) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Pakačinėse, Antazavės seniūnija. Pasiekiamas iš plento  Zaduojoje pasukus į dešinę rytų – pietryčių kryptimi link Dumblynės, už 1,7 km miške pasukus pirmu keliuku į kairę šiaurėn, už 300 m yra dešinėje į rytus nuo keliuko.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė apskrita, 35 m skersmens, per 0,5 m iškiliu viduriu. Šiaurinėje pašlaitėje, 2 m žemiau aikštelės iškastas 20 m ilgio, 6 m pločio, 1 m gylio griovys, už kurio supiltas 0,5 m aukščio, 4 m pločio pylimas. Už jo iškastas antras 2,5 m pločio, 0,2 m gylio griovys. Šiaurės vakarų šlaite, 2 m žemiau griovio yra trikampė 21 m ilgio, 20 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 10-11 m aukščio, šiaurinis šlaitas – tik 3,5 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, apaugęs praretintomis eglėmis.

Tyrimai 
1933 m. Petras Tarasenka aikštelės vakariniame pakraštyje ištyrė 30 m² bendrą plotą, aptiko iki 1,5 m storio kultūrinį sluoksnį su akmeniniu įtveriamuoju ir su skyle kotui kirviais, galąstuvu, kauline yla, adikliu, smeigtuku, brūkšniuota, gludinta, lygia ir grublėta keramika, geležies gargažėmis, gyvulių kaulais. 1949 m. ir 1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugo Vytauto Didžiojo karo muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio viduriu. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 11000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 1199000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Galerija

Taip pat skaitykite 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai

Literatūra 
 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.211
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 420–421.
 Gipiškis P. Zarasų kraštas. Zarasai. 1936.
 Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899, c. 43.
 Petras Tarasenka. Apeiginiai Lietuvos piliakalniai // Židinys. Kaunas. 1934. Nr. 11, p. 415;.
 Тарасенко П. Ф. Городища Литвы // Kpaткие сообщения института истории материальной культуры АН СССР. Mocква, Ленинград. 1952. Выпуск XLII, c. 89-90.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Lietuvos piliakalniai. Pakačinės

Piliakalniai Zarasų rajone
Gravitacijos konstanta

Gravitacijos konstanta (visuotinės traukos konstanta, gravitacinė konstanta arba Niutono konstanta), žymima – fizikinė proporcingumo konstanta Niutono gravitacijos dėsnyje. Šis dėsnis teigia, kad traukos tarp dviejų kūnų jėga yra proporcinga jų masių sandaugai ir atvirkščiai proporcinga atstumo tarp jų kvadratui:

 

Gravitacijos konstanta yra dydis, kurį gana sunku tiksliai išmatuoti. 2006 metų CODATA rekomenduojama gravitacijos konstantos vertė yra:
 
 
 

Vadinamojoje Planko vienetų sistemoje  yra prilyginama vienetui.

Fizikinės konstantos
Gravitacija
2010 m. žemės drebėjimas Haityje

2010 m. Haičio žemės drebėjimas – 7 balų, stipriausias per 200 metų įvykęs žemės drebėjimas Haityje. Drebėjimo epicentras – 25 km nuo šalies sostinės Port o Prenso. Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus duomenimis nukentėjo 1 000 000 žmonių, žuvo iki 316 000 žmonių.   Lietuva Haičiui paaukojo 50 000 litų.

Išnašos 

2010 metai
Haičio istorija
Žemės drebėjimai
Gervais Yao Kouassi

Žervaisas Jao Kuasis (Gervais Yao Kouassi; g. 1987 m. gegužės 27 d.), geriau žinomas kaip Žervinijo (Gervinho) – Dramblio Kaulo Kranto futbolininkas, rungtyniaujantis puolėjo arba atakuojančio saugo pozicijoje. Yra šalies nacionalinės rinktinės narys ir Italijos klubo AS Roma žaidėjas.

Jaunystėje treniravosi ASEC Mimosas jaunimo klube, 2004 m. persikėlė į Belgiją, treniravosi su KSK Beveren. Šiame klube ir pradėjo profesionalo karjerą.

Gervinho dalyvavo 2008 m. vasaros olimpinėse žaidynėse, kur įmušė įvartį į Serbijos rinktinės vartus. Nacionalinėje rinktinėje debiutavo 2007 m. lapkritį varžybose su Angola. Dalyvavo 2008 ir 2010 m. Afrikos Tautų taurėse. 2010 m. turnyre įmušė įvartį į Ganos rinktinės vartus.

Laimėjimai 
 Afrikos Tautų taurė: 2015 m.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai 

Gervinho
Šišponiškių piliakalnis

Šišponiškių piliakalnis su gyvenviete – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5725; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1515; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1020P) ir gyvenvietė Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, į rytus nuo Vainiūnų, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas nuo kelio Aviliai – Dusetos ties akmeniu kairėje ir kelio posūkiu į dešinę paėjus į kairę rytų kryptimi 630 m per laukus, yra priekyje, kiek žemiau.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, žemesnėje, nei esanti į pietvakarius, Kiaulinio ir bevardžio upelio santakoje. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 67x29 m dydžio. Joje rasta apie 20 akmeninių su skyle kotui ir įtveriamųjų kirvių, išgrąžų, geležies šlako, brūkšniuotos, lygios ir grublėtos keramikos. Pietvakariniame šlaite, 1,5 m žemiau aikštelės yra 25 m pločio terasa. Vakariniame šlaite 15 m pločio terasa. Šlaitai vidutinio statumo, 10-20 m aukščio. 

Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja.

Tyrimai 
1949 m. ir 1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Iki 1938 m. 8 akmeniniai kirviai buvo patekę į Dusetų muziejų, 8 saugojo Vytauto Didžiojo karo muziejus, vieną – Rokiškio krašto muziejus, atskirus radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 51000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 1371000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.213
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 428-429.
 Pranas Gipiškis. Zarasų kraštas. Zarasai, Lietuvos turizmo sąjungos Zarasų skyrius, 1936.
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 212, 214.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Šišponiškės

Piliakalniai Zarasų rajone
Suvieko piliakalnis

Suvieko piliakalnis, Žytkalnis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 31112; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. VT241) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, į rytus nuo Suvieko, Suvieko seniūnija. Pasiekiamas plentu Grumbiniai – Suviekas, yra 300 m į dešinę šiaurėn nuo kelio, neprivažiavus Suvieko, tarp plento ir Suvieko ežero.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, Suvieko ežero pietiniame krante. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 155x17 m dydžio, 2 m aukštesne šiaurės vakarų dalimi. Šiaurės vakarų šlaite, 4 m žemiau aikštelės yra 40 m pločio terasa. Šlaitai vidutinio statumo, 8 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja.

Tyrimai 
1949, 1972 m. ir 1999 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Kultūrinio sluoksnio nepastebėta.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Nekilnojamojo kultūros paveldo vertinimo tarybos aktas – 2007-02-20; Nr. KPD-RM-241. Paminklo teritorijos plotas 29600 m². 

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Pranas Gipiškis. Zarasų kraštas. Zarasai, Lietuvos turizmo sąjungos Zarasų skyrius, 1936, p. 53-54.
 Vykintas Vaitkevičius, Gintautas Zabiela. Žvalgomosios ekspedicijos Rytų Lietuvoje 1999 m. // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1998 ir 1999 metais. Vilnius, 2000. p. 535–546.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Suviekas

Piliakalniai Zarasų rajone
Suviekas
Pakalniškių piliakalnis (Zarasai)

Pakalniškių piliakalnis su gyvenviete – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5717; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1507; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1014KP) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24112) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurės rytus nuo Pakalniškių Turmanto seniūnija. Pasiekiamas plentu , yra 100 m į kairę rytuose, tarp plento ir Ramio ežero vakarinio galo.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Ramio ežero šiaurės vakarų krante. Aikštelė apvali, 21 m skersmens, per 1 m iškilusiu viduriu. Šlaitai vidutinio statumo, 8 m aukščio. Vakarinėje pašlaitėje, 0,6 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Tyrimai 
1971 m. piliakalnį žvalgė Rokiškio kraštotyros muziejus, 1972 m. – Istorijos institutas. Įtvirtinimų ir kultūrinio sluoksnio nepastebėta, tik vakarinėje pašlaitėje rasta kultūrinio sluoksnio žymių.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 13000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 168000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.213
 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.63
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 422-423.
 Pranas Gipiškis. Zarasų kraštas. Zarasai, Lietuvos turizmo sąjungos Zarasų skyrius, 1936.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Pakalniškiai

Piliakalniai Zarasų rajone
Ūžėniškių piliakalnis

Ūžėniškių piliakalnis su gyvenviete – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5694; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1484; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A987KP) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24098) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurę nuo Ūžėniškių, Degučių seniūnija. Pasiekiamas keliu Daugailiai – Salakas, už Ūžėniškių pasukus į kairę šiaurėn ir pavažiavus 300 m – yra už sodybos, Ligajų ežero pietiniame krante.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, Ligajų ežero pietiniame krante. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 41x33 m dydžio, iki 1,5 m nuolaidesniais pakraščiais. Joje rasta akmeninių kirvukų, brūkšniuotos keramikos. Pietvakariniame šlaite, 3 m žemiau aikštelės yra 12 m pločio terasa, į pietvakarius nuolaidėjanti per 1 m. Šlaitai vidutinio statumo - statūs, 10-14 m aukščio. 

Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja, pietrytiniame šlaite auga krūmai. 

Pietrytinėje papėdėje, 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė. 2 km į rytus yra Avinuostos pilkapynas.

Tyrimai 
1971 m. piliakalnį žvalgė Rokiškio kraštotyros muziejus, 1972 m. – Istorijos institutas. Radinius saugo Rokiškio kraštotyros muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 2,1 ha. Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 566000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.211
 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.66
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 430-431.
 Pranas Gipiškis. Zarasų kraštas. Zarasai, Lietuvos turizmo sąjungos Zarasų skyrius, 1936.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Ūžėniškės

Piliakalniai Zarasų rajone
Verslavos piliakalnis

Verslavos piliakalnis su gyvenviete – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5688; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1478; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A979KP) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24092) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Verslavos kaimo, Antalieptės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Antalieptė – Vencavai pasukus į dešinę pietuosna link Gaidelių per Šventosios užtvanką ir toliau pavažiavus į pietus keliuku 730 m, yra miške, priekyje.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Šventosios dešiniajame krante. Aikštelė ovali, pailga pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 45x24 m dydžio. Joje rasta brūkšniuotos keramikos, geležies gargažių. Šlaitai statūs, 15-24 m aukščio. 

Pietrytinėje papėdėje, 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos. 500 m į pietus yra I tūkstantmečio vidurio pilkapynas.

Tyrimai 
1949, 1958, 1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 2,89 ha. Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 954000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.210
 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.66
 Pranas Gipiškis. Zarasų kraštas. Zarasai, Lietuvos turizmo sąjungos Zarasų skyrius, 1936.
 Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899, c. 40, 41.
 D. Žilėnienė, A. Žilėnas. Antalieptės apylinkių senovė // Kraštotyra. Vilnius, 1969. p. 97–99.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Verslava

Piliakalniai Zarasų rajone
Zabičiūnų piliakalnis

Zabičiūnų piliakalnis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5689; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1479; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A980P) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Zabičiūnų kaime, Antalieptės seniūnija. Pasiekiamas keliu Antalieptė –Zabičiūnai, yra 150 m į dešinę šiaurėje, neprivažiavus Zabičiūnų.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje apylinkėje dominuojančioje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 38x25 m dydžio, iškiliu viduriu. Joje rasta lygios keramikos. Šlaitai statūs, 15 m aukščio. 

Pietinėje papėdėje, 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Tyrimai 
1949 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 2,25 ha. Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 1775000 m².

center|800px |Zabičiūnų piliakalnis iš pietryčių pusės

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Nuotraukos

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.210
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 444-445.
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 264.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Zabičiūnai

Piliakalniai Zarasų rajone
Skineikių piliakalnis

Skineikių piliakalnis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5724; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1514; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1019P) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, į rytus nuo Skineikių, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas iš plento  pasukus į dešinę rytuosna keliuku į Skineikius, už 1 km yra į kairę šiaurėn nuo kelio, pravažiavus sodybą dešinėje.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė trapecinė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 50 m ilgio, 30 m pločio pietiniame gale, 20 m - šiaurėje, 1 m aukštesniu šiauriniu galu. Joje rasta akmeninių kirvių, brūkšniuotos keramikos. Aikštelės šiauriniame krašte buvo supiltas pylimas (sunaikintas, 1949 m. dar buvo pastebima jo žymių). Šlaitai vidutinio statumo, 10 m aukščio. 

700 m į šiaurės rytus yra Gasių piliakalnis.

Tyrimai 
1949 m. ir 1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - II tūkstantmečio pirma puse. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 24000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 1751700 m².

50 m į pietvakarius nuo piliakalnio yra V a. Skineikių pilkapynas, kurį 1938 m. tyrinėjo Pranas Kulikauskas.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.213
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 3, p. 424-425.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Skineikiai

Piliakalniai Zarasų rajone
Vosgėlių piliakalnis

Vosgėlių piliakalnis su gyvenviete, Drageliškiai – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 5709; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1499; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1010KP) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24107) Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas keliu Dusetos – Užpaliai Vosgėliuose pasukus į kairę pietų kryptimi ir pavažiavus 850 m, yra dešinėje vakaruose nuo kelio.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje didelėje kalvoje. Aikštelė keturkampė, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 75x38 m dydžio. Pietrytiniame šlaite, 4 m žemiau aikštelės yra 28 m ilgio, 20 m pločio terasa, į pietryčius nuolaidėjanti per 2 m. Šiaurės rytų šlaite, 4 m žemiau aikštelės yra 9 m pločio terasa, per 1,5 m nuolaidėjanti į šiaurės rytus. Vakariniame šlaite buvo 4 m pločio, 1,5 m gylio griovys ir ant jo krašto supiltas pylimas, kurie aptikti tyrinėjimų metu, pylimas sunaikintas. Šlaitai statūs, 27 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų (nuarta mažiausiai 1 m), dirvonuoja, šiaurės vakarų šlaite auga pušų ir berželių guotas.

Visose papėdėse, 1,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Apie 600 m į pietryčius, Drageliškių kaime 1934 m. rastas XIV a. pirmosios pusės sidabrinių lydinių ir papuošalų lobis.

Tyrimai 
1933 m. piliakalnį tyrinėjo Petras Tarasenka, jis aikštelėje ir vakariniame šlaite ištyrė 144 m² plotą, aptiko iki 1 m storio kultūrinį sluoksnį su yla, puodo rankena, pjautuvas, žalvarinė skardinė ir lankinė segės, žiedas, akmeniniai kirviai, kauliniai smeigtukai, strėlės, geležiniai strėlių antgaliai, adiklis, šiferinis ir moliniai verpstukai, liejimo formos, brūkšniuotos, lygios, žiestos ir grublėtos keramikos, gyvulių kaulų.

1949 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Tyrimų radinius saugo Vytauto Didžiojo karo muziejus, atsitiktinius radinius – Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – XIII a. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 61700 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 2015000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Nuotraukos

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.212
 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.66

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Vosgėliai

Piliakalniai Zarasų rajone
Varniškių piliakalnis (Zarasai)

Varniškių piliakalnis – piliakalnis Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Varniškėse, Imbrado seniūnija. Pasiekiamas keliu Aviliai – Vaboliai per Varniškes, slėnyje Šarkiškėje už Kiaulinio upelio pasukus į kairę pietų kryptimi lauko keliuku, už 900 m pravažiavus bevardį upelį – yra 300 m į kairę šiaurės rytuose, kitapus užpelkėjusios žemumos su bevardžiu upeliu.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje aukštoje kalvoje tarp ežerų – Kriovelio vakaruose ir Dudužio rytuose. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 80x21 m dydžio, iki 1 m iškiliu viduriu. Šlaituose, 2 m žemiau aikštelės yra 4 m pločio terasa (geriau išliko vakarų pusėje) 1,5 m aukščio išoriniu šlaitu, kuris vakarų pusėje leidžiasi į 3 m pločio, 0,2 m gylio griovį. Šlaitai vidutinio statumo, 20-25 m aukščio, pietinis šlaitas žemesnis ir nuolaidesnis.

Piliakalnis labai suardytas arimų metu (vietomis nuarta 1,5 m), apaugęs lapuočiais, daugiausia beržais.

Tyrimai 
1972 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Įtvirtinimų ir kultūrinio sluoksnio nepastebėta.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Varniškės

Piliakalniai Zarasų rajone
Celė (Vokietija)

Celė () – miestas Vokietijoje, Žemutinėje Saksonijoje, prie Alerio upės. Apskrities centras. 71,1 tūkst. gyventojų (2007 m.).

Istorija 
Celė pirmą kartą paminėta 985 m. kaip Kiellu. XI amžiuje buvo suteikta teisė spausdinti bei leisti į apyvartą savas monetas. 1301 m. suteiktos miesto teisės.

Žemutinės Saksonijos miestai
Varniškių piliakalnis (Anykščiai)

Varniškių piliakalnis, Kartkalnis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 1873; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR82; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1431) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Varkujų kaime, Debeikių seniūnija. Pasiekiamas nuo plento Šventupys–Varkujai, Varkujų kaime pasukus į kairę pietvakarių kryptimi, pavažiavus 2,5 km pro sodybą dešinėje, už 200 m – į dešinę pietvakarių kryptimi, nežymiu lauko keliuku iki miško krašto, toliau paėjus 300 m užželiančiu keliuku į rytus, yra dešinėje.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas netaisyklingoje kalvoje, aukštumos kyšulyje, iš vakarų, šiaurės ir pietų juosiamame daubų. Aikštelė keturkampė, pailga pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 34x29 m dydžio (2008 m. duomenimis – 40x30 m dydžio). Jos pietrytiniame krašte yra 1,5 m gylio, 20 m pločio įdubimas, už kurio iškyla 15 m pločio, 2 m aukščio nuo įdubimo ir 1 m aukščio iš išorės iškilimas, primenantis pylimą. Toliau į pietryčius esantis ožnugaris apardytas senų karjerų, kurie sudaro čia buvusių pylimų įspūdį. Šlaitai statūs, 9 m aukščio.

Piliakalnis dirvonuoja.

Tyrimai 
1969 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas,  1974 m. – Mokslinė metodinė taryba.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 17405 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 13000 m².

800 m į šiaurės rytus nuo piliakalnio buvo I tūkstantmečio vidurio Varkujų pilkapynas (sunaikintas). 

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p. 102.
 Jonas Balčiūnas. 1982 m. žvalgomosios archeologinės ekspedicijos Anykščių rajone ataskaita. Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka, f. 27, ap. 1, b. 105, p. 148-149.
 Mykolas Černiauskas. Anykščių raj. archeologijos paminklų patikrinimo ataskaita 1974 09 30 – 1974 10 05, 1974 10 21 – 1974 10 30, 1974 11 04 – 1974 11 09. KPC paveldosaugos biblioteka, f. 27, ap. 1, b. 49, p. 14-15.
 Kultūros paminklų enciklopedija: Rytų Lietuva. Vilnius, 1996, t. 1, p. 99.
 Kultūros vertybės pagrindinis dosjė: A1431, Varniškių piliakalnis, vad. Kartakalniu. Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka.
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 1, p. 108.
 Lietuvos TSR Anykščių rajono kultūros ir gamtos paminklų katalogas. Vilnius, 1975. KPC paveldosaugos biblioteka, f. 4, ap. 1, b. 15, p. 59.
 Lietuvos TSR Anykščių rajono gamtos, istorijos ir kultūros paminklų katalogas. Vilnius, 1987. KPC paveldosaugos biblioteka, f. 4, ap. 1, b. 62, p. 152-153.
 G. Pakalnis. Archeologinio paminklo pasas, 1962. KPC paveldosaugos biblioteka.
 Adolfas Tautavičius. Duomenys apie kai kuriuos Anykščių rajono archeologinius paminklus, 1969. KPC paveldosaugos biblioteka, f. 7, ap. 1, b. 131, p. 14-15.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Varniškiai

Piliakalniai Anykščių rajone
Jašiškio piliakalnis

Jašiškio piliakalnis, Švedkalnis, Baltušava, Švedkapis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 1880; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR89; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1627) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Jašiškio kaime, Skiemonių seniūnija. Pasiekiamas važiuojant keliu Skiemonys – Voversiai, prieš buvusias Voversių fermas pasukus į kairę šiaurėn, pavažiavus keliu 2,2 km link išnykusio Baltušavos kaimo, po to miške, prieš nedidelį kalnelį pasukus į dešinę rytuosna, pavažiavus 550 m miško keliuku yra kairėje, prie pat kelio.

Piliakalnis 
Piliakalnis yra atskiroje 7 m aukščio nupjauto kūgio formos kalvoje. Aikštelė ovali, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 20x15 m. 3–3,5 m žemiau aikštelės piliakalnį šlaite juosia 7–8 m pločio terasa – buvęs griovys ir pylimas. Jis dar išlikęs vakariniame šlaite, kur yra 5,5 m pločio ir 0,6 m aukščio. Piliakalnis turėjo kultūrinį sluoksnį, kuris sunaikintas jį ariant. Buvo rastos trinamosios girnos. Piliakalnis apaugęs mišriu mišku

Tyrimai 
1970 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Išartos trinamosios girnos yra privačioje kolekcijoje.  1974 m. pilaikalnį žvalgė Mokslinė metodinė taryba.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 11400 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 665800 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.102.
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga.- KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.39. P.129-142.
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 1, p. 82-83.
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 142.
 Gintautas Zabiela. Petras Tarasenka apie rajono piliakalnius // Anykščiai. Anykščiai. 1992. Nr. 3, p. 19–20.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Jašiškis

Piliakalniai Anykščių rajone
Jonydžių piliakalnis

Jonydžių piliakalnis, Balnakalnis – piliakalnis Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Jonydžių kaime, Skiemonių seniūnija. Pasiekiamas iš plento  Jonydžiuose pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi, 400 m pavažiavus iki paskutinės sodybos, yra 50 m už jos, kiek dešiniau.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, pailgoje pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, į vakarų pusę riestais galų šlaitais. Apie 1972 m. melioruojant piliakalnis buvo smarkiai nustumdytas buldozeriu, aukščiausią dalį pažeminant mažiausiai 1 m. Aukščiausioje kalvos dalyje buvo apie 20x10 m dydžio ovali, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi aikštelė su iki 1 m aukščio pylimėliais galuose. Šlaitai statūs, 10–14 m aukščio. Piliakalnis dirvonuoja.

Tyrimai 
1997 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Šiaurės vakarų ir šiaurės rytų papėdėse apie 2,5 ha plote rastas iki 80 cm storio pilkas XVIII a. – XIX a. kaimavietės sluoksnis, po kuriuo, atrodo, būta ir ankstesnės gyvenvietės kultūrinio sluoksnio. Regioninės reikšmės paminklas.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Gintautas Zabiela. 2002d. Skiemonių parapijos senovė // Anykščiai. Anykščiai. Nr. 19, p. 3.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Jonydžiai

Piliakalniai Anykščių rajone
Papilių piliakalnis (Anykščiai)

Papilių piliakalnis su gyvenviete, Kaukazas – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas ; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR105; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1419K) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas ) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Papilių kaime, Viešintų seniūnija. Pasiekiamas keliu Surdegis – Subačius ties Pelyšėlėmis pasukus Viešintų kryptimi į rytus, Papiliuose sankryžoje pavažiavus 100 m Papilių link į pietus iki kairėje esančių kapinių ir ties jomis paėjus 120 m į kairę šiaurės rytų kryptimi per Pelyšos upelį (yra lieptas ir brasta), yra dešinėje.

Piliakalnis 
Piliakalnis yra kalvoje, Papilio (Vašuoka) dešiniajame krante. Iš vakarų ir pietvakarių jį juosia Pelyšos upelis, iš šiaurės – Viešintos slėnis, iš pietryčių prieina gretima aukštuma, kuri aukštesnė už patį piliakalnį. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 32x25 m, nežymiai įdubusiu viduriu, su apie 20 cm storio kultūriniu sluoksniu. Jos pietų – pietryčių krašte supiltas 0,3 m aukščio, 10 m pločio pylimas, vakarų krašte – 0,3 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai nuolaidūs, iki 5 m aukščio. Piliakalnio šlaitai ir aikštelė labai apardyti arimo, todėl sunku pasakyti, ar pylimas juosė tik pietrytinį aikštelės kraštą, ar visą aikštelę iš pietų ir vakarų.

Piliakalnis dirvonuoja.

Į pietryčius nuo piliakalnio yra 0,5 ha papėdės gyvenvietė, kurioje rasta brūkšniuotos keramikos.

Tyrimai 
1938 m. piliakalnį žvalgė Vytauto Didžiojo karo muziejus, 1969 m. – Istorijos institutas,  1974 m. – Mokslinė metodinė taryba. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 12000 m². Fizinio apsaugos zonos pozonio plotas 3000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Galerija

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.103.
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC A. F.1. Ap.1. B.54 (buvo B.22). P.405-415, 417–426 (P.411-415 piliakalnis vadinamas senkapiu).
 Jurgis Elisonas. Archeologinių ir šiaip įdomių tiek Panevėžio apskrities, tiek kitų artimų apylinkių, vietų sąrašas, kurį yra surinkę Panevėžio valstybinės gimnazijos mokiniai // Švietimo darbas, Kaunas, 1925. Nr. 5. P.441.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Papiliai

Piliakalniai Anykščių rajone
Levaniškių piliakalnis

Levaniškių piliakalnis su gyvenviete, Piliakalnio piliakalnis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 1900; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR111; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1423) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Traupio seniūnija. Pasiekiamas keliu Traupis–Levaniškiai prieš Levaniškius pasukus į dešinę šiaurėn, pavažiavus 500 m ir po to antruoju nykstančiu lauko keliu pasukus į kairę į šiaurės vakarus, už 1,1 km yra priekyje, kiek dešiniau.

Piliakalnis 
Piliakalnis yra atskiroje kalvoje, juosiamoje žemų pievų, iš šiaurės ir rytų piliakalnį juosia krūmais apaugę pelkės. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 60x30 m, kiek iškiliu viduriu. Šlaitai statūs, pastatinti viršuje, 4–7 m aukščio. Piliakalnis apardytas arimų, aikštelėje stovėjusio trianguliacijos bokšto ir šalia buvusios sodybos, dirvonuoja, šlaitai pradeda užaugti krūmais.

Į pietryčius nuo piliakalnio 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Tyrimai 
1969 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 8600 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Nuotraukos

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.104.
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPCA. F.1. Ap.1. B.66 (buvo B.31). P.72-81.
 Kultūros paminklų enciklopedija: Rytų Lietuva I. V.,1996. P.70.
 Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899, c. 115 (Leoniškis, Aliukėnai).
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, 212 (Piliakalnis), 172 (Levaniškiai).

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Piliakalnis

Piliakalniai Anykščių rajone
Šovenių piliakalnis

Šovenių piliakalnis su gyvenviete, Pakarklos kalnas, Budriai – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 1869; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR78; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1428K) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24552) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, į rytus nuo Šovenių, Kavarsko seniūnija. Pasiekiamas keliu Kavarskas – Šoveniai pavažiavus 1 km, paėjus per pievas į dešinę šiaurės rytų kryptimi 400 m, yra priekyje.

Piliakalnis 
Piliakalnis yra patvenktos Pienios dešiniajame krante esančioje atskiroje kalvoje, juosiamoje slėnio daubų. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, kiek iškiliu viršumi, 30x25 m, su iki 80 cm storio kultūriniu sluoksniu pietiniame ir pietvakariniame šlaituose. Jame rasta apdegusio molio trupinių, šlako, gyvulių kaulų. Šlaitai statūs, 6–10 m aukščio, viršuje 2-3 m aukštyje dar paskatinti; apardyti ilgą laiką ariant, dabar dirvonuoja. 

Piliakalnis apardytas ariant bei statant užtvanką per Pienią, dirvonuoja. 

Į pietvakarius nuo piliakalnio 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Tyrimai 
1969 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas,  1974 m. – Mokslinė metodinė taryba.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 13346 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Nuotraukos

Šaltiniai 

 Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.101.
 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.67.
 Kultūros vertybė pagrindinis dosjė: A1428K, Šovenių piliakalnis su gyvenviete. Vilnius, 2000. Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka.
 Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 1, p. 104-105.
 Jonas Balčiūnas. 1982 m. žvalgomosios archeologinės ekspedicijos Anykščių rajone ataskaita. Vilnius, 1982. Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka, f. 27, ap. 1, b. 105, p. 132-133.
 Mykolas Černiauskas. Anykščių rajono archeologijos paminklų patikrinimo ataskaita. 1974 09 30 – 1974 10 05, 1974 10 21 – 1974 10 30, 1974 11 04 – 1974 
 Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 110 (Budriai).
 Adolfas Tautavičius. Duomenys apie kai kuriuos Anykščių rajono archeologijos paminklus. 1969 m. Kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka, f. 7, ap. 1, b. 131, p. 2-3 (Budriai – Pakarkla).

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Šoveniai

Piliakalniai Anykščių rajone
Trakinių piliakalnis

Trakinių piliakalnis, Milžino kapas, Milžinkapis – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 16274; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1616; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1429) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurę nuo Trakinių Kurklių seniūnija. Pasiekiamas iš plento A6 Utena – Ukmergė keliu Didžiakaimis – Trakiniai pavažiavus 2,9 km, pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi, pavažiavus pro eglėmis apaugusią sodybą lauko keliuku iki lauko kyšulio šiaurinio krašto – iš viso 350 m, yra priekyje, apaugęs, ant piliakalnio auga stambesnis ąžuolas.

Piliakalnis 
Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje tarp griovų į Virintos slėnį. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 20x12 m dydžio. Jos pietiniame pakraštyje supiltas 0,8 m aukščio, 14 m pločio pylimas. Jo 2,5 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 15 m ilgio, 8 m pločio viršuje, 3,5 m gylio griovį, už kurio yra antras kiek lenktas 20 m ilgio, 1,5 aukščio iš išorės, 8 m pločio pylimas, už kurio yra antro griovio žymės. Aikštelės šiauriniame gale supiltas 0,4 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai į slėnį statūs, 10–15 m aukščio. Piliakalnis apardytas ariant, apaugęs lapuočiais medžiais.

Į pietvakarius nuo piliakalnio 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Tyrimai 
1982 m. piliakalnį žvalgė Mokslinė metodinė taryba. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.  Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio viduriu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 14000 m². 

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai 

 Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.32.
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC A. F.1. Ap.1. B.39 (buvo B.4). P.119.
 Bronius Dakanis. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. V., 1994. T.1. P.55.
 Gintautas Zabiela. Lietuvos medinės pilys. V., 1995. P.255.

Nuorodos 
 Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
 Lietuvos piliakalniai. Trakiniai

Piliakalniai Anykščių rajone