joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Skriaudžių pagrindinė mokykla

Prienų rajono Skriaudžių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Prienų raj. Skriaudžiuose, Jaunimo g. 5A, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190197819. Steigėjas Prienų rajono savivaldybės taryba. Filialas: Prienų rajono Skriaudžių pagrindinės mokyklos pagrindinio ugdymo skyrius.

Istorija 

Skriaudžiuose 1890 m. įkurta daraktorinė mokykla. Pirmasis daraktorius buvo Vincas Žukauskas. Mokiniai rašė lentelėse. Pamokų laikas buvo nenormuotas. Su kiekvienu mokiniu daraktorius dirbdavo individualiai. Jo mokymo tikslas buvo išmokyti rašyti ir skaityti lietuviškai bei rusiškai. Daraktorinė mokykla veikė iki 1908 m.

1912 m. Skriaudžiuose įsikūrė pradinė mokykla. Mokyklos patalpos buvo parapijos name prie bažnyčios, špitolėje. 1913 m. mokykla perkelta į Litvinsko, dabartinę Kudirkienės sodybą. 1915 m. mokykla buvo perkelta į Lekecko namą. Prieš pirmąjį pasaulinį karą pradėtas statyti naujas didelis medinis namas, bet praėjus frontui, atgal sugrįžę  gyventojai mokyklos neberado, ji buvo sugriauta. Pirmas mokytojas Skriaudžių mokykloje buvo Vyšniauskas. Čia jis pradėjo dirbti baigęs Veiverių mokytojų seminariją. Jis dirbo trejus metus, po jo dirbo Kaunas, Blažaitis, Tamulis.

1918 m. mokykla nukelta į Bundziškių kaimą pas Gegužinską, nes Skriaudžiuose po karo tinkamų patalpų mokyklai nebuvo. Į Skriaudžių mokyklą buvo paskirta nauja mokytoja Liuba Ambrazevičiūtė. 1922 m. mokykla vėl atkelta į Skriaudžius pas Kudirką, dirbo mokytoja Kairaitienė. 1923 m., mokykloje pradėjus dirbti Senkams, nupirktas 2 ha Lekecko ūkelis su gyvenamuoju namu. „Lekeckynėje“ mokėsi vienas komplektas, dirbo mokytojas Senkus, o pas Paškevičių – antras komplektas, mokytojavo Senkuvienė. Kiekviename komplekte buvo 30-40 mokinių. Vidutinis mokinių amžius pradinėje mokykloje buvo 10-16 metų.

1941–1944 m. vokiečių okupacijos metais Skriaudžiuose dirbo mokytojai Šalnai, dviejuose komplektuose mokėsi po 20 mokinių, daugiausia valstiečių vaikai. 1946 m. atidarytas trečias komplektas, klasė įsikūrė buvusioje šaulių salėje. 1948 m. atidarytas ketvirtas komplektas. Trūko patalpų, todėl antra klasė mokėsi antroje pamainoje.

1949–1950 m., įvedus privalomą septynmetį mokymą, Skriaudžių pradinė mokykla reorganizuota į septynmetę mokyklą, mokyklai atiduotos klebonijos patalpos. 1952 m. šaulių salėje įsikūrė mokyklos bendrabučio valgykla ir mokomosios dirbtuvės. 1960 m. įvestas privalomas aštuonmetis mokymas. 1964 m. Skriaudžiuose pradėtas statyti mokyklos priestatas. Skriaudžių pagrindinės mokyklos ikimokyklinio ugdymo skyrius (1981–2005 m. Skriaudžių vaikų darželis) – vienintelis Veiverių seniūnijoje.

Direktoriai 
 1951 m. Kazimieras Orlauskas;
 1971 m. Albina Rinkauskienė;
 1987 m. Ona Plioplienė;
 2004 m. Renata Liagienė.

Mokiniai 

Mokykla išleido 22 laidas.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Prienų rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Užuguosčio pagrindinė mokykla

Prienų rajono Užuguosčio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Užuguostyje (Prienų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190192658. Steigėjas Prienų rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
Iki 2004 m. veikė Užuguosčio vidurinė mokykla, 2004–2008 m. – Užuguosčio pagrindinė mokykla. 2008 m. uždaryta.

Direktoriai 
 Antanas Krūvelis
 Danguolė Kederienė
 Vilius Žiūkas

Išnašos 

Buvusios Prienų rajono savivaldybės mokyklos
Tamgaly

Tamgaly – ežeras Kazachstane, P. Kazachstano srityje. Šis ežeras yra UNESCO saugoma vieta nuo 2004 metų, nes netoli esančiuose kanjonuose buvo rasta bronzos amžiuje gyvenusių žmonių urvinių piešinių.

Nuorodos 

 UNESCO informacija 

Pasaulio paveldo objektai Kazachstane
Turkestano srities ežerai
Kazachstano archeologija
Pakalniškių pagrindinė mokykla

Radviliškio rajono Pakalniškių pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Pakalniškiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190676189. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

Filialas – Radviliškio r. Pakalniškių pagrindinės mokyklos Pociūnų skyrius

Istorija 

1921 m. Šeduvos savivaldybės sekretoriaus Kazimiero Plungės rūpesčiu įkurta Pakalniškių pradinė mokykla.          Trūkstant mokytojų, jis pats ryžosi  imtis mokytojo darbo ir nuo 1921 m. kovo mėn. Kazimieras Plungė paskiriamas mokyklos vedėju. Mokiniai nuo mokyklos įkūrimo iki 1987 m. mokėsi karčiamos patalpose. Kazimieras Plungė jau nebedirbdamas Pakalniškių pradinėje mokykloje buvo išrūpinęs sklypą naujai tipinei mokyklai statyti, tačiau kilęs Antrasis pasaulinis karas neleido jo užmojo įgyvendinti.                                                                                                                                                                      Remiantis išlikusiais istoriniais duomenimis nuo 1921m. iki 1987 m. (1921-1923 mokslo metų, 1924-1925 mokslo metų, 1929-1947 mokslo metų bei 1960-1961 mokslo metų duomenų neišliko) mokykloje vedėjavo bei mokytojavo 29 mokytojai, ją baigė 45 laidos (apie 400 mokinių).

1987 m. rugsėjo 1 d. Pakalniškių pradinės mokyklos ir Dambavos devynmetės mokyklos mokinius skambutis sukvietė į naujai pastatytą mokyklą - Pakalniškių devynmetę mokyklą. Mokykla buvo pastatyta tuometinio Šeduvos tarybinio ūkio - technikumo direktoriaus Alberto Stasiulio iniciatyva. Mokyklos statymo procese dalyvavo Dambavos devynmetės mokyklos direktorius Romas Povilianskas,vėliau paskirtas Pakalniškių devynmetės mokyklos direktoriumi. 

1995 m. reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2004 m. prie mokyklos prijungtas Pociūnų skyrius. 2020 m. Pakalniškių mokykla uždaryta.

Direktoriai 
  1987 m. - 2005 m. Romas Povilianskas
  2005 m. - 2012 m. Saulius Čepaitis
  Nuo 2012 m. rugsėjo mėn. 1 d. laikinai einanti direktoriaus pareigas Asta Varkulevičienė.

Nuorodos 

 Mokyklos svetainė 

Buvusios Radviliškio rajono savivaldybės mokyklos
Kolčesteris

Kolčesteris – miestas pietryčių Anglijoje, 90 km nuo Londono, su kuriuo sujungtas A12 magistrale ir Didžiąja rytų pagrindine linija (Great Eastern Main Line). Veikia Esekso universitetas, pilies muziejus, teatras, zoologijos sodas.

Istorija 

Kolčesteris žinomas kaip seniausiai paminėtas romėnų miestas Anglijoje, minimas nuo 77 m. Tvirtinama, kad Kolčesteryje yra seniausias šalies turgus.

Miestų partnerystė 
  Imola, Italija, nuo 1997 m.
  Avinjonas, Prancūzija, nuo 1972 m.
  Veclaras, Vokietija, nuo 1969 m.

Sportas 
 Colchester United FC (futbolas)

Anglijos miestai
Romos kolonijos
Esekso gyvenvietės
Raseinių pagrindinė mokykla

Raseinių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raseiniuose, Kalnų g. 3, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 195094552. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
 Raseinių rajono savivaldybės Raseinių pagrindinės mokyklos Alėjų skyrius;
 Raseinių rajono savivaldybės Raseinių pagrindinės mokyklos Minionių skyrius.

Istorija 
Raseinių pagrindinė mokykla įkurta 1999 m., kai reorganizuota „Žemaičio“ vidurinė mokykla padalyta į „Žemaičio“ gimnaziją ir pagrindinę mokyklą. Mokykla buvo įsikūrusi po vienu stogu su gimnazija. 2012 m. rugsėjo mėn. mokykla uždaryta.

Direktoriai 
 Artūras Milašauskas
 Danutė Enčerienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Raseiniai
Buvusios Raseinių rajono savivaldybės mokyklos
Ilgižių mokykla-daugiafunkcis centras

Raseinių rajono Ilgižių mokykla-daugiafunkcis centras – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raseinių raj., Ilgižiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190096898. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

Galerija

Direktoriai 
Airina Juškienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Raseinių rajono savivaldybės mokyklos
Batkeno sritis

Batkeno sritis () – viena Kirgizijos sričių. Sostinė – Batkenas. Srities plotas yra 16 995 km², 2005 metais čia gyveno 400 400 žmonių.

Istorija 

Iki 1999 m. dabartinės srities teritorija įėjo į Ošo sritį.

Geografija 

Batkeno sritis yra Kirgizijos pietvakariuose, įsiterpusi tarp Tadžikistano ir Uzbekistano. Srities apsuptyje yra keletas šių kaimyninių šalių eksklavų. Šiaurinėje dalyje siekia Ferganos slėnio pietinį pakraštį. Likusią teritoriją užima Pamyro Alajaus kalnų sistemos kalnagūbriai (Gisaro Alajus su Turkestano kalnagūbriu, Alajaus kalnagūbris ir kt.). Srityje yra žemiausia Kirgizijos vieta – 401 m virš jūros lygio. Upės priklauso Syrdarjos baseinui (Sochas, Isfara ir kt.), telkšo Aikiolio ežeras.

Etninė sudėtis 

 kirgizai – 76,46 %
 uzbekai – 14,71 %
 tadžikai – 6,90 %
 rusai – 0,83 %
 totoriai – 0,45 %
 turkai – 0,21 %
 kiti – 0,44 %

Administracinis suskirstymas 

Rajonai:
 Batkeno rajonas
 Kadamžajaus rajonas
 Leileko rajonas

2009 m. Batkeno srityje buvo 4 miestai (Batkenas, Kyzyl Kija, Suliukta, Isfana), 5 miesto tipo gyvenvietės (Aidarkenas, Kadžmajus, Sovetskis, Čauvajus, ?) ir 198 kaimai.

Kirgizijos sritys
Pikčiūnų pagrindinė mokykla

Raseinių rajono Pikčiūnų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raseinių raj., Šimkaičiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190102493. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

Istorija

Direktoriai 
 Danutė Brazauskienė.

Buvusios Raseinių rajono savivaldybės mokyklos
Gylių mokykla-daugiafunkcis centras

Raseinių r. Gylių mokykla-daugiafunkcis centras (buvusi Pryšmančių pagrindinė mokykla) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raseinių raj., Rimkiškiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba.

Įstaigos kodas 190098034. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
1932 m. dvarininkas Bagdonas skyrė 2,3 ha Bagdonavos dvaro žemės mokyklos įkūrimui. 1936 m. pastatytas medinis pastatas, pradėjo veikti Bagdonavos pradžios mokykla.

1951 m. mokykla reorganizuota į Bagdonavos septynmetę mokyklą, 1961 m. tapo Pryšmančių septynmetė mokykla, nuo 1963 m. Pryšmančių aštuonmetė mokykla. 1964 m. pastatytas mūrinis priestatas. 1986 m. Pryšmančių devynmetė mokykla.

Nuo 1995 m. Pryšmančių pagrindinė mokykla. 2005 m. renovuota mūrinė mokyklos dalis, 2006 m. pastatytas mūrinis priestatas, avarinio stovio medinė mokyklos dalis uždaryta.

2014 m. reorganizuota, pakeistas pavadinimas iš Raseinių r. Pryšmančių pagrindinė mokykla į Raseinių r. Gylių mokykla-daugiafunkcis centras. 

2019 m. rugsėjo 22 d. paskelbtas Raseinių rajono savivaldybės tarybos  sprendimas Nr. TS-279 „Dėl sutikimo reorganizuoti Raseinių r. Gylių mokyklą-daugiafunkcį centrą, prijungiant prie Raseinių r. Viduklės darželio“. Gylių mokyklos-daugiafunkcio centro teisės ir pareigos nuo 2020 m. sausio 1 d. pereina Viduklės darželiui.

Direktoriai 
 1988–1992 m. – Viljamas Bakšys
 Vitoldas Okulevičius
 nuo 2008 m. – Adomas Kuodys

Žymiausi mokiniai 
 Antanas Bučinskas, politologas.

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 
 Raseinių r. Gylių mokykla-daugiafunkcis centras (aikos.smm.lt)

Raseinių rajono savivaldybės mokyklos
Aleksandravėlės Pauliaus Širvio pagrindinė mokykla

Rokiškio rajono Aleksandravėlės Pauliaus Širvio pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Aleksandravėlėje (Rokiškio raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190244578. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba. Pavadinta poeto Pauliaus Širvio vardu.

Istorija 

1865–1947 m. buvo pradinė mokykla, 1947–1951 m. progimnazija, 1951–1993 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė mokykla. Vėliau mokykla uždaryta.

Direktoriai 
 Birutė Juškėnienė
 Genovaitė Šajaukienė
 Violeta Kepalaitė
 Marija Masiūlienė
 Bronius Kliauga
 Jonas Povilavičius

Žymūs mokytojai 
 Stasė Idienė (1989-1998 m.), Kriaunų pagrindinės mokyklos direktorė.
 Danas Kairys, poetas.

Šaltiniai 

Aleksandravėlė
Buvusios Rokiškio rajono savivaldybės mokyklos
Antrasis Kinijos–Japonijos karas

{{Infolentelė karinis konfliktas
|conflict = Antrasis Kinijos–Japonijos karas
|partof = Karas Ramiajame vandenyne, Antrasis pasaulinis karas (nuo 1941)
|image = 
|caption = Japonų kontroliuojamos teritorijos (raudonai) 1940 m.
|date = menkos kovos nuo 1931 m. rugsėjo mėn.1937 liepos 7 d.– 1945 rugsėjo 2 d.
|place = žemyninė Kinija, Birma
|casus = Marco Polo tilto incidentas
|territory = Kinija atgauna visas prarastas teritorijas
|result = Kinijos pergalė kartu su Sąjungininkų pergale Ramiajame vandenyne
 Pasiduoda visos Japonų pajėgos žemyninėje Kinijoje (neįskaitant Mandžiūrijos), Formozoje ir Prancūzijos Indokinijoje
 Kinija tampa nuolatine Saugumo Tarybos nare
|combatant1 =  Kinijos respublika
Guomindanas
Kinijos komunistų partija
Užsienio parama:
 (1942–45)
<small> (1937–41)<small> 
 (1942–45)
 (1933-1938)
|combatant2 =  Japonijos imperija
| commander1 =  Čiang Kai-ši
 Mao Zedong 
 Zhu De 
| commander2 =  Hirohito
 Hideki Tojo
| strength1 = 5 600 0003 600 sovietų (1937–40)900 JAV lėktuvų (1942–45)
| strength2 = 3 900 000  900 000 kinų kolaborantų
| casualties1 = Nacionalistų: 1 320 000 žuvo, 1 797 000 sužeista, 120 000 dingo Komunistų: 500 000 žuvo ir sužeista.
| casualties2 =Šiuolaikiniais tyrimais: 1 055 000 žuvo1 172 200 sužeistaBendrai: 2 227 200
| casualties3 = 17 000 000–22 000 000 civilių žuvo 
}}Antrasis Kinijos–Japonijos karas''' () (1937 m. liepos 7 d. – 1945 m. rugsėjo 9 d.) – vienas iš svarbiausių karų tarp Kinijos ir Japonijos, prasidėjęs prieš Antrąjį pasaulinį karą, taip pat vykęs ir jo metu. Tai buvo didžiausias Azijos karas XX amžiuje. Kinija šį karą laimėjo, kadangi Japonija pralaimėjo Antrąjį pasaulinį karą.

Nepaisant to, kad periodiškai konfliktavo nuo 1931 m., tikras karas prasidėjo 1937 m. ir baigėsi Japonijos kapituliacija 1945 m. Karas buvo keletą metų trukusios imperialistės Japonijos politikos, kuria siekta politinio ir karinio dominavimo Kinijoje ir jos milžiniškų žaliavų ir kitų resursų užvaldymo. Tuo pačiu metu augantis kinų nacionalizmas ir plintančios apsisprendimo idėjos (tiek kinų, tiek kitų buvusios imperijos tautų) lėmė neišvengiamą karinį susidūrimą. Iki 1937 metų šalys susidurdavo sporadiniuose mūšiuose, vadinamuose „incidentuose“, nes abi pusės dėl daugelio priežasčių susilaikė nuo totalinio karo. 1931 m. Japonija įsiveržė į Mandžiūriją (taip pat žinomas kaip „Mukdeno incidentas“).

Šaltiniai 

Kinijos karai
Antrasis pasaulinis karas Ramiajame vandenyne
Japonijos karai
Žemalėnai

Žemalėnai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės vakaruose, 6 km į šiaurės vakarus nuo Upynos, 2 km į pietus nuo Šiaulių − Kretingos geležinkelio.

Kaimo šiaurės vakariniu pakraščiu teka Žemalė (dešinysis Upynos intakas), iš rytų prieina Dirmiškės pelkė.

Istorija 

Istoriniuose šaltiniuose kaimas minimas nuo 1650 m.

1854 m. Žemalėnuose buvo įsteigta pradinė mokykla.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Krivaičiai

Krivaičiai – kaimas [Pakruojo rajono savivaldybė]]je. Dolomito telkinys.

Istorija

XVII a. čia buvo Klovainių dvaras (dar vadintas Krivaičių dvaru).

Gyventojai

Šaltiniai 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
George Harrison

George Harrison (Džordžas Harisonas, 1943 m. vasario 25 d. Liverpulyje – 2001 m. lapkričio 29 d. Los Andžele) – vokalistas, dainų autorius, filmų prodiuseris, geriausiai žinomas kaip pagrindinis britų muzikos grupės „The Beatles“ gitaristas. Sukūrė žinomas dainas, kaip antai „Taxman“, „I Want To Tell You“, „Here Comes The Sun“, „Think For Yourself“, „While My Guitar Gently Weeps“. Įkvėptas hinduizmo, sukūrė „Within You Without You“, „The Inner Light“ ir t. t.

Kai 1970 m. „The Beatles“ iširo, pradėjo solo karjerą. 1988–1991 m. buvo iš roko žvaigždžių sudarytos grupės „Traveling Wilburys“ narys.

Artimi Harisono ryšiai su Indijos kultūra bei tai, kad jis išpažino hinduizmą, turėjo didelės įtakos jo pasaulėžiūrai, neretai tai atsispindėjo G. Harisono muzikoje, visuomeninėje veikloje bei asmeniniame jo gyvenime, pvz., dėl šių priežasčių Harisonas tapo vegetaru.

Harisonas yra vienintelis „The Beatles“ narys, išleidęs savo autobiografiją („I Me Mine“, 1980 m.), nors apie „The Beatles“ knygoje buvo mažai parašyta. 

Harisonas mirė 2001 m. nuo plaučių vėžio.

Išnašos 

Harisonas
Harrison
Harrison
Harrison
Isyk Kulio sritis

Isyk Kulio sritis () yra sritis rytų Kirgizstane. Srities administracinis centras yra Karakolas.

Geografija 

Isyk Kulio sritis šiaurėje ribojasi su Kazachstanu, pietryčiuose – su Kinija, vakaruose – su Ču ir Naryno sritimis. Paviršius išraižytas Tianšanio kalnų (svarbiausi kalnagūbriai – Kokšaltau, Kungėjaus Alatau, Terskėjaus Alatau). Kinijos pasienyje stūkso aukščiausia šalies vieta – Pergalės viršukalnė (7439 m). Centrinėje dalyje yra didelis tektoninis duburys, kuriame telkšo Isyk Kulio ežeras.

Klimatas ryškiai žemyninis. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra svyruoja tarp -2 ir -6 °C, liepos – apie +16 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis – 100–500 mm. Svarbiausios upės – Sarydžazas, Ču, Narynas. Būdinga pusdykumių ir dykumų augalija, besikaitaliojanti su stepėmis, virš 2100 m aukščio auga spygliuočių miškai ir kalnų pievos. Įsteigtas Isyk Kulio draustinis.

Ekonomika 
   
Verčiamasi gyvulininkyste (avys, galvijai), auginami javai, bulvės, užsiimama žvejyba. Vystomas turizmas.

Etninė sudėtis 

 kirgizai – 86,22 %
 rusai – 8,05 %
 kazachai – 1,47 %
 uigūrai – 0,89 %
 kalmukai – 0,87 %
 dunganai – 0,71 %
 uzbekai – 0,68 %
 kiti – 1,11 %

Administracinis suskirstymas 

Rajonai:
 Aksu rajonas
 Džeti Oguzo rajonas
 Tongo rajonas
 Tiupo rajonas
 Isyk Kulio rajonas

2009 m. srityje buvo 3 miestai (Karakolas, Balykči, Čolpon Ata) 5 miesto tipo gyvenvietės (Žyrgalanas, Kadži Sajus, Ak Bulakas ir kt.) ir 175 kaimai.

Nuorodos 
 Karakolas – Džeti-Oguzo regionas Centriniame Tian Šanyje 

Kirgizijos sritys
Lukštų pagrindinė mokykla

Rokiškio rajono Lukštų pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Lukštuose, Obelių g. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190245527. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba. Filialas: Gediškių pradinio ugdymo skyrius.

Direktoriai 

Rita Elmonienė.

Buvusios Rokiškio rajono savivaldybės mokyklos
Panemunėlio mokykla-daugiafunkcis centras

Rokiškio rajono Panemunėlio mokykla-daugiafunkcis centras – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panemunėlio GS (Rokiškio raj.), Kamajų g. 11, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190251195. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

1918 m. lapkričio mėnesį malūnininko K. Neniškio pastate atidaryta lietuviška mokykla. Mokykloje mokėsi apie 30 mokinių, o juos mokė iš Rokiškio miesto atvykęs mokytojas Juozas Meilus. 1936 m. Panemunėlio geležinkelio stoties gyvenvietėje pastatyta nauja tipinė mokykla ir pavadinta garbės piliečio Juozo Tūbelio vardu. Mokykla reorganizuota į šešių skyrių pradinę mokyklą. Jos vedėju paskirtas Vladas Varaneckas. Visi mokytojai ir moksleiviai dalyvavo visuomeninėje veikloje. Daugelis mokytojų priklausė šaulių organizacijai. Visi turėjo dirbti su mokinių ir jaunimo organizacijomis: skautų, jaunųjų ūkininkų, jaunalietuvių.

Juozas Pranckūnas, 1951–1991 m. buvęs mokyklos direktoriumi, prisimena, kad mokyklos patalpos buvo nukentėję nuo karo, mažai remontuotos. Mokykloje mokėsi 280 mokinių ir jų skaičius augo, nes apylinkėje buvo 5 pradinės mokyklos, iš kurių į penktas klases ateidavo daug mokinių, todėl visos klasės buvo paralelės. Baigę septynmetę, dauguma mokinių toliau nesimokė. Iškilo reikalas prašyti, kad Panemunėlyje būtų atidaryta vidurinė mokykla.

1953 m. vietos valdžia, mokinių tėvų komitetas, pritariant rajono vadovybei, kreipėsi į Švietimo ministeriją. Prašymas buvo patenkintas ir nuo 1954 m. Panemunėlio septynmetė reorganizuota į vidurinę mokyklą. 1957–1958 mokslo metais mokyklą baigė pirmoji abiturientų laida. Mokykloje mokinių skaičius siekė 411. 1957 m. rugsėjo 2 d. rajono valdžia priėmė nutarimą statyti naują Panemunėlio vidurinės mokyklos pastatą. 1963 m. rugpjūčio mėnesį statyba baigta. Rugsėjo 1-oji panemunėliečiams buvo džiugi diena – jie gavo naują 520 vietų mokyklą. 1981–1982 mokslo metais mokėsi 294 mokiniai. Mokykla iškilmingai pažymėjo savo 75-metį. Iškilmės sutapo su paskutinio skambučio švente 25 abiturientų laidai. 2001 m. rugsėjo 1 d. Panemunėlio vidurinė mokykla reorganizuota į Panemunėlio pagrindinę mokyklą. 2018 m. prijungtas Panemunėlio UDC, o mokykla pervadinta Panemunėlio mokykla-daugiafunkciu centru.

Direktoriai 
 1951-1991m. Juozas Pranckūnas
 1997–2007 m. Gintautas Rekerta
 2007–2011 m. Antanas Tigrūdis
 2011–2016 m. Gintautas Rekerta
 nuo 2016 m. Inga Belovienė

Žymūs mokiniai 
 Edmundas Antanas Rimša, humanitarinių mokslų daktaras, docentas,  Lietuvos heraldikos komisijos prie Respublikos Prezidento pirmininkas
 Raimundas Dagys, fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras
 Juozas Katelė, vargonininkas, chorvedys, dainininkas
 Antanas Marcijonas, teisėtyrininkas
 Alvydas Matulka, Lietuvos laisvės gynėjas, Sausio 13-osios auka
 Balys Vilimas, zooinžinierius, Zarasų rajono savivaldybės meras

Nuorodos 

 

Lietuvos pradinės mokyklos
Rokiškio rajono savivaldybės mokyklos
Panemunio pagrindinė mokykla

Rokiškio rajono Panemunio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Panemunyje, Nemunėlio g. 19A, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190246771. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Pirmoji mokykla Panemunyje įsteigta 1777 m. Vėliau, 1865 m. įsteigta valstybinė mokykla, 1945 m. – progimnazija, 1949 m. – septynmetė, 1960 m. – aštuonmetė (veikė iki 1983 m.), 2006 – pradinė mokykla. 
2007 m. rugsėjo 1 d. prijungta prie Pandėlio gimnazijos kaip skyrius, vėliau uždaryta.

Direktoriai 
 1991 m. Remigijus Kiaulėnas

Šaltiniai 

Panemunis
Buvusios Rokiškio rajono savivaldybės mokyklos
Suvainiškio pagrindinė mokykla

Rokiškio rajono Suvainiškio pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Suvainiškyje (Rokiškio raj.), Panemunio g. 17, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190247720, steigėjas – Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Mokykla įsteigta 1912 m. kaip pradinė.

Nuo 2008 m. veikė Pandėlio pradinės mokyklos Suvainiškio skyrius. 2012 m. mokykla uždaryta.

Direktoriai 
 Vanda Leščiova
 Valdis Vaičėnas

Šaltiniai 

Suvainiškis
Buvusios Rokiškio rajono savivaldybės mokyklos
Gelgaudiškio Šaltinio specialiojo ugdymo centras

Gelgaudiškio „Šaltinio“ specialiojo ugdymo centras – internatinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Gelgaudiškyje (Šakių raj.), Parko g. 7, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190823714. Steigėjas Šakių rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
Po Pirmojo pasaulinio karo Komaro dvaras buvo išparceliuotas, o rūmuose įsteigta vaikų prieglauda, iki Antrojo pasaulinio karo priklausiusi vienuolėms šaritietėms. Vokiečių okupacijos metais Gelgaudiškio dvaro rūmuose buvo įsikūręs štabas, vėliau – karo ligoninė. Po karo iki 1961 m. čia buvo vaikų namai.

1966 m. rugpjūčio 15 d. įkurta pagalbinė mokykla-internatas. Mokėsi 100 mokinių, dirbo 18 pedagogų. 1992 m. pagalbinė mokykla-internatas pervadintas į specialiąją internatinę mokyklą. 1994 m. mokėsi 117 mokinių, dirbo 39 pedagogai, atidaryta pirma globos grupė Šakių rajono beglobiams vaikams. 1995 m. atidaryta antra globos grupė, pradėjo veikti dvi profesinio rengimo grupės. Mokėsi 125 mokiniai, dirbo 39 pedagogai. 2000 m. globos grupės uždarytos. 2005 m. pakeistas mokyklos pavadinimas į Gelgaudiškio specialioji mokykla. 2012 m. kovo 19 d. pradėjo veikti Gelgaudiškio specialiosios mokyklos padalinys – Neįgaliųjų dienos užimtumo centras Šakių rajono žmonėms su negalia. Vėliau mokykla pavadinta Gelgaudiškio „Šaltinio“ specialiojo ugdymo centru.

Pavadinimų kaita

Direktoriai 
 1966 m. Kazys Marozas
 1994 m. Nijolė Janonytė
 1995 m. Genovaitė Marija Smagurauskienė
 2002 m. Birutė Navikienė

Nuorodos 

 Centro svetainė

Lietuvos specialiosios mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Šakių rajono savivaldybės mokyklos
Gelgaudiškis
Liepalotų pagrindinė mokykla

Šakių rajono Liepalotų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Liepalotuose (Šakių raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 9082261. Steigėjas Šakių rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
Pirmieji mokyklos mokslo metai prasidėjo 1953 m. ūkininko P. Bataičio sodyboje. Tuo metu septynmetei mokyklai vadovavo direktorius Zigmas Masteika, pradinės klasės buvo įsikūrę Staliorių ir Germuolių kaimuose. 1961 m. pastatytas pirmasis mokyklos pastatas, 1964 m. – ir mūrinis dviaukštis priestatas. 1986 m. mokykla tapo devynmete ir, kaimo bendruomenei pageidaujant, mokyklos pavadinimas iš Klevinių pervardijamas į Liepalotų pagrindinę mokyklą. 1996 m. rekonstruotas buvęs vaikų darželio pastatas ir pritaikytas mokyklai. Šiame pastate 1996 m. įsikūrė dešimt mokyklos klasių, biblioteka, valgykla ir kitos patalpos. 2007 m. rugsėjo 1 d. Liepalotų pagrindinė mokykla prijungta prie Lukšių Vinco Grybo vidurinės mokyklos ir pavadinta Liepalotų pagrindinio ugdymo skyriumi. 2009 m. rugsėjo 1 d. Liepalotų pradinio ugdymo skyrius likviduotas, o šio skyriaus mokiniai mokslą tęsė Lukšių Vinco Grybo vidurinėje mokykloje.

Direktoriai 
 Janina Gurgždienė

Buvusios Šakių rajono savivaldybės mokyklos
Beržynų pagrindinė mokykla

Šakių rajono Beržynų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Veršiuose (Šakių raj.), Mokyklos g. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190822231. Steigėjas Šakių rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2012 m. Sintautų pagrindinės mokyklos Beržynų pagrindinio ugdymo skyrius.

Istorija 
2012 m. rugsėjo 1 d. Beržynų pagrindinė mokykla prijungta prie Sintautų pagrindinės mokyklos.

Direktoriai 
 Eugenija Naujokaitienė
 Raselė Jakaitienė

Šakių rajono savivaldybės mokyklų skyriai
Zamos mūšis

Zamos mūšis – lemiamas Antrojo pūnų karo mūšis, vykęs 202 m. pr. m. e.. Romėnų pajėgos, vadovaujamos Publijaus Kornelijaus Scipiono, nugalėjo kartaginiečius, vadovaujamus Hanibalo. Po šio pralaimėjimo savoje teritorijoje Kartaginos senatas paprašė Romos sudaryti taiką; taip baigėsi 17 metų trukęs karas.

Kartaginos (punų) pusėje kovėsi apie 50 000 pėstininkų, 4000 kavaleristų, buvo 80 karo dramblių. Romėnų gretose buvo 34 000 pėstininkų, 3 000 kavaleristų, taip pat 6 000 Masilijos (rytinė Numidija) kavaleristų. 20 000 kartaginiečių žuvo, 11 000 buvo sužeisti, 15 000 paimta į nelaisvę. Romėnų žuvo 1 500, 4 000 buvo sužeisti.

Pūnų karai
Sintautų pagrindinė mokykla

Šakių rajono Sintautų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šakių raj., Sintautuose, P. Vaičaičio g. 20, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190821663. Steigėjas Šakių rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
 Sintautų ikimokyklinio ugdymo skyrius „Vyturėlis“;
 Sintautų pagrindinės mokyklos Keturnaujienos pradinio ugdymo skyrius.

Istorija 
Marijampolės apskrities elementarinių mokyklų sąraše minima, kad 1819 m. Sintautuose jau veikė parapijinė mokykla. Mokytojavo kunigas Pranciškus Butkevičius, mokėsi 48 mokiniai. 1839 m. Sintautuose įsteigta valdinė mokykla, bet mokinių mokėsi nedaug, nuo 12 iki 33. Mokykla suklestėjo, kai į Sintautus atvyko kunigas Antanas Tatarė, kurio šviečiamasis darbas netrukus davė vaisius, mokinių padaugėjo iki 85. XIX a. pabaigoje Sintautų mokykla buvo laikoma viena geriausių apskrityje.

1915 m. Lietuvą okupavus vokiečiams, Sintautuose lietuviška mokykla nebeveikė. Vokiečių valdžia atidarė mokyklą savo tautybės vaikams, nes aplinkiniuose kaimuose gyveno daug vokiečių šeimų. Po dvejų metų buvo leista atidaryti mokyklą ir lietuvių vaikams. Nuo 1931 m. Sintautų mokykla jau turėjo keturis komplektus, o 1938 m. buvo atidaryti penktas ir šeštas skyriai.

1945 m. šešių skyrių pradinė mokykla reorganizuota į progimnaziją: keturi pradinės mokyklos skyriai ir keturios progimnazijos klasės. 1947 m. išleista pirmoji progimnazijos laida. 1949/1950 mokslo metais progimnazija perorganizuota į septynmetę mokyklą, o 1952 m. atidaryta aštuntoji klasė. 1954 m. leista Sintautų mokykloje atidaryti devintąją klasę ir suteiktas vidurinės mokyklos statusas. 1958 m. išleista pirmoji abiturientų laida. 1967 m. pastatytas mokyklos priestatas, kuriame mokykla veikia ir šiandien.

2001 m. išleista paskutinioji 43-ioji abiturientų laida, mokykla reorganizuota į pagrindinę. 2004 m. prijungtas Keturnaujienos pradinio ugdymo skyrius.

Direktoriai 
 Vytautas Strolys

Mokiniai 
 Juozas Augustaitis, mokytojas;
 Saliamonas Banaitis, Nepriklausomybės Akto signataras;
 Vitas Duoba, dailininkas;
 Pranas Jucaitis, chemikas;
 Juozas Kaunas, agronomas;
 Juozas Jacevičius, teisininkas;
 Justinas Juodaitis, dvasininkas
 Kęstutis Orentas, bėgikas;
Sigitas Justinas Pečkaitis (g. 1946 m.), teisininkas penalistas, MRU profesorius, prorektorius
 Juozas Pikčilingis, kalbininkas;
 Valentinas Šutrikas, vokiečų kalbos dėstytojas
 Algis Ūsas, žurnalistas;
 Pranas Vaičaitis, poetas
 Justinas Vasiliauskas, teisininkas.

Literatūra 
 Sintautų mokyklos šviesa: istorinė apybraiža (sud. Marija Puodžiukaitienė). - Kaunas: V. Staniulio knygynas, 2004. - 253 p.: iliustr. - ISBN 9986-667-28-3

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Sintautai
Šakių rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Čiužiakampio pagrindinė mokykla

Čiužiakampio pagrindinė mokykla – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šalčininkų raj., Čiužiakampyje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195003296. Savininko teises ir pareigas įgyvendinanti institucija - Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerija.

Istorija 

Steigėjas Vilniaus apskrities viršininko administracija. Uždaryta 2015 m.

Direktoriai 
 Jolanta Žalgutė
 Rima Kovzan

Pavaduotojai 
 Direktoriaus pavaduotoja ugdymui Anastasija Svorobovič

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė 

Buvusios Šalčininkų rajono savivaldybės mokyklos
Šalčininkų specialioji mokykla

Šalčininkų specialioji mokykla – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šalčininkų raj., Šalčininkų kaime, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190986355. Steigėjas Vilniaus apskrities viršininko administracija.

Istorija

Direktoriai 
Ana Ornovska

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Šalčininkų rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos specialiosios mokyklos
Lietuvos lenkų mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Šalčininkų rajono Dainavos pagrindinė mokykla

Šalčininkų rajono Dainavos pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šalčininkų raj., Dainavoje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 291414080. Steigėjas Šalčininkų rajono savivaldybės taryba.

Direktoriai 
Marijolia Antul

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Šalčininkų rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Lietuvos lenkų mokyklos
Poškonių pagrindinė mokykla

Šalčininkų rajono Poškonių pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šalčininkų raj., Poškonyse, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191414460. Steigėjas Šalčininkų rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Dieveniškių Ryto gimnazijos skyrius.

Istorija 

Poškonyse lietuviška mokykla įkurta 1923 m. Mokiniai gali pasirinktinai lankyti dvylika būrelių.

2019 m. tapo Dieveniškių „Ryto“ gimnazijos skyriumi.

Direktoriai 
Audrys Antanaitis – 1982–1983 m.
Marija Tamelaitienė;
Vidmantas Žilius;
Gražina Žilienė;
Birutė Žybortienė.

Šaltiniai

 Mokyklos svetainė

Poškonys
Šalčininkų rajono savivaldybės mokyklų skyriai
Tetėnų Šalčios pagrindinė mokykla

Šalčininkų rajono Tetėnų „Šalčios“ pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šalčininkų raj., Tetėnuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191412833. Steigėjas Šalčininkų rajono savivaldybės taryba.

Direktoriai 

Vitalija Voronovič.

Buvusios Šalčininkų rajono savivaldybės mokyklos
Tetėnų 1-oji pagrindinė mokykla

Šalčininkų rajono Tetėnų 1-oji pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šalčininkų raj., Tetėnuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191414841. Steigėjas Šalčininkų rajono savivaldybės taryba.

Direktoriai 

Jan Vilbik.

Buvusios Šalčininkų rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos lenkų mokyklos
Bekešo kalnas

Bekešo kalnas – piliakalnis Vilniuje, Pilių rezervate. Kasparo Bekešo antkapinis paminklas, 20 m aukščio ir 4 m skersmens aštuoniakampis bokštas, nugarmėjo į Vilnią, vandeniui paplovus kalno šlaitą 1838 ir 1841 metais.

2005 m. įtrauktas į LR Kultūros vertybių registrą (unik. kodas ).

Pavadinimo kilmė 
Lietuvos didžiojo kunigaikščio S. Batoro draugas karvedys Kasparas Bekešas mirė Gardine, bet prieš mirtį pasakė: „Dangus man nerūpi, o pragaro nebijau“. S. Batoro įsakymu K. Bekešas atvežtas laidoti į Vilnių, tačiau nė į vienas kapines Vilniaus dvasininkai neįsileido žmogaus, nebijančio pragaro ir nesirūpinančio dangumi. Tada artimieji išrinko Vilnios pakrantėje gražų kalną ir ten („nešventintoje žemėje“) palaidojo maištingą karvedį. Nuo to laiko priešais Gedimino kalną atsirado Bekešo kalnas.

Piliakalnis 
Piliakalnis (Bekešo Kalnas) buvo įrengtas atskiroje kalvoje stačiais, iki 45 m aukščio šlaitais, 500 m į pietryčius nuo Gedimino pilies kalno, 300 m į pietus nuo Kreivojo kalno, Vilnios dešiniajame krante. Aikštelės būta daugiau kaip 20 m pločio. Piliakalnyje 1579 m. buvo palaidotas didžiojo kunigaikščio Stepono Batoro didikas Kasparas Bekešas (1520–1579). Apie piliakalnį išliko mažai duomenų, kadangi 1838 m. gegužės 17 d. ir 1841 m. sausio 17 d. jo aikštelės likučiai, paplauti Vilnios, kartu su bokštu nugriuvo. XIX a. nuplautas ir likęs rytinis šlaitas. Dabar šioje vietoje yra žema vieta – Vilnios kairiajame krante esantis parkas.

Šaltiniai 

Vilnius
Lietuvos kalvos
Piliakalniai Vilniuje
Požerės pagrindinė mokykla

Šilalės rajono Požerės pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilalės raj., Požerėje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190333678. Steigėjas Šilalės rajono savivaldybės taryba.

Prie mokyklos stovi liaudies menininko S. Mišeikio skulptūra „Mergaitė“.

Istorija

Direktoriai 
 Vladas Stanys

Buvusios Šilalės rajono savivaldybės mokyklos
Traksėdžių Šilojų mokykla

Traksėdžių Šilojų mokykla (iki 2021 m. – Rusnės specialioji mokykla) – valstybinė internatinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Traksėdžiuose (Šilutės rajonas), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190986693. Steigėjas Klaipėdos apskrities viršininko administracija.

Istorija 
Rusnės kurčiųjų ir nebyliųjų internatinės mokyklos steigimo iniciatorius – Juvencijus Lapė. Įkurta 1952 m. rugsėjo 1 d. švietimo ministro įsakymu. Mokyklos tipas – pagrindinė specialioji mokykla sutrikusio intelekto vaikams, suteikianti bendrąjį išsilavinimą. Mokykloje mokoma pagal specialiojo pradinio, pagrindinio ir darbinio ugdymo programas.

Iki 2021 m. mokykla buvo Rusnėje, Taikos g. 2, 2021 m. Rusnės specialioji mokykla pertvarkyta į Traksėdžių Šilojų mokyklą ir persikėlė į Traksėdžius.

Direktoriai 
 1951–1952 m. Juvencijus Lapė
 Rapolas Rimašauskas (vadovavo mokyklai apie 35 m.)
 Stasys Blinkevičius
 2002–2007 m. Izidorius Vaičiulis
 nuo 2008 m. Romualdas Blechertas

Šaltiniai

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Rusnė
Lietuvos specialiosios mokyklos
Šilutės rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Vilkyčių pagrindinė mokykla

Šilutės rajono Vilkyčių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Vilkyčiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190695727. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Priekulės valsčiaus Vilkyčių kaime pradinė mokykla atidaryta 1930 m. Jai buvo pastatytas atskiras tipinis pastatas, kuriame mokėsi 1-4 klasių mokiniai, mokoma buvo vokiečių kalba. Vilkyčių kaime gyveno daug lietuvių tautybės žmonių, todėl name, kuris dabar priklauso Vilkyčių malūnui, buvo įsteigta ir mokykla, kurioje mokė lietuvių kalbą. 1939 m. kovo mėnesį Klaipėdos kraštą okupavus vokiečiams lietuviškoji mokykla buvo uždaryta.

Po Antrojo pasaulinio karo Vilkyčiuose buvo tik dvi pradinės mokyklos klasės. 1949 m. pereita prie visuotinio privalomo septynmečio mokymo ir Vilkyčiuose be pradinių klasių įsteigtos septynmetės mokyklos 5-oji ir 6–oji klasės. Pirmasis septynmetės mokyklos direktorius buvo Aleksandras Gabrys. Mokykla įsteigta pasiturinčio vokiečio sodyboje. Pastato stovis buvo neblogas, tačiau patalpos mokyklai nebuvo pritaikytos. Mokykla priklausė Priekulės rajonui. Vėliau mokykla rekonstruota.

1958 m. Vilkyčių septynmetė mokykla prijungta prie Šilutės rajono, 1961 m. septynmetė mokykla pertvarkyta į aštuonmetę, o 1963 m. išleista pirmoji aštuntokų laida. 1963/1964 m. padarytas mokyklos kapitalinis remontas. 1973 m. rudenį pradėtas statyti mokyklos priestatas. 1990 m. sudarytas ir patvirtintas projektas naujos mokyklos statybai, o 1992 m. pavasarį mokykla iškilmingai atidaryta. 

Direktorė Inga Kirkickienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Šilutės rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Šilutės Verdainės pagrindinė mokykla

Šilutės Verdainės pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutėje, K. Kalinausko g. 10, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190693861. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
1588 m. įsteigta Verdainės parapijinė mokykla su biblioteka. 2008 m. rugsėjo 1 d. Šilutės Verdainės pagrindinė mokykla prijungta prie Šilutės Martyno Jankaus pagrindinės mokyklos.

Direktoriai 
 2003–2007 m. Juozas Sauspreškis
 2007–2008 m. Diana Pavilionienė

Šilutė
Buvusios Šilutės rajono savivaldybės mokyklos
Barskūnų pagrindinė mokykla

Širvintų rajono Barskūnų pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Širvintų raj., Barskūnuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba ir lenkų kalba. Įstaigos kodas 190363326. Steigėjas Širvintų rajono savivaldybės taryba. Filialas: Širvintų rajono Barskūnų pagrindinės mokyklos Medžiukų pradinio ugdymo skyrius.

Istorija 

Barskūnuose mokykla įkurta 1910 m. rugsėjo 1 d., darbas mokykloje prasidėjo lapkričio 6 d. Ji vadinosi liaudies mokykla. Pagal socialinę padėtį daugiausia valstiečių vaikai iš aplinkinių kaimų, buvo mokoma rusų kalba. Mokykla buvo privačiame name. Baigiantis II pasauliniam karui sudegė Vincento Matulianeco sodyba, kurioje buvo įsikūrusi mokykla, o kartu sudegė ir visi dokumentai. Žinoma, kad tuo metu buvo mokoma lenkų kalba. Karo metais darbas mokykloje nenutrūko, tik persikėlė į kitą didesnę sodybą. Mokyklos archyve išlikę dokumentai nuo 1946 m. Šalia lenkų gimtąja kalba mokymo atsiranda ir lietuviškos klasės. Mokykla vis dar tebebuvo pradinė (4 klasės). 1952 m. mokykla tapo septynmete su dėstomąja lenkų kalba. Pamokos vyko atskiruose pastatuose, taip pat gretimame Levaniškių kaime. 1959 m. mokykla pertvarkyta į aštuonmetę, 1964 m. ji mokykla persikėlė į naujai pastatytą dviejų aukštų mūrinį pastatą, kuriame vaikai mokėsi iki XXI a. 1986 m. liko tik lenkų gimtąja kalba mokomos klasės, mokykla vadinosi nepilna vidurinė, nuo 1989 m. – devynmetė, nuo 1996 m. – pagrindinė. Nuo 2000 m. mokykloje įkurtos klasių gimtąja lietuvių kalba grupės. 2005 m. sausį prie mokyklos prijungtas Medžiukų pradinio ugdymo skyrius, kuriame mokyta lietuviškai.

2019 m. mokykla uždaryta.

Direktoriai 
 Irina Semaško

Nuorodos 

 Mokyklos tinklalapis

Buvusios Širvintų rajono savivaldybės mokyklos
Skaudvilės ugdymo ir vaiko gerovės centras

Tauragės rajono Skaudvilės ugdymo ir vaiko gerovės centras – valstybinė internatinė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Skaudvilėje (Tauragės raj.), Liaudies a. 6, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190986889.

Istorija 

1963 m. sausio 3 d. Skaudvilėje įsteigta pagalbinė mokykla-internatas sulėtinto mąstymo vaikams. 1965 m. mokykloje įkurta biblioteka. Nepriklausomybės laikotarpiu mokyklos steigėja buvo Tauragės apskrities viršininko administracija. Nuo 2006 m. vadinosi Skaudvilės specialioji mokykla. 2010 m. panaikinus apskritis, steigėjo teises perėmė Tauragės rajono savivaldybė ir mokykla vadinasi Tauragės r. Skaudvilės specialioji mokykla. 2020 m. vasario 5 d. perorganizuota į Tauragės rajono Skaudvilės ugdymo ir vaiko gerovės centrą.

Direktoriai 
 Rolandas Beišys

Šaltiniai 

 Centro svetainė

Skaudvilė
Lietuvos specialiosios mokyklos
Tauragės rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos
Tauragės Tarailių progimnazija

Tauragės Tarailių progimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Tauragėje, Melioratorių g. 9, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190459552. Steigėjas Tauragės rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
 Tauragės Tarailių progimnazijos Taurų skyrius (nuo 2002 m.)
 Tauragės Tarailių pagrindinės mokyklos Dapkiškių skyrius (iki 2012 m.)
 Tauragės Tarailių progimnazijos ikimokyklinio ugdymo skyrius

Istorija 
Mokyklos pavadinimas yra kilęs iš Tarailių kaimo vardo, kuris rašytiniuose šaltiniuose aptinkamas jau XVII amžiuje. Kadangi buvęs kaimas plytėjo miesto pakraštyje, čia buvo statoma daug gyvenamųjų namų, melioracijos įmonių, mašinų aptarnavimo stotis, prekybos centras. 1973 m. ši teritorija prijungta prie miesto, atsirado Tarailių mikrorajonas.

1992 m. atvėrė duris Tauragės 2-oji pradinė mokykla. 1993 m. rugsėjo 1 d. ši mokykla išaugo į pagrindinę mokyklą, 1999 m. rugsėjo 1 d. tapo pagrindine dešimtmete mokykla. 2004 m. prie Tarailių pagrindinės mokyklos reorganizavus Pilaitės pagrindinę mokyklą prijungtos pradinės klasės bei lopšelis-darželis „Raudonkepuraitė“. 2013 m. rugsėjo 1 d. Tarailių pagrindinė mokykla tapo Tauragės Tarailių progimnazija.

Direktoriai 
 Elena Stasiulienė
 Viktorija Paulauskienė
 nuo 2008 m. iki 2016 m. spalio 3 d. Remigijus Masteika
 nuo 2017 m. Elmyra Jurkšaitienė

Nuorodos 
 Mokyklos svetainė

Lietuvos progimnazijos
Tauragės rajono savivaldybės mokyklos
Tauragė
Lomių pagrindinė mokykla

Tauragės rajono Lomių pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lomiuose (Tauragės rajonas), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190471693. Steigėjas Tauragės rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

1923 m. įkurta mokykla. 1965 m. persikėlė į naują pastatą, kuriame vis dar veikia dabartinė mokykla.

2007 m. kaip Lomių pagrindinės mokyklos pradinis skyrius prijungta Šakviečio mokykla. Lomių pagrindinė mokykla 2020 m. reorganizuota prijungiant prie Skaudvilės gimnazijos, tapo pradinio ugdymo skyriumi. Vėliau skyrius uždarytas.

Direktoriai 
 Saulius Kasperavičius

Šaltiniai 

Buvusios Tauragės rajono savivaldybės mokyklos
Telšių kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų pagrindinė mokykla

Telšių kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšiuose, Džiugo g. 6, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195431076. Steigėjas – Telšių apskrities viršininko administracija, vėliau perėjo Telšių rajono savivaldybės pavaldumui.

Direktoriai 
 Dalia Jonauskienė

Šaltiniai 

Lietuvos kurčiųjų mokyklos
Buvusios Telšių rajono savivaldybės mokyklos
Degaičių pagrindinė mokykla

Telšių rajono Degaičių pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšių raj., Degaičiuose, Degaičių g. 5, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190582156. Steigėjas Telšių rajono savivaldybės taryba.

Direktoriai 

Dalija Simanauskienė

Degaičiai
Buvusios Telšių rajono savivaldybės mokyklos
Lieplaukės pagrindinė mokykla

Telšių rajono Lieplaukės pagrindinė mokykla – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšių raj., Lieplaukėje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 9058382. Steigėjas Telšių rajono savivaldybės taryba.

Istorija 
Pradžios mokykla Lieplaukėje įsteigta 1886 m. 1886–1949 m. mokykla buvo pradinė, 1949–2002 m. – septynmetė, aštuonmetė, devynmetė.

Ilgainiui sumažėjus mokinių mokykla tapo Telšių „Atžalyno“ vidurinės mokyklos Lieplaukės skyriumi. 2007–2008 m. Telšių „Atžalyno“ vidurinės mokyklos Lieplaukės pagrindinio ugdymo skyrius pertvarkytas į pradinio ugdymo skyrių. 2009 m. jame bebuvo likęs tik vienas komplektas – 2 ir 3 klasės. 2010 m. jis persikėlė į naujas patalpas. Vėliau skyrius panaikintas.

Buvęs mokyklos pastatas yra Lieplaukiškių bendrijos žinioje.

Direktoriai 

Darius Martinkus.

Išnašos 

Buvusios Telšių rajono savivaldybės mokyklos
Zacišius

Zacišius – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Babtų, netoli kelio .

Išlikusi buvusio dvaro sodyba. Šalia teka Striūna, prieina Zacišiaus miškas.

Istorija 

Spėjama, kad Zacišius gali būti Hermano Vartbergiečio Livonijos kronikoje 1372 m. minima vietovė Zazati.

Apie 1900 m. įkurtas nedidelis Zacišiaus dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Dasiūnai

Dasiūnai – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, išsimėtęs tarp Nevėžio kairiojo kranto (priešais Šušvės žiotis) ir kelio . Pro kaimą teka Urkos intakas Vinkšnupys bei Gynios intakai Derkys ir Sengynė. Kaime auga gamtos paminklas – Nevėžio dvilypis ąžuolas. Yra fermų kompleksas, keletas karjerų.

Istorija 
XX a. pr. Dasiūnų dalyje prie Nevėžio kranto buvo įsikūręs palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Senųjų Trakų Kęstučio pagrindinė mokykla

Senųjų Trakų Kęstučio pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakų raj., Senieji Trakai, Trakų g. 66a, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191817949. Steigėjas Trakų rajono savivaldybės taryba.

Istorija 

Senųjų Trakų lietuviškos mokyklos pradžia – 1967 m., kai lenkų pagrindinėje mokykloje įkurtos lietuviškos pradinės klasės. Lietuviškos klasės veikė iki 1973 m., vėliau jos buvo panaikintos, atkurtos 1980 m., o 1991 m. įkurta lietuviška pagrindinė mokykla.

1992 m. dalis klasių perkeltos į VAF „Nesta" administracinį pastatą. 1995 m. lapkričio 8 d. Trakų rajono savivaldybės sprendimu Nr. 179 mokyklai suteiktas Ldk Kęstučio vardas. 1996 m. mokykla reorganizuota į vidurinę, po metų rajono savivaldybė nupirko mokyklai AB „Nesta“ administracinį pastatą. 2000 m. Trakų INP iniciatyva prie įvažiavimo į mokyklą pastatyta Kęstučio ir Birutės skulptūra. 2001 m. mokykla reorganizuota iš vidurinės į pagrindinę.

Direktoriai 
 Ramutė Karpovičienė

Nuorodos 

 Mokyklos svetainė

Senieji Trakai
Trakų rajono savivaldybės mokyklos
Lietuvos pagrindinės mokyklos