Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija

Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija (LRT) – valstybei nuosavybės teise priklausanti viešoji įstaiga – nacionalinių radijo ir televizijos programų transliuotojas bei internetinė naujienų tarnyba. Transliuoja tris radijo programas – „LRT Radijas“ daugiausia dėmesio skiria aktualijoms ir populiariai muzikai, „LRT Klasika“ – kultūrinėms laidoms ir klasikinei muzikai, jaunimui skirta „LRT Opus“ groja nekomercinę muziką. Lietuvos televizija susideda iš programų „LRT televizija“ ir „LRT Plius“. Visos šios programos taip pat transliuojamos ir internetu. Užsienyje gyvenantiems lietuviams palydovu pasiekiama „LRT Lituanica“. Transliuojama pirmoji nacionalinė raiškiosios televizijos programa „LRT HD“.

Istorija

Radijas 
Lietuvos radijas atsirado panašiu metu, kaip ir daugelio kitų Europos šalių nacionaliniai transliuotojai. 1926 m. birželio 12 d. vakare reguliarias transliacijas pradėjo Kauno radijo stotis. Studija buvo įrengta stoties pastate, iš jos buvo skaitomi pranešimai, naujienos bei orų prognozės iš laikraščių, grojama muzika iš plokštelių. Studijos veiklą prižiūrėjo specialiai šiam reikalui sukurta Radijo taryba. 1926 m. pabaigoje radijo studiją sujungus telefono laidais su Valstybės teatru, imtos transliuoti operos. Tuomet Lietuvoje buvo 323 radijo imtuvai.

1929 m. įkurta Švietimo ministrui pavaldi įstaiga „Valstybės radiofonas“. 1939 m. Lietuvai grąžintas Vilnius su miesto radijo stotimi, kurią 1927 m. pastatė lenkai. Ji nuo 1939 m. lapkričio pradėjo veikti kaip Valstybės radiofono Vilniaus skyrius.

1940 m. birželio 15 d. Valstybės radiofoną užėmė Raudonoji armija. 1940 m. spalio 26 d. jis pertvarkytas į Radiofikacijos ir radiofonijos komitetą prie Lietuvos SSR Liaudies komisarų tarybos ir įjungtas į SSRS Visasąjunginio radiofikacijos ir radiofonijos komiteto sudėtį. Įkurtos naujos redakcijos, pradėtos transliuoti rusų kalbos pamokėlės, marksizmo ir leninizmo paskaitos, raudonarmiečių koncertai. Nutraukti ryšiai su Vakarų Europos šalimis, radijas tapo stalinistinės propagandos tribūna.

1941 m. birželį, prasidėjus SSRS-Vokietijos karui, trumpam (maždaug 2 savaitėms) atkurtas Valstybės radiofonas, po to jo pagrindu sukurtos dvi įstaigos – „Landessender Kauen“ ir „Landessender Wilna“ Vokietijos radijo kompanijos „Reichsrundfunk GmbH“ sudėtyje.

1944 m. Raudonajai armijai besiveržiant į Lietuvą, Kauno, Vilniaus ir Klaipėdos radijo stočių įrengimus vokiečiai išsivežė į Vokietiją, o Kauno radijo stotį susprogdino. Tų pačių metų liepą, Raudonajai armijai įžengus į Vilnių, atkurtas Lietuvos SSR LKT Radiofikacijos ir radiofonijos komitetas (vėl visasąjunginio komiteto sudėtyje), pradėtas tiesti laidinio radijo tinklas. 1945 m. pirmiausia atstatyta Kauno, paskui ir Vilniaus radijo stotis. 1953 m. birželį vietoj jo įkuriama Kultūros ministerijos Vyriausioji radijo informacijos valdyba, pavaldi SSRS Kultūros ministerijos Vyriausiajai radijo informacijos valdybai. 1956 m. pradėta transliuoti antroji radijo programa.

Radijas ir televizija 
1957 m. vasario 25 d. LSSR Kultūros ministerijos įsakymu Nr. 71 įkurta Vilniaus televizijos studija, pradėjusi reguliarias televizijos transliacijas tų pačių metų balandžio 30 d. Jos direktore paskirta Stanislava Borisienė, iki tol buvusi Vyriausiosios radijo informacijos valdybos viršininko pavaduotoja. 1957 m. balandžio 30 d. transliuota pirmoji Vilniaus televizijos studijos laida. Ši data laikoma Lietuvos televizijos gimtadieniu. 1957 m. birželį Vyriausioji radijo informacijos valdyba ir Vilniaus televizijos studija sujungtos į vieną įstaigą – Radijo ir televizijos komitetą prie Lietuvos SSR Ministrų tarybos (nuo 1970 m. rugsėjo – Valstybinis televizijos ir radijo komitetas). Vilniaus televizijos studiją Komiteto raštvedyboje imta vadinti „Televizijos studija“, o atsakingu už jos veiklą 1957 m. gruodžio 9 d. paskirtas Radijo ir televizijos komiteto pirmininko pavaduotojas Leonas Mykolaitis.

1965 m. pradėtos radijo transliacijos užsieniui anglų kalba. 1965 m. kovo 16 d. televizijos studijos direktoriumi paskirtas Vladas Leipus. 1975 m. vasario 26 d. transliuota pirmoji spalvota Lietuvos televizijos laida.

1990 m. kovą Valstybinis televizijos ir radijo komitetas atskirtas nuo SSRS Valstybinio televizijos ir radijo komiteto ir pertvarkytas, įkuriant Lietuvos Respublikos Seimui pavaldžią įstaigą „Lietuvos radijas ir televizija“ (LRT). 1993 m. sausio 1 d. LRT tapo Europos transliuotojų sąjungos (EBU) nariu. 1996 m. spalio 8 d. priimtas Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymas, kuriuo įkuriama valstybei nuosavybės teise priklausanti viešoji įstaiga „Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija“, perėmusi visas Lietuvos radijo ir televizijos teises ir pareigas. Nežiūrint pasikeitusio pavadinimo, palikta galioti santrumpa „LRT“. Tačiau žiniasklaidoje taip pat imta plačiai naudoti neoficialias santrumpas „LNRT“ ir „NRTV“.

Radijas, televizija ir internetas 
1998 m. sukurta sukurta interneto svetainė www.lrtv.lt. 1999 m. sausio 1 d. Lietuvos Radijo antroji programa, o liepos 1 d. – ir Pirmoji programa nustota transliuoti OIRT UTB bangų ruožu (66–74 MHz, vad. „senuoju UTB“).

2003 m. rugsėjo 29 d. Lietuvos radijo antroji programa pavadinta „Klasika“ ir paskirta klasikinei muzikai. Tais pačiais metais vasario 16 d. pradėta televizijos programos „LTV2“ transliacija. 2006 m. rugsėjo 1 d. pradėta transliuoti radijo programa jaunimui „Opus 3“. 2007 m. rugsėjį per palydovus pradėta transliuoti televizijos programa užsieniui „LTV World“.

2012 m. liepos 27 d. LRT pakeitė logotipus ir visų transliuojamų radijo ir TV programų pavadinimus – nuo tada prasideda santrumpa „LRT“.

2014 m. sausio 20 d. transliacijas pradėjo pirmasis nacionalinis raiškiosios televizijos kanalas Lietuvoje – „LRT HD“. 2017 m. HD formatu ėmė transliuoti ir LRT Kultūra, šis kanalas 2018 m. pervadintas į „LRT Plius“. 2015 m. LRT kanaluose neliko komercinės reklamos.

Cenzūra 
Griežta cenzūra Lietuvos eteryje buvo vokiečių ir sovietų okupacijos metais – nuo 1940 m. iki maždaug 1989 m. 1948 m. iš Maskvos atsiuntus įrašymo aparatūrą, visą radijo programą imta transliuoti tik iš įrašų. Ši cenzūra tęsėsi iki 1950 m. Nuo 1956 m. atmosfera ėmė švelnėti. Informacinių ir visuomeninių laidų cenzūra liko tokia pati, bet kitos laidos gavo daugiau laisvės. Tais metais radijas ėmė sparčiai populiarėti. Dėl savo masiškumo radijas buvo laikomas svarbia ideologine priemone, todėl nuolat plečiamas.

1987 m. buvo grįžta prie gyvo eterio – pradėta transliuoti pirmoji tiesioginė radijo laida „Klausiate – atsakome“. Atgimimo laikais panaikinta tiesioginė Valstybinio televizijos ir radijo komiteto priklausomybė nuo valdžios.

Valdymas ir finansavimas 
LRT Taryba yra aukščiausioji LRT valdymo institucija, atstovaujanti visuomenės interesams. Ji sudaroma 6 metams iš 12 asmenų – visuomenės, mokslo ir kultūros veikėjų. Nors LRT finansuojamas iš valstybės biudžeto, papildomų pajamų užsidirba ir iš reklamos. 1996 m. priimtas LRT įstatymas numatė galimybę LRT įvesti abonentinį mokestį, bet 2005 m. Seimas įstatymo redakcija tokią galimybę panaikino.

Vadovai 

 Antanas Sutkus – 1929–1934 m.
 Juozas Bieliūnas – 1934–1938 m.
 Eduardas Zabarauskas – 1938–1940 m.
 Juozas Banaitis – 1940 m. birželio 19 d. – 1941 m. birželio 22 d.
 Petras Babickas – 1941 m. birželis–liepa
 Juozas Baltušis – 1945–1946 m.
 Mira Bordonaitė – 1946–1951 m.
 Fridis Krastinis – 1951–1953 m.
 Jonas Januitis – 1953–1987 m.
 Juozas Kuolelis – 1987–1989 m.
 Domijonas Šniukas – 1989–1990 m.
 Skirmantas Valiulis – 1990–1992 m.
 Laimonas Tapinas – 1992–1995 m.
 Juozas Neverauskas – 1995–1996 m.
 Vytautas Kvietkauskas – 1996 m. gruodis – 1997 m. sausis ir 1997 m. spalis-gruodis
 Dalia Kutraitė – 1997 m. sausis-vasaris
 Arvydas Ilginis – 1997 m. vasaris-spalis ir 1997 m. gruodis – 1999 m. rugpjūtis
 Algirdas Trakimavičius – 1999–2000 m.
 Vaidotas Žukas – 2000–2001 m.
 Jūratė Sofija Laučiūtė – 2001 m. balandis-gegužė
 Valentinas Milaknis – 2001–2003 m.
 Kęstutis Petrauskis – 2003–2008 m.
 Audrius Siaurusevičius – 2008–2018 m.
 Mo­ni­ka Gar­ba­čiaus­kai­tė-Bud­rie­nė – nuo 2018 m.

Programos 
Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymas numato, kad Radijo dažnių strateginiame plane numatytais antžeminiais analoginiais radijo dažniais LRT gali transliuoti dvi televizijos ir keturias radijo programas. Šiuo metu LRT transliuoja šias programas:

Pastabos:

Radijas 

LRT transliuoja tris radijo programas per antžemines FM bangų ruožo stotis ir internetu:
 LRT Radijas – bendroji, nacionalinė
 LRT Klasika – klasikinės muzikos, nacionalinė
 LRT Opus – skirta jaunimui, nacionalinė

LRT generalinio direktoriaus pavaduotoja – radijo direktorė yra Guoda Litvaitienė, radijo naujienų tarnybos direktorius – Audrius Braukyla. Programos „LRT Klasika“ vadovė – Jolanta Kryževičienė, programos „LRT Opus“ vadovas – Darius Užkuraitis.

LRT radijo Naujienų tarnyba turi korespondentus ne tik didžiuosiuose šalies miestuose, bet ir regionuose. Radijo korespondentų punktai yra Alytuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje. Tai vienintelė  naujienų tarnyba šalyje turinti didelį bendradarbių užsienyje tinklą nuo JAV iki Maskvos, rengianti laidas lietuviams užsienyje bei laidas rusų kalba.

Radijo laidos 

 112
 60 minučių
 7 sporto dienos
 Antroji pavara
 Arčiau manęs
 Ars musica
 Atrask Lietuvą
 Donelaičiui – 300
 Etikos kodeksas
 Euroradijo koncertas
 Gamta – visų namai
 Gimtoji žemė
 Gyvoji istorija
 Iš radijo aukso fondo
 Ką man skaityti?
 Kaip žmonės gyvena
 Kasdienybės kultūra
 Kultūros savaitė
 Laida rusų kalba
 Laisvai! Laida kariams
 Lietuvos diena
 Likimai
 Litas prie lito
 Literatūros akiračiai
 LRT Aktualijų studija
 Manasis aš
 Mažoji studija. Dievo žodis
 Mažoji studija. Kultūra ir religija
 Mažoji studija. Muzikos menas
 Mažoji studija. Noriu tikėti
 Mažoji studija. Poetiniai skaitymai
 Mažoji studija. Popiežius ir pasaulis. Septintoji diena
 Mes, moterys
 Modus
 Musica sacra
 Muzikinė dėžutė
 Muzikinis pastišas
 Muzikinis vidudienis
 Namai namučiai
 Nežinau
 Nuo algos iki algos
 Operos vakaras
 Pašnekesiai apie tave ir kitus
 Po lyros ženklu
 Radijo paskaitos
 Radijo teatras
 Ryto allegro
 Ryto garsai
 Ryto garsų savaitė
 Ryto rasa krito
 Sankryža
 Santara
 Spaudos apžvalga
 Specialios laidos
 Sudie, XX amžiau
 Sveikata
 Sveikinimų ratas
 Šv. Mišios iš Vilniaus arkikatedros bazilikos
 Švelnūs tardymai
 Tarp Rytų ir Vakarų
 Tetos Betos viktorina
 Vaikų radijo teatras
 Vakaras su knyga
 Vakaro pasaka
 Vatikano radijas
 Vidurnakčio lyrika
 Vudstoko vaikai
 Žinios
 Žinių amžius
 Žmonės ir idėjos

Televizija 

LRT transliuoja penkias televizijos programas iš jų dvi HD formatu :
 LRT televizija – bendroji, nacionalinė, transliuojama per antžemines TV stotis ir palydovus.
 LRT Plius – kultūrinė šviečiamoji, nacionalinė, transliuojama per antžemines TV stotis.
 LRT Lituanica – skirta užsieniui, transliuojama tik per palydovus.
 LRT HD – transliuojama raiškiosios televizijos formatu.
 LRT Plius HD – transliuojama raiškiosios televizijos formatu.

LRT generalinio direktoriaus pavaduotojas yra Gytis Oganauskas, televizijos programų direkcijos direktorius – Andrius Korenka, TV naujienų tarnybos direktorė – Inga Larionovaitė.

Televizijos korespondentų punktai yra Alytuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje.

Internetas

Istorija 
Oficiali LRT interneto svetainė ir naujienų portalas – lrt.lt paleistas 2000 m. Tiesa, šios svetainės pirmtakas adresu lrtv.lt veikė nuo 1998 m. sausio 21 d. iki 2001 m. antros pusės. Svetainė buvo atnaujinta 2002, 2004 m. 2006 m. tapo naujienų portalu. Dar po metų buvo atnaujintas internetinis radijo ir televizijos laidų archyvas bei pradėtos transliuoti garso ir vaizdo naujienos. Informacija pateikiama lietuvių, anglų ir rusų kalbomis. 2012 m. vasarą, keičiant LRT prekės ženklą, pakeistas tinklavietės logotipas, o pati svetainė radikaliai atnaujinta.

Mediateka 
LRT yra pirmoji žiniasklaidos priemonė Lietuvoje, nuo 2007 m. teikianti nemokamą radijo ir televizijos laidų prenumeratos () paslaugą. Apie pusę metų naujausias LRT sukurtas radijo ir TV laidas galima žiūrėti archyve atsisiųsti. 2008 m. vasarą Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis internete paviešinti pirmieji suskaitmeninti LRT aukso fondai.
2012 m. birželio mėnesį LRT.lt portalas atnaujintas. 2013 m. balandžio 19 d. laimėjo LOGIN 2013 apdovanojimą geriausio tinklalapio kategorijoje. LRT mediatekoje yra sukaupta virš 30 000 nemokamai prieinamų garso ir vaizdo įrašų, galima tiesiogiai stebėti ir klausyti visų LRT transliuojamų programų, skaičius auga.

Naujienų portalo redaktoriai 
 Mindaugas Nastaravičius – 2006–2008 m.
 Virginijus Savukynas – 2008–2009 m.
 Vladimiras Laučius – 2012–2018 m.
 Mindaugas Jackevičius – nuo 2019 m.

Logotipai

Šaltiniai

Literatūra 
 Lietuvos radijas: viena diena ir 80 metų (teksto autorius Gintaras Aleknonis, istorinius vaizdus ir garsus parinko Jonas Korys). – Vilnius: Vaga, 2006. – 139 p.: iliustr. + 1 garso diskas (CD). – ISBN 5-415-01869-7

Nuorodos 
 Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos svetainė
 LRT radijo puslapis 
 LRT puslapis (archyvuotas 1998 m.)
 Svarbiausios LRT istorijos datos 
 LRT laidų mediateka
 LRT radioteka
 Radijo dažnių skyrimo radijo ir televizijos programoms transliuoti ir siųsti strategija
 Europos transliuotojų sąjungos svetainė

Lietuvos televizijos kanalai