joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Biliniškės

Biliniškės – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kalesninkų.

Istorija

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 28 žmonės, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bilotai (Širvintos)

Bilotai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Peliškių.

Gyventojai

Išnašos 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bimbos

Bimbos – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Panemunėlio kaimo.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
1893 m. sausio 25 d. kaime gimė Stanislovas Mačiulis – gydytojas chirurgas, spaudos bendradarbis.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Biniūnai I

Biniūnai I – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Nedzingės, 1 km į šiaurę nuo Tolkūnų, tarp Liubiečiaus, Bebruko ir Baudieriškio ežerėlių.

2017 m. kaimas pervadintas į Biniūnus I.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Birdekšniai

Birdekšniai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Rimšės.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Birdekšniuose 1940 m. balandžio 18 d. gimė Lietuvos istorikas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras Česlovas Mančinskas.

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Birentiškis

Birentiškis – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Raguvos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Biržiniškė

Biržiniškė – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Gubavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Biržtvininkai

Biržtvininkai – kaimas šiaurinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 3 km į šiaurę nuo Grūšlaukės.

Etimologija 
Pavadinimas kilo iš hidronimo Biržtva. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , .

Geografija 
Iš šiaurės ir vakarų kaimą supa Pėtaraičių miškas. Vakariniu žemių pakraščiu teka Pelkupis, o pietiniu – Biržtva (abu dešinieji Pievolupio intakai). Kaimą kerta kelias Plokščiai – Mažonai.

Istorija 
Kaimas atsirado XIX a. Iš pradžių tai buvo Mažonų kaimo vienkieminis užusienis, susiformavęs bendro naudojimo žemėje. Po baudžiavos panaikinimo tapo savarankišku kaimu. 1866 m. buvo 9 kiemai, 1923 m. – 8 ūkiai, 1974 m. – 2 sodybos.

Gyventojai

Literatūra 
 Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimais. – Švyturys – 1992 m. rugsėjo 9 d.

Šaltiniai

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Balzan FC

Balzano „Youths“ – Maltos futbolo klubas iš Balzano.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1920 m. Kitados žaidė aukščiausioje šalies lygoje.

2022–2023 m. rungtyniavo Maltese Challenge League (antra pakopa).

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 SOCCERWAY
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės

Balzan
Mosta FC

Mostos FC – Maltos futbolo klubas iš Mostos.

Istorija
Klubo ištakos siekia 1935 m.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SofaScore
 Flashscore
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės
 foot.dk (sezonai)

Mosta
Xghajra Tornadoes FC

Šgairos „Tornadoes“ – Maltos futbolo klubas iš Šgairos.

Angliškuose šaltiniuose žinomas Xgħajra Tornados Football Club, o trumpai vadinamas Xgħajra Tornados.

Istorija 
Klubas įkurtas 1985 m. Kitados rungtyniavo aukščiausiame divizione. 1997 m. debiutavo aukščiausioje lygoje, bet joje ilgam neįsitvirtino. 

Vėlesniais metais žaidė žemesniųjų divizionų pirmenybėse.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 Foot.dk (sezonai)
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės

Xghajra
Lija Athletic FC

Lijos „Athletic“ – Maltos futbolo klubas iš Lijos.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1949 m., kai oficialiai buvo įkurtas klubas.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SofaScore
 Flashscore
 Transfermarket
 Globalsportsarchive
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės
 Foot.dk (sezonai)

Lija
Saint Patrick FC

Zabaro „Saint Patrick“ – Maltos futbolo klubas iš Zabaro. 

Angliškuose šaltiniuose žinomas Żabbar Saint Patrick Football Club, o trumpai Żabbar Saint Patrick FC pavadinimais.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 Foot.dk (sezonai)
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės

Saint Patrick
Mellieha SC

Melihos SC – Maltos futbolo klubas iš Melihos.

Istorija 
Klubas įkurtas 1947 m. Yra žaidę elito divizione.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 Foot.dk (sezonai)
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės

Mellieha
Saint Andrews Luxol SC

Pembruko „Saint Andrews“ – Maltos futbolo klubas iš Pembruko Sent Endruso priemiesčio.

Istorija

1994–1997 m. buvo prisijungęs prie FC Birkirkara klubo.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 Facebook paskyra
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE 
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės
 Foot.dk (sezonai)

Saint Andrews Luxol
Naxxar Lions FC

Našaro „Lions“ – Maltos futbolo klubas iš Našaro.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1920 m. Tai pirmasis futbolo klubas, kuris buvo įkurtas šalies šiaurėje.

Pasiekimai

Sezonai 

|}

Šaltiniai

Nuorodos 
 SOCCERWAY
 SofaScore
 Flashscore
 Transfermarkt
 Globalsportsarchive
 RSSSF: čempionai
 RSSSF: lentelės
 Foot.dk (sezonai)

Naxxar
Vygintas Grinis

Vygintas Grinis (g. 1951 m. birželio 4 d. Kaune) – lietuvių inžinierius, valstybės tarnautojas, diplomatas.

Biografija 
1968 m. baigė Kauno 8-ąją vidurinę mokyklą, 1974 m. – KPI Automatikos fakultetą. 1979–1982 m. mokėsi KPI Skaičiavimo mašinų katedros aspirantūroje. Technologijos mokslų daktaras. Turi Nepaprastastojo pasiuntinio ir įgaliotojo ministro rangą.

1974–1979 m. buvo KPI mokslo darbuotojas, 1983–1991 m. – Skaičiavimo mašinų katedros docentas.

1991–1995 m. buvo Kauno miesto Tarybos pirmininkas.

1995–1998 m. dirbo UAB "Alna" skyriaus vadovu, KTU Visuomenės institucijų administravimo katedros docentu.

1998–2001 m. buvo Lietuvos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Čekijos Respublikoje ir Vengrijos Respublikai.

1999– 2014 m. buvo KTU Europos instituto docentas. 

2002–2015 m. buvo Kauno miesto savivaldybės Investicijų ir strateginio planavimo (ankst. pavadinimai:  Plėtros programų ir investicijų, Plėtros programų valdymo, Ekonominės plėtros) skyriaus vedėjas.

Nuo 2015 m. – VšĮ Kauno mokslo ir technologijų parko direktorius.

Virš 90-ties straipsnių kompiuterinių sistemų automatizuoto projektavimo, mikroprocesorinių sistemų modeliavimo ir testavimo, viešojo administravimo, informacinių sistemų taikymo valstybės administravime, verslo vystymo, ES struktūrinių fondų panaudojimo temomis autorius, parengė virš 10 metodinių priemonių skaičiavimo technikos, viešojo administravimo, Europos Sąjungos regionų plėtros mokymo klausimais. .

Nuorodos 
 Kas yra kas Lietuvoje. Vygintas Grinis

Šaltiniai 

Lietuvos inžinieriai
Lietuvos diplomatai
Lietuvos ambasadoriai Čekijoje
Kišiniovo šachta

Kišiniovo šachta (, ) – statybinio akmens gavybos įmonė šiauriniuose Kišiniovo (Moldavija) priemiesčiuose, įsteigta 1969 m. Įmonėje dirba 120 darbuotojų.

Telkinys 
Įmonė išgauna produkciją iš unikalaus Europoje iškasenų telkinio. Pjaunamųjų kalkakmenių telkinys buvo išžvalgytas 1968 m. Žinomos atsargos – 43,8 mln. m³. Telkinys Kišiniovo 1-asis () išsidėstęs palei magistralę Kišiniovas-Orhėjus, jo ilgis – 3,4 km, plotas – 544 ha. Beveik horizontalūs 5-10 m storio kalkakmenio klodai slūgso 60-130 m gylyje.
Įrengiant šachtą buvo iškasti apie 600 m ilgio nuožulnūs tuneliai, vedantys prie klodo.

Produkcija ir ekonominė veikla 
Išgaunami statybinio akmens blokai, išpjaunami specialiomis mašinomis, pasižymi aukšta kokybe, tinkami tiek gyvenamųjų, tiek kitokios paskirties pastatų statybai. Produkcija parduodama Moldavijoje ir už jos ribų.

Telkinio eksploatavimas nuožulniaisiais tuneliais leidžia susidarančias požemines erdves ateityje panaudoti kaip sandėlius, vyno saugyklas, grybų auginimo patalpas, civilinės gynybos patalpas ir kt. Įmonė tokias patalpas nuomoja.
Dar 1989 m. dalis susidariusių patalpų buvo perduota gamyklai „Mezon“, jose turėjo būti auginami silicio kristalai ir gaminamos elektroninės mikroschemos.

Nuorodos 
 А.О. Кишинёвская шахта. О Компании 

Kasyklos
Moldavijos įmonės
Kišiniovo municipijus

Kišiniovo municipijus – Moldavijos municipijus, kurio centras yra Kišiniovas.

Municipijų sudaro:
 Kišiniovo miestas
 6 kaimyniniai miestai:
 Syndžera
 Durleštis
 Vatra
 Kodras ()
 Vadul lui Vodė ()
 Krikova
 25 kaimai.

Municipijaus teritorija padalinta į 5 sektorius

Kišiniovo muncipijaus sektoriai 

Iki 1991 m. Kišiniovo sektoriai buvo vadinami vadinosi miesto rajonais.

Municipijaus sektoriai:
 Čentras (). Buvęs Lenino rajonas ().
 Bujukanis (). Buvęs Frunzės rajonas ().
 Botanika (). Buvęs Tarybų rajonas ().
 Ryškanis (). Buvęs Spalio rajonas ().
 Čiokana (). Pradžioje buvo Spalio rajono dalis, iš kurios XX a. 9-tą dešimtmetį buvo suformuotas Dniestro rajonas (), vėliau tapęs Čiokanos sektoriumi.

Sektorius valdo pretorių () vadovaujamos pretūros ()

Planuojami naujieji sektoriai 
2006 m. nutarta padidinti Kišiniovo plotą ir suformuoti naujus sektorius, kurie turės šiuolaikinę infrastruktūrą, verslo centrus, patogias magistrales. Tikimasi, kad naujų sektorių statymas leis išspręsti tiek būstų stygiaus, tiek transporto kamščių problemas.

Naujieji sektoriai:
 Steučeni Nojus ()
 Budeštis 2 ().

Moldavijos administraciniai vienetai
Bižai

Bižai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurę nuo Marcinkonių. Įsikūręs į pietus nuo Žiūrų, netoli Ūlos upės, Dainavos girios apsuptyje, prie miško keliuko tarp Žiūrų ir Marcinkonių. Į pietvakarius nuo Bižų telkšo Dėlinis. Yra kapinaitės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Byliškės (Kaišiadorys)

Byliškės – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, vakariniame Rumšiškių miestelio pakraštyje.

Istorija

1961 m. Byliškių kaimo vietoje įkurtos perkeltos Senosios Rumšiškės.

Šaltiniai

Gyvenviečių straipsniai be gyventojų skaičiaus lentelės
Panaikintos Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Bytautonys

Bytautonys – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4,5 km į šiaurę nuo Žilinų, prie Graužinės upelio, šalia Bytautonių miškas. Šalia telkšo maži ežerėliai (Graužeris, Alkas). Šalia praeina vieškelis .

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Blekiškės

Blekiškės – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Daneikių.

Gyventojai

Išnašos 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bliūdžiškiai

Bliūdžiškiai – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 8 km nuo Šunskų. Kaimas buvo žinomas kaip dalies Bliūdžių giminės tėviškė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Bliūdžiškiuose 1880 m. gimė Lietuvos Seimo narys (juo tapęs 1921 m.), karininkas Jonas Bliūdžius.

Šaltiniai 

Marijampolės savivaldybės gyvenvietės
Bliuvonys

Bliuvonys – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kurklių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Blūdikalnis

Blūdikalnis – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Bezdonių, šalia Blūdikalnio miško ir Vilniaus–Turmanto geležinkelio. Toliau pietuose plyti raistai.

Blūdikalnyje įsteigtos sodų bendrijos „Romuva“ bei „Ramunė“, kuriasi nausėdijos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Blusinė

Blusinė – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Skirlėnų. Per kaimą teka Jusinės upelis (Žeimenos intakas).

1926 m. kaime, ant Jusinės upelio kranto, buvo pastatytas vandens malūnas (iki šių dienų neišliko), aprašytas knygoje „Vandens malūnai Rytų Lietuvoje“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Bobėnai (Biržai)

Bobėnai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurę nuo Biržų, prie kelio .

Istorija

Bobėnai istorijos šaltiniuose paminėti 1570 m. 1956-1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 1899 m. vasario 25 d. – karininkas Petras Janonis.
 1902 m. spalio 6 d. – karininkas Mykolas Kregždė.
 1922 m. vasario 19 d. – pedagogė, tautodailininkė Monika Čalkauskaitė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bobiliškės

Bobiliškės – kaimas pietvakarinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Mosėdžio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Boblaukis

Boblaukis – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šikšnių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Jonas Juraitis (1926–2010) – Romos katalikų kunigas, teologas ir pedagogas, sielovados darbą dirbęs Šveicarijoje ir Lietuvoje.

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Bobulina

Bobulina – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kairiškių.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Bokiškė

Bokiškė – buvęs kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ylakių.

Ylakių apylinkės Bokiškės kaimas panaikintas 1977 m. kovo 30 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Bokiškiai

Bokiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šyvio šokdinimas

Šyvio šokdinimu vadinama Gražiškiuose tarp Kalėdų ir Trijų Karalių švenčiama šventė, kurios metu įvairūs persirengėliai lanko gyventojų sodybas ir atlieka jiems būdingus vaidmenis. Šyvio šokdinimas priskiriamas Užgavėnių švenčių ciklui.

Šventė buvo du kartus nufilmuota Lietuvos televizijos (1974 ir 2000 m.), apie ją sukurtas dokumentinis filmas. Šyvio šokdinimas laimėjo pirmą vietą 2003–2004 m. Kultūros ministerijos ir Lietuvos liaudies kultūros centro konkurse „Tradicija šiandien“.

Šyvio šokdinimo šventė yra švenčiama ir kai kuriose kitose Europos šalyse.

Istorija 
Šyvio šokdinimas pirmą kartą minimas XVIII a. rašytiniuose šaltiniuose. Anksčiau šį paprotį praktikavo daug Pietvakarių Lietuvos kaimų, tačiau iki šių dienų jis išlikęs tik Gražiškiuose. Manoma, jog šyvio šokdinimas yra kilęs iš Prūsijos.

Šventės eiga 
Šyvio šokdinime dalyvauja 16-20 personažų: šyvis, vadas, 4 kareiviai, šlavėjas, skambintojas, 2 muzikantai, keli čigonai, vedlys su meška, gandras, velnias, daktaras, kasininkas, žydas.

Žygiuojant eisenai per kaimą, priekyje žengia kareiviai, vedini savo vado. Jis, užėjęs į namus, pasisveikina, palinki gerų metų ir paklausia, ar šeimininkai priima, ar norės pasižiūrėti kaip šoka šyvis. Jei atsakymas teigimas, ženklą duoda skambintojas, kelią pašluoja šlavėjas, kareiviai sutraukia dainą. Tada, kol šoka šyvis, kiekvienas kaukės herojus atlieka savo vaidmenį. Pabaigus šokį, šeimininkai duoda lauktuvių, visi atsisveikina. Paskutinis namą palieka vadas.

Kaimo gyventojas Kazys Bakūnas taip prisimena šventę:

Šaltiniai

Literatūra 
 J. Lukoševičius, A. Petrulis, A. Žilinskas. Gražiškiai. 2002
 „Liaudies kultūra“, 2001 m., Nr 6., 26-34 psl.

Lietuvos šventės
Vilkaviškio rajono savivaldybė
Borovka

Borovka vadinami kaimai:

 Švenčionių rajone;
 Zarasų rajone.
Borovka (Zarasai)

Borovka – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 15 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Brasta (Marijampolė)

Brasta – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km nuo Purviniškės.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Antanas Prapuolenis (1894–1962), pedagogas, esperantininkas

Šaltiniai 

Marijampolės savivaldybės gyvenvietės
Brazgiai

Brazgiai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 11 km į pietus nuo Kurklių. Kaimo pietuose telkšo nedidelis Brazgių ežerėlis, apylinkėse prasideda Zizdros upelis. Keliukai link Plaštakos, Dejūnų, Žemaitkiemio.

Istorija 

1923 m. kaime buvo 16 sodybų. 1938 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius, tada turėjo 134 ha žemės. Brazgių kaime buvo Matikonių dvaras (išparceliuotas 1938 m.).

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Vytautas Butkus, biologas (g. 1930 m.);
 Bronius Tvarkūnas, kraštotyrininkas, tautodailininkas (g. 1933 m.).

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Braznava

Braznava – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Kuršėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Breckiai

Breckiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žaiginio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Brestovas

Brestovas – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus Turgelių.

Etimologija 

Kaimas tikriausiai pavadintas menant Povilą Bžostauską, XVIII a. netoliese buvusio Merkinės dvaro savininką.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Brižiai (Švenčionys)

Brižiai – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Magūnų, Neries dešiniajame krante (215 km nuo žiočių), priešais Brižius Vilniaus rajone. Kaimą supa miškai, ateina keliukas iš Noselėnų.

Brižiuose auga senas topolis (5,2 m apimties, keturkamienis), išlikę senovinių klojimų, puoštų kryželio formos kiaurraščiais elementais (apsaugai nuo perkūnijos).

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Brižiai (Vilnius)

Brižiai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, netoli Buivydžių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Brukaliai

Brukaliai – buvęs kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kletiškės.

Brukalių kapinynas 
Netoli kaimo yra Brukalių kapinynas, kuris buvo įrengtas nedidelėje Ančios slėnyje esančioje pakilumoje. Vėliau kapinyno rytinėje dalyje buvo įrengtos kaimo kapinės (kapinių vietoje išsiskiria apie 13×13 m dydžio apkastas pakilimas). Kapinynas yra datuojamas I tūkst. antr. p. – II tūkst. pr.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Brukninė

Brukninė – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Smalvų.

Istorija

XX a. pradžioje pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Brusavanka

Brusavanka – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Smalvų.

Istorija 

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bruzguliai

Bruzguliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Papilio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Būbeliai

Būbeliai – kaimas pietinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 3,5 km į pietryčius nuo Kretingos, 0,5 km į pietus nuo Dupulčių, prie kelio Kretinga–Gargždai.

Istorija 
XIX a. Bliūdsukių šiaurės vakarinėje dalyje susiformavo Būbelių užusienis, kuris minimas 1911 m. Kretingos parapijos mirusiųjų sąraše.

Vietovardis kilo iš asmenvardžio Bubelis daugiskaitinės formos.

Po 1915 m. tapo savarankišku kaimu, kuriame 1923 m. buvo 11 ūkių.

Apie 1945–1959 m. – Būbelių apylinkės administracinis centras.

1986 m. prie Būbelių prijungta panaikinto Bliūdsukių kaimo žemė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Gimė
 1904 m. balandžio 30 d. – Jokūbas Liauda-Liaudinskas, poetas, prozininkas, tremtinys;
 1920 m. lapkričio 30 d. – Juozas Aleksandravičius, Lietuvos filologas, pedagogas, humanitarinių mokslų daktaras.

Kultūros paveldas 
 Bliūdsukių senosios kapinės, vad. Maro kapeliais (XVIII–XIX a.);
 Bliūdsukių koplytėlė su Švč. Marijos Maloningosios skulptūra (koplytėlė – XX a. I pusė, skulptūra – XIX a.).

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Būbliškė (Šilalė)

Būbliškė – buvęs kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Vingininkų.

Panaikintas 1988 m. birželio 22 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Bučeliai

Anksčiau Bučeliais vadinosi Bučeliškės kaimas.

Bučeliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Obelių. 

Nuo Bučelių matyti laukuose auganti saugoma Mataučiznos guoba.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Bučiai (Panevėžys)

Bučiai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Naujamiesčio. 

Saugomas Bučių ąžuolas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Bučiškė

Bučiškė – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Juodeikių.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Bučiūnai (Raseiniai)

Bučiūnai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Verėduvos, tarp greitkelio  ir plento , šalia prasideda kelias .

Istorija 
XX a. pr. buvo Bučiūnų kaimas ir palivarkas Mankūnų valsčiuje. Šis priklausė Sirtautams, vėliau – Levanevskiams.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Bučniai

Bučniai – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Šateikių ir 3 km į šiaurės rytus nuo Aleksandravo, abipus Liepgirių-Šateikių kelio.

Etimologija 

Kaimo pavadinimas kilo iš pirmojo naujakurio Bučnio pavardės (asmenvardinis vietovardis).

Istorija 

Manoma, kad kaimas susiformavo XVII–XIX a. kaip Papievių kaimo užusienis.
 
1846 m. Kartenos parapijos Bučnių kaime buvo 8 valstiečių dūmai. 1849 m. kaimas priklausė Šateikių dvaro grafui Aleksandrui Pliateriui, kuriam Aleksandravo palivarke dirbo 108 baudžiauninkai iš Bučnių ir kai kurių aplinkinių kaimų. Panaikinus baudžiavą, 1870 m. grafui Pliateriui išperkamuosius žemės mokesčius mokėjo 29 Bučnių kaimo valstiečiai. Vakariniame kaimo žemių pakraštyje XIX a. įsikūrė Bučnių užusienis, kuriame stovėjo kelios vienkieminės sodybos.

Nuo 1861 m. kaimas priklausė Kartenos valsčiui.

1918 m. pabaigoje Bučniuose pas mažažemį Žilinską susirinko Bučnių, Bulikų, Papievių, Puidogalio, Grabšyčių ir Liepgirių kaimų valstiečių atstovai, nutarę įkurti Kartenos valsčiaus darbo ir vargingųjų valstiečių tarybą, valdžiusią valsčių iki 1919 m. vasario mėn.

1923 m. kaime buvo 11 valstiečių sodybų. Per 20 ha žemės Šiauliai, Ramanauskai, Badauskai, Arlauskiai, Mažeikos, Domarkai. Žemė ūkininkams buvo išdalinta rėžiais. Prieš II-jį pasaulinį karą buvo paruoštas vienkieminių ūkių planas, tačiau jį įgyvendinti sutrukdė karas.

1931–1932 m. palei kaimo šiaurinį pakraštį nutiestas Kretingos–Telšių geležinkelis ir pastatyta Šateikių geležinkelio stotis. Kaimo gyventoja Pakalniškienė atidarė maisto parduotuvę ir restoraną „Rambynas“, tarpininkavo superkant iš ūkininkų bekonus, kurie Šateikių stotyje buvo pakraunami į vagonus ir eksportuojami į Angliją.

Po karo į Sibirą buvo ištremti Antanas Domarkas su žmona, Ona Ramanauskienė, Smilingiai, Valė Žilinskienė, Juozas Šiaulys su šeima. Į mišką pasitraukė ir partizanais tapo broliai Domarkai.

1945 m. kaime buvo atidarytas Stropelių pradinės mokyklos III komplektas, kuris netrukus tapo savarankiška Bučnių pradine mokykla. 1946–1948 m. jai vadovavo mokytoja Stefa Jagminienė.

Panaikinus Kartenos valsčių, kaimas nuo 1950 m. priklausė Salantų rajono Šateikių apylinkei, kuri 1959 m. perduota Plungės rajonui.

Pokariu kaimas nyko. Šiandien išlikusios sodybos telkiasi apie Šateikių geležinkelio stotį. Kaimo dvasiniu gyvenimu nuo pokario laikų rūpinasi Šateikių parapijos kunigai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Būda (Vilkaviškis)

Būda – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Dugnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Būdai I

Būdai I – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Grinkiškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Būdai (Ariogala)

Būdai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ilgižių III, prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Budaviskas

Budaviskas – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 7 km nuo Tarprubežių.

Pavadinimo kilmė 
Vietovardis kilęs iš  ʻdidelis namas, erdvus pastatasʼ.

Gyventojai

Nuorodos 
 Budowisko Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom I, psl. 441 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Būdbaliai

Būdbaliai – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km nuo Liudvinavo, prie Marijampolės tvenkinio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Marijampolės savivaldybės gyvenvietės
Būdiniai

Apie gramatinę kategoriją žr. Būdinys.

Būdiniai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Būdos (Varėna)

Būdos – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Panočių, Dainavos girios (Būdų miško) apsuptyje, 2,5 km nuo Gudijos sienos.

Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 31 žmogus, iš kurių 22 užsirašė lietuviais ir 9 lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Budraičiai (Raseiniai)

Budraičiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Ilgižių III.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Budraičiuose 1933 m. rugsėjo 10 d. gimė Lietuvos žurnalistas, redaktorius Antanas Mačianskas.
 Budraičiuose 1935 m. liepos 28 d. gimė Lietuvos filosofas, pedagogas, žurnalistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras Feliksas Mačianskas.

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Budriai (Radviliškis)

Budriai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šiaulėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Budriškė II

Budriškė II – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, netoli Ceikinių.

Gyventojai

Išnašos 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Bugeniškis

Apie kaimą Ukmergės rajone žr. Bugeniškis (Ukmergė).

Bugeniškis – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Kavarsko.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Buginiai

Apie kaimą Biržų rajone žr. Būginiai.

Buginiai – kaimas šiaurinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 2 km į rytus nuo Grūšlaukės, prie Salantų–Grūšlaukės–Benaičių kelio.

Etimologija 
Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Buginis daugiskaitos. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , , .

Geografija 
Kaimo žemės plyti lygumoje. Šiaurėje jas supa Juodupėnų miškų masyvo Juodaičių miškas, o pietuose – Grūšlaukės miškų masyvas. Rytuose kaimas ribojasi su Bajoraliais, vakaruose – Laukeliais. Rytiniu pakraščiu teka Pestupis (dešinysis Salanto intakas). Kaimą kerta kelias Salantai–Grūšlaukė–Benaičiai.

Istorija 
Kaimas žinomas nuo XIX a. Priklausė Grūšlaukės dvarui. 1821 ir 1843 m. kaime buvo 3, 1866 m. – 4 kiemai. 1846 m. nurodoma buvus 15 dūmų. 

Dvasiniais gyventojų reikalais rūpinosi Grūšlaukės bažnyčios kunigai.
 
1888 m. kilus ginčui tarp Grūšlaukės dvaro valdytojo ir Grūšlaukės bendruomenės, 24 Buginių, Grūšlaukės ir Smeltės kaimų ūkininkai iš Žaliminės miško išsivežė 47 dvaro paruoštus rąstus, kuriuos jie laikė valstiečių nuosavybe. Vilniaus teismo rūmuose Grūšlaukės seniūnui buvo iškelta byla, kuri dėl įrodymų stokos nutraukta.

1923 m. buvo 7 ūkiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Buiviliškė (Vidiškės)

Buiviliškė – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Rimšėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Buivydai (Šalčininkai)

Buivydai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Pabarės, prie Kubiankos upelio, netoli jo santakos su Maltupiu, prie Šalčios–Tetėnų miškų.

XIX a. pab. kaimas buvo Eišiškių valsčiuje, priklausė Pabarės dvarui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Buivūnai

Buivūnai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žaslių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Būkliškė

Būkliškė – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Tverečiaus, apie kilometrą nuo Lietuvos ir Baltarusijos valstybės sienos, prie kelio . Į šiaurę nuo kaimo teka Dysna, o pietuose tyvuliuoja Vytėnų pelkė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Bulotai (Kaišiadorys)

Bulotai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Žiežmarių. Yra kapinės.

Etimologija 

Bulotai – asmenvardinis vietovardis. Iki 1926 m. dvaras vadinosi Vandapoliu, bet buvo išparceliuotas, o didžiausias sklypas atiteko karo veikėjui J. J. Bulotai.

Istorija

Iki 1924 m. čia buvo Vandapolio dvaras, minimas nuo XIX a.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Bulvėniškis

Apie kaimą Biržų rajone žr. Bulvėniškis (Biržai).

Bulvėniškis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Rokiškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Bumbulai

Apie puošinį žr. Bumbulas.

Bumbulai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Liolių.

Gyventojai

Išnašos 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Bundiškės

Bundiškės – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kruonio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Anicetas Simutis

Anicetas Simutis (1909 m. vasario 11 d. Tirkšliuose, Mažeikių apskritis – 2006 m. kovo 8 d. Niujorke, JAV) – ekonomistas, diplomatas, pirmasis atkurtos Lietuvos valstybės ambasadorius Jungtinėse Tautose.

Biografija 
1929 m. baigė Telšių Vyskupo Valančiaus gimnazijos 7 klases, 1930 m. Kauno „Aušros“ gimnaziją. 1931–1935 m. studijavo ekonomiką VDU, buvo vienas iš korporacijos „Ramovė“ steigėjų. Nuo 1931 m. dirbo Lietuvos užsienio reikalų ministerijoje, 1936 m. perkeltas dirbti Lietuvos generalinio konsulato Niujorke sekretoriumi. 1937–1940 m. studijas tęsė Kolumbijos universitete Niujorke ir čia apgynė magistro laipsnį. 1939 m. paskirtas konsuliniu atašė. Bendradarbiavo leidiniuose „Tautos ūkis“, „Lietuvos aidas“, „Darbininkas“, „Dirva“, „Lietuvių dienos“, „Vienybė“, angliškame žurnale „America“.

1940 m. sovietams uždarius Lietuvos diplomatines atstovybes, A. Simutis nepakluso reikalavimams ir Lietuvos generalinis konsulatas Niujorke tęsė veiklą. 1951 m. sausio mėn. jis paskirtas vicekonsulu. 1967 m. JAV valstybės departamentas pripažino A. Simutį Lietuvos generaliniu konsulu Niujorke. Šias pareigas ėjo iki pat Lietuvai atkuriant valstybingumą. 1991 m. paskirtas pirmuoju Lietuvos atstovu Jungtinėse Tautose. Juo dirbo iki 1994 m. 

Anicetas Simutis buvo aktyvus lietuvių išeivijos bendruomenės narys, daugelio straipsnių JAV lietuvių spaudoje autorius. Artimai bendradarbiavo su Bendru Amerikos lietuvių šalpos fondu (BALF), Vyriausiuoju Lietuvos išlaisvinimo komitetu (VLIK) ir Tautos fondu. Keliavo ir skaitė pranešimus lietuvių bendruomenėms JAV, Argentinoje, Brazilijoje, Urugvajuje ir Venesueloje, pristatė Lietuvą besidominčioms visuomenės grupėms bei spaudos atstovams, 1953 m. parengė ir išleido „Pasaulio lietuvių žinyną“. 2007 m. gegužės 22 d. perlaidotas Antakalnio kapinėse.  2009 m. apie jį išleista knyga „Anicetas Simutis: 60 metų Lietuvos diplomatinėje tarnyboje“ (sudarytojai Rimantas Morkvėnas ir A. Simučio vaikaitė rašytoja Laima Vincė Sruoginis).

Bibliografija 
 The economic reconstruction of Lithuania after 1918. – New York: Columbia University Press, 1942. – 148 p.
 Pasaulio lietuvių žinynas = Lithuanian world directory. – New York: Lithuanian Chamber of Commerce, 1953. – 366 p.: iliustr.
 Pasaulio lietuvių žinynas = Lithuanian world directory. – New York: Lietuvių prekybos rūmai, 1958. – 464 p.: iliustr.

Įvertinimas 
 1994 m. DLK Gedimino  3 laipsnio ordinas 
 1999 m. DLK Gedimino 1 laipsnio ordinas

Šaltiniai

Literatūra 
 Anicetas Simutis: 60 metų Lietuvos diplomatinėje tarnyboje (sud. Rimantas Morkvėnas, Laima Vincė Sruoginis). – Vilnius: Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras: LR užsienio reikalų ministerija, 2007. – 463 p.: portr. – ISBN 978-9986-757-84-9

Nuorodos 
 Politikos idealistas / veidas.lt, 2007-05-24, Nr. 21
 Minimos 100-osios iškilaus Lietuvos diplomato gimimo metinės 

|-

Atašė
Lietuvos ambasadoriai prie Jungtinių Tautų
Lietuvos diplomatai
JAV lietuviai
Nacionalinis Amerikos istorijos muziejus

Nacionaliniame Amerikos istorijos muziejuje laikomas, saugomas bei eksponuojamas Jungtinių Amerikos Valstijų socialinės, politinės, kultūrinės, mokslinės ir kariuomenės istorijos palikimas. Tarp eksponuojamų daiktų yra originalioji „Žvaigždėtoji vėliava” () bei Dorotės rubininė šlepetė iš 1939 metų JAV miuziklo „Ozo šalies burtininkas”. Nacionalinis Amerikos istorijos muziejus yra Smithsonian instituto dalis, ir yra išsidėstęs JAV sostinėje Vašingtone, nacionalinėje alėjoje.

JAV nacionalinė alėja
Istorijos muziejai
Ričardas Šlepavičius

Ričardas Šlepavičius (g. 1970 m. balandžio 7 d. Plungėje) – Lietuvos diplomatas, Lietuvos ambasadorius Italijoje (2017–2022 m.), Pietų Korėjoje (nuo 2022 m.).

Biografija 
1988 m. baigė Plungės 5-ąją vidurinę mokyklą, 1994 m. – Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą. 1992–1994 m. kartu mokėsi VU Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute.

1993–1996 m. buvo Lietuvos užsienio reikalų ministerijos NVS šalių skyriaus trečiuoju, antruoju ir pirmuoju sekretoriumi. 1996–1998 m. dirbo Maskvoje, Lietuvos ambasados pirmuoju sekretoriumi. 1998–2001 m. buvo Lietuvos Generalinis konsulas Kaliningrade.

2001–2003 m. dirbo URM Vidurio Europos šalių skyriaus patarėju, 2003–2005 m. prezidento patarėjo pavaduotojo patarėju.

2005–2008 m. buvo Lietuvos ambasados Turkijos Respublikoje patarėjas, ministras patarėjas (2006–2007 m. tuo pat metu – laikinasis reikalų patikėtinis Azerbaidžane).

2008 m. grįžo į Lietuvą, buvo URM Administracinio departamento direktoriaus pavaduotojas, 2009 m. – šio departamento direktorius.  Nuo 2011 m. nuolatinio Lietuvos atstovo ES pavaduotojas (Briuselyje). 2014-2017 m. vadovavo URM Personalo departamentui.

Nuo 2017 m. rugpjūčio 1 d. buvo Lietuvos Respublikos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Italijos Respublikoje, Maltos ir San Marino Respublikose bei Lietuvos nuolatinis atstovas prie Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos. 2022 m. gegužės 26 d. paskirtas pirmuoju Lietuvos ambasadoriumi Pietų Korėjoje, reziduojančiu Seule.

Turi nepaprastojo pasiuntinio ir įgaliotojo ministro diplomatinį rangą.

Šaltiniai 

Lietuvos konsulai
Lietuvos ambasadoriai Italijoje
Adolfas Venskus

Adolfas Venskus (1924 m. Klaipėdoje – 2007 m. rugpjūčio 23 d. Paryžiuje) – lietuvių chemikas, išeivijos veikėjas, diplomatas.

Biografija 
Studijas pradėjo Kauno universitete, Paryžiaus Sorbonoje baigė chemijos mokslus.

1944 m. pasitraukė į Prancūziją, kur dirbo inžinieriumi įvairiose chemijos ir metalurgijos pramonės įmonėse.
A. Venskus buvo aktyvus įvairių tarptautinių organizacijų – Europos judėjimo, Krikščionių demokratų internacionalo – narys, priklausė Prancūzijos lietuvių bendruomenei.

1983–1988 m. vadovavo Strasbūre veikusiam Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto Europos padaliniui, taip pat – Pasaulio pabaltijiečių santalkos atstovybei. Daug prisidėjo rengiant 1983 m. sausio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl padėties Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje – šia rezoliucija buvo pasmerkta Baltijos valstybių okupacija ir neteisėtas prijungimas prie Sovietų Sąjungos.

1990 m., kai Lietuva neturėjo oficialių diplomatinių atstovybių, padėjo įsteigti Baltijos šalių informacijos biurą Briuselyje.
1991 m. paskirtas Lietuvos įgaliotuoju atstovu ryšiams su Europos Parlamentu ir Taryba, o kiek vėliau – nepaprastuoju ir įgaliotuoju ambasadoriumi prie Europos Sąjungos ir NATO. Šias pareigas ėjo iki 1995 m.

Vėliau iki pat mirties dirbo Lietuvos ambasados Prancūzijoje garbės patarėju Europos klausimais..

Apdovanotas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžiumi, Belgijos karaliaus Didžiojo karininko laipsnio medaliu..

Nuorodos 
 A. Saudargas: prisimenant ambasadorių Venskų ir pirmuosius valstybės žingsnius į Europą

Šaltiniai 

Lietuvos inžinieriai
Lietuvos diplomatai
Lietuvos ambasadoriai prie Europos Sąjungos
Lietuvos ambasadoriai prie NATO
Prancūzijos lietuviai
Kongreso aukso medalis

Kongreso aukso medalis () - tai apdovanojimas skiriamas Jungtinių Valstijų Kongreso, ir kartu su Prezidento laivės medalius yra aukščiausias civiliams asmenims skiriamas apdovanojimas Jungtinėse Valstijose. Apdovanojimas skiriamas asmenims, pasižymėjusiems išskirtiniais darbais arba tarnyba saugumui, klestėjimui ir nacionaliniams Jungtinių Valstijų interesams. Amerikos pilietybė apdovanojimui gauti nereikalinga. 

Apdovanojimai
Aukso apdovanojimai
Bundziškės

Bundziškės – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km nuo Gudelių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Burbai (Šakiai)

Burbai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kriūkų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Burbiškė II

Apie kaimą prie Karklėnų žr. Burbiškė I.

Burbiškė II (iki 2015 m. Burbiškė, Naujoji Burbiškė) – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Kražių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Burbiškės (Trakai)

Burbiškės – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Bražuolės.

Gyventojai

Žymūs žmonės

 Antoni Longin Baranowski (1854-1922), karininkas

Nuorodos 
 Burbiszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XV, cz.1, psl. 275 (lenk.)

Šaltiniai 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Burbonys

Burbonys – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Žilinų, prie Duobupio, prie Burbonių miško.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Burgaičiai (Raseiniai)

Burgaičiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Paliepių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Burneikos

Burneikos – viensėdis Varėnos rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Matuizų, 2 km į pietus nuo Urkionių, Dainavos girioje tarp Blankos ir Pasgrindos upelių.

Iki XX a. vid. – palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Burniškiai (Pakruojis)

Burniškiai – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 11 km nuo Lygumų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Burniškiuose 1900 m. liepos 7 d. gimė Lietuvos veterinarijos gydytojas, veterinarijos mokslų daktaras, Lietuvos veterinarijos akademijos rektorius Jonas Nainys.

Šaltiniai 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
Burokai (Kalvarija)

Burokai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 9 km nuo Sangrūdos.

Istorija  
Nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Įsikūrė XVI a. – XVII a., priklausė Seivų dvarui, išsiplėtė XIX a., prijungus gretimus Knypavo ir Buiviškių kaimus. Tai buvo tipiškas feodalinės sistemos rėžinis sodžius, išsidėstęs   prie kelio iš Punsko į Būdvietį, Užukalnių kaimynystėje. 1765 m. pirmą kartą minimo Seivų dvaro sąraše nurodomos tik dvi Burokų sodybos, o 1789 m. jų jau buvo septynios su 37 gyventojais.

Praslinkus prūsmečiui, gyventojų padaugėjo: 1827 m. dvaro sąraše minimi jau 68 žmonės, o šalia buvusiosiose Buiviškėse – 26 gyventojai. Po Buiviškių prijungimo, 1880 m. Burokuose buvo jau 40 sodybų su 219 žmonių.

Prieš Pirmąjį pasaulinį karą ir jo metu kaime veikė slapta lietuviška daraktorių mokykla. 1920 m. pagal Suvalkų sutartį demarkacinė linija perskyrė kaimą į dvi dalis: į Burokus Lenkijos pusėje, kur liko dešimt ūkių su 238 ha žemės ir 54 gyventojais, ir Burokus (Kalvarija) Lietuvos pusėje.

Gyventojai

Nuorodos 
 Buraki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom I, psl. 473 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Burokaraistėlė

Burokaraistėlė – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 19 km į šiaurės rytus nuo Merkinės, prie Burokaraisčio ežero, Dainavos girioje. Pasiekiamas keliukais, atsišakojančiais nuo toliau pietuose praeinančio kelio . Veikia kaimo turizmo sodyba „Vila Ūla“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Butanavičiai

Butanavičiai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 4 km nuo Kamšų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Butkaučizna

Butkaučizna – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Inturkės.

Istorija 
1901 m. kaimas minimas Inturkės juodraštinėje priešvedybinių apklausų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Butkiai

Butkiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Šaukoto.

Istorija 
Buvusi Butkių (Dufarancijos) palivarko teritorija. 1923 metų gyventojų surašymo duomenimis kaime buvo 9 ūkiai.

Sovietmečiu dalis kaimo priklausė Radviliškio miškų ūkio Šaukoto girininkijai, dalis – Šaukoto kolūkiui. Buvusio palivarko pastate veikusi pradinė mokykla, čia atvažiuodavo autoparduotuvė (maždaug apie 1970 metus). Dabartiniu metu beveik visa buvusio kaimo teritorija apaugusi mišku. Žemės ūkiui naudojama apie 35 ha teritorija.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Butkiškė (Pakražantis)

Butkiškė – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Pakražančio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Butkiškės (Kaišiadorys)

Butkiškės – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Varkalių. 

Yra saugomas Butkiškių akmuo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Butkūnai (Alytus)

Butkūnai – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Alytaus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Butrimoniai

Butrimoniai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Krekenavos, prie Linkavos upelio. Pro kaimą eina Krekenavos–Truskavos kelias. Stovi kryžius tremtiniams.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Butrimoniuose 1935 m. sausio 16 d. gimė Lietuvos inžinierius hidrotechnikas, technologijos mokslų daktaras Leonas Katkevičius.
 Aleksandras Barauskas (1899–1940) – Lietuvos pasienio policininkas.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Buzaičiai

Buzaičiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Giedraičių.

Istorija 
Kaimas minimas 1780 m. Giedraičių mirusiųjų metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Cegelnė (Molėtai)

Cegelnė – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Joniškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Cegelnė (Gelvonai)

Cegelnė – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, netoli Gelvonų.

Gyventojai

Išnašos 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Cegelnia (Sariai)

Apie kaimą Molėtų rajone, vadintą Cegelnia, žr. Molinka.

Cegelnia – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Šutų. Sudaro viena sodyba Trakų miške.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Cezariškis

Cezariškis – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Alantos.

Istorija 
1657 m. Alantos metrikų knygos de loco Caesarka (iš vietos Cezarka) galima tapatinti su dab. Cezariškiu. 1921 m. minimas juodraštinėje Balninkų priešvedybinės apklausos knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Cibonys

Cibonys – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Vydenių, prie Dainavos miško ir Cibonių tvenkinio.

XX a. pr. kaimas buvo Lydos apskrities Kaniavos valsčiuje.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 42 žmonės, iš kurių 24 buvo užrašyti lenkais ir 18 lietuviais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Cibūliai

Cibūliai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Seirijų, šalia kelių  ir  sankirtos, prie Cijūniškės miško. Netoliese telkšo ežeras Seirijis.

Istorija 
Kaimo pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Cibū̃lis, Cibùlis.

XIX a. Cibūlių kaimas (anksčiau – šlėktų okolica) pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių ir parapiją.

TSRS laikais buvo smėlio karjeras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Cigoniškiai (Joniškis)

Cigoniškiai – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Stupurų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Cikabūdė

Cikabūdė – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Skriaudžių, prie kelio . Pro kaimą teka Baubupis, rytų pusėje auga Pagraižio miškas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ciplintiškis

Ciplintiškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Papilio.

Istorija

1984 m. kaimas buvo panaikintas, bet 2018 m. atkurtas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ciruliai

Ciruliai – buvęs kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Laugalių.

Istorija 
2017 m. kaimas panaikintas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ciuliškės

Ciuliškės – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Smalvų, prie kelio .

Istorija 
XX a. pr. Ciuliškių palivarkas pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Smalvų valsčių. Buvo Eitminavičių valda.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Cypinai

Cypinai – buvęs kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 1 km nuo Notėnų.

Notėnų apylinkės Cypinų kaimas panaikintas 1977 m. kovo 30 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Cyrailė

Cyrailė – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Sangrūdos.

Istorija

Pavadinimo kilmė 
Vietovardis kildinamas iš asmenvardžio *Cyráilis ar pan. (plg. pavardė Cýras).

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Juozas Pajaujis-Javis (1894–1973), Lietuvos visuomenės veikėjas, publicistas.

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Čebeliškė (Ringaudai)

Čebeliškė – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 5 km nuo Ringaudų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Čebiliai

Čebiliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Panemunio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Čečetai

Čečetai – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje pusiaukelėje tarp Jūrės ir Kazlų Rūdos, Kazlų Rūdos miškuose. Per kaimą eina geležinkelis, teka upė Pilvė. Kaime veikia kaimo turizmo sodyba „Retro“.

Kaimas anksčiau buvo žinomas kaip Kirsnakavizna, bet po Antrojo pasaulinio Karo populiaresniu tapo pavadinimas Čečetai, nes buvo trumpesnis ir lengviau tariamas bei rašomas. Tarpukario rašytiniuose šaltiniuose kaimo pavadinimas yra Kirsnakavizna. Vietinių gyventojų nuomone pavadinimas Čečetai pritapo nuo kaimo gyventojų pavardės Čečeta. Šiuo metu kaime gyventojų šia pavarde nėra.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Čečiškiai (Biržai)

Čečiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Kučgalio. Vakarinė kaimo dalis yra Kupiškio rajone.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Čepeliškės

Čepeliškės – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Bikėnų. IX–XII a. Čepeliškių pilkapiai (sampilai iki 14 m skersmens ir 2,5 m aukščio, apjuosti grioviais). Anksčiau kaimą sudarė 3 gyvenvietės – Čepeliškės I, Čepeliškės II ir Čepeliškės III.

Gyventojai

Išnašos 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Čepelūnai

Čepelūnai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Vydenių, prie Uosupio upelio (Čepelūnų tvenkinio). Praeina kelias .

Istorija 
XX a. pr. buvo Čepelūnų palivarkas ir dvaro valda Lydos apskrities Kaniavos valsčiuje. 1865 m. buvo Kaminskių valda, kaimiškosios apylinkės centras.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 36 žmonės, iš kurių 30 buvo užrašyti lenkais ir 6 lietuviais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Čepukai

Apie kaimą Biržų rajone žr. Čepukai (Biržai).

Čepukai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Gaidės, prie Apvardų ežero, netoli sienos su Baltarusija. Eina kelias , atšaka į Švikščionis.

Istorija 
XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 1921 m. surašymo duomenimis čia gyveno 127 žmonės, visi lenkai. Buvo Dūkšto–Drujos geležinkelio stotelė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Čepukai (Biržai)

Čepukai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Klausučių, prie Juodupės upelio.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Čerkosai

Čerkosai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Pašušvio, Šušvės kairiajame krante, priešais Mėnaičius. Praeina kelias , atšaka į Paberžius. Iš šiaurės prieina Legečių ir Paberžių miškai. Stovi pakelės koplytėlė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Černiukiškė

Černiukiškė – buvęs kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Simno, pelkėtoje vietoje. Iki melioracijos čia buvo Černiukiškės ežerėlis.

Istorija 
Simno apylinkės Černiukiškės kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Červiškės

Červiškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, netoli Lavoriškių.

Gyventojai

Išnašos 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Čibirikai

Čibirikai – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Raudėnų.

Istorija 
Ardomame senkapyje rasta Marko Aurelijaus sestercija. 1962 m. moneta pateko į Telšių Kraštotyros muziejų. Moneta neskelbta.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės