joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
2022–2023 m. CONCACAF Tautų lyga

2022–2023 m. CONCACAF Tautų lyga – antrasis CONCACAF Tautų lygos sezonas, trukęs nuo 2022 m. birželio 2 d. iki 2023 m. liepos.

Tvarka 
Lygoje komandos suskirstomos į tris divizionus po kelias grupes pagal pajėgumą. Grupių nugalėtojai iškopia į aukštesnį divizioną, o A diviziono grupių nugalėtojai – į finalinį turnyrą. Pralaimėtojai krenta į žemesnį divizioną.

Kartu vyksta atranka ir į 2023 m. CONCACAF Aukso taurę: į ją tiesiogiai patenka 1–2 vietas A diviziono grupėse užėmusios komandos, bei B diviziono grupių nugalėtojai. A diviziono grupėse 3 vietas užėmusios komandos, B diviziono grupėse 2 vietas užėmusios komandos ir C diviziono grupių nugalėtojai patenka į atrankinį turnyrą.

Varžybos

A divizionas

A grupė 

  1:1 
  3:1 
  3:0 
  1:1

B grupė 

  2:0 
  2:0 
  5:0 
  0:0

C grupė 

  0:1 
  1:2 
  4:0 
  2:1

D grupė 

  3:1 
  2:2 
  5:0 
  1:1

B divizionas

A grupė 

  0:1 
  2:1 
  3:0 
  1:0 
  0:1 
  0:2 
  3:1 
  2:1

B grupė 

  0:0 
  1:2 
  2:1 
  3:2 
  2:6 
  3:2 
  3:0 
  6:0

C grupė 

  1:0 
  2:1 
  2:2 
  1:0 
  0:2 
  0:2 
  4:1 
  4:0

D grupė 

  2:0 
  0:2 
  2:0 
  2:3 
  1:1 
  1:1 
  2:0 
  1:0

C divizionas

A grupė 

  1:1 
  1:4 
  2:2 
  3:2 
  0:2 
  8:2 
  2:0 
  2:0

B grupė 

  0:0 
  3:0 
  2:3 
  1:1

C grupė 

  0:0 
  1:1 
  0:1 
  2:0

D grupė 

  1:1 
  1:1 
  0:3 
  6:0

Šaltiniai 

CONCACAF futbolo varžybos
2022 sporte
2023 sporte
Bonero vyrų futbolo rinktinė

Bonero vyrų futbolo rinktinė – nacionalinė futbolo komanda, atstovaujanti Bonero salą Karibų jūros regione, priklausančią Nyderlandams. Ji pavaldi Bonero futbolo federacijai, kuri nuo 2014 m. priklauso CONCACAF, bet nėra FIFA narė.

Istorija 
Bonero futbolo federacija įsteigta 1960 m., ir nuo to laiko Bonero rinktinė rungtyniaudavo daugiausia draugiškose varžybose su kitomis olandų salomis (Aruba, Kiurasao). Tarptautiniame lygmenyje Bonero futbolininkai atstovavo Nyderlandų Antilų rinktinei. 2010 m. panaikinus Nyderlandų Antilus, panaikinta ir jų rinktinė – ją pakeitė Kiurasao rinktinė, o Bonero rinktinė įgijo savarankiškos komandos statusą. 2013 m. tapo Karibų salų federacijos nare. 2014 m. Boneras priimtas į CONCACAF ir įgijo teisę rungtyniauti CONCACAF rengiamuose turnyruose.

Vėliau Boneras pateikė prašymą tapti FIFA nare, tačiau jis nebuvo patenkintas.

Dalyvavimas tarptautiniuose turnyruose

CONCACAF Aukso taurė 
 2015 – 
 2017 – 
 2019–2021 –

Karibų taurė 

 2014 – 
 2017 –

CONCACAF Tautų lyga 
 2019–20 – 34 (C divizionas)
 2022–23 –

ABSC turnyras 
Turnyras tarp Bonero, Kiurasao, Arubos ir Surinamo rinkinių.
 1 vieta – 2011 m.
 2 vieta – 2021 m.
 3 vieta – 2013 m.
 4 vieta – 2010, 2012, 2015 m.

Šaltiniai 

Amerikos vyrų futbolo rinktinės
Nyderlandų Antilai
2022 m. Europos fechtavimo čempionatas

2022 m. Europos fechtavimo čempionatas – 35-asis geriausių Europos fechtavimo sportininkų čempionatas, kuris vyko birželio 17 d. – birželio 22 d. Turkijos mieste Antalijoje.

Vyrai

Moterys

Medalių lentelė

Lietuva čempionate 

Individualios varžybos

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

Fechtavimo varžybos
2022 sporte
Turkijos sportas
Mantas Bendžius

Mantas Bendžius (žinomas Mantas Ben sceniniu vardu; g. 1997 m. Jurbarke) – Lietuvos muzikos atlikėjas.

Biografija 
Būdamas keturiolikos metų pradėjo lankyti jaunimo teatrą „Vaivorykštė“. Kartu su vadovais pastatytus spektaklius jie rodydavo įvairiuose Lietuvos miestuose, vyko į teatrų festivalius. Šis pomėgis Bendžiaus gyvenime tęsėsi net penkerius metus. Visą tą laiką vaikiną lydėjo ir tėvų padovanota gitara. Turi brolį socialinių tinklų žvaigždę Deividą Bendžių.

2019 m. baigė Lietuvos muzikos ir teatro akademijos aktoriaus profesiją, ten vienas iš jo mokytojų buvo Vidas Bareikis. Po studijų bandė aktoriaus darbą, filmavosi keliose reklamose.

Vaidino Gyčio Padegimo, Dalios Ibelhauptaitės, Vido Bareikio ir kt. spektakliuose.

Diskografija

Albumai

Filmografija 
 2018 m. – Paradize89, rež. Madara Dislere.

Šaltiniai 

Lietuvos atlikėjai
Lietuvos dainininkai
Danijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Danijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužės d.;
 s turnyras prasidėjo 2022 m. x d., finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

2022–2023 m. Superlyga 
 Superliga – aukščiausioji futbolo lyga. Dalyvavo 12 komandų.

2022–2023 m. sezono dalyviai

2022–2023 m. Danijos pirmasis divizionas 
 Danijos pirmasis divizionas yra antros pakopos pirmenybės.
 2022/23 m. pirmenybėse dalyvavo 12 komandų.(EN)

2022–2023 m. sezono dalyviai 
 Dalyviai 2022–2023 m. sezone

 Šaltiniai: flashscore archyvai ir RSSSF duomenų bazė.

2022–2023 m. Danijos futbolo taurė 
 Danijos futbolo taurė – pagrindinis taurės turnyras Danijoje.
 🏆  iškovojo Danijos futbolo taurę.

Finalo rungtynės

Šaltiniai

Nuorodos 
 Danskfodbold.com
 RSSSF duomenų bazė
 SOCCERWAY

Danijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Pajūriškių Šv. Roko koplyčia

Pajūriškių Šv. Roko koplyčia, dar vadinama Bikavėnų koplyčia – veikianti katalikų koplyčia, esanti Šilutės rajono savivaldybėje, Pajūriškių ir Bikavėnų kaimų (Vainuto sen.) paribyje, Pajūriškių kapinėse, prie kelio . Priklauso Vainuto Šv. Jono Krikštytojo parapijai. Vyksta tradiciniai Šv. Roko atlaidai.

Istorija 

Šv. Roko koplyčia pastatyta 1880 m. kapinėse, kurios priklausė Žvingių parapijai. Koplyčia po Žvingių bažnyčios gaisro buvo kiek padidinta ir ilgai tarnavo kaip pagrindinė bažnyčia padegėlių parapijos tikintiesiems – nuo 1915 iki 1939 m. Kapinių vartai ir šalia koplyčios stovintys akmeniniai antkapiniai koplytstulpis ir kryžius pastatyti XIX a. 8-ajame dešimtmetyje. Juos nutašė liaudies meistras Bonifacas Norvaiša (1841-1913).

Architektūra 

Šv. Roko koplyčia yra regioninis architektūros ir sakralinis paminklas. Įregistruota saugoma nuo 2003 m. Ji stovi vienoje ašyje su kapinių tvoros vartais. Sumažintu masteliu atkartoja dvibokštės bažnyčios formas.

Statinys stačiakampio plano, dvibokštis, halinis, su trisiene apside, kompaktiško tūrio. Stogas virš pagrindinio pastato tūrio dvišlaitis, apsidinėje dalyje - trišlaitis, uždengtas skarda. Priekinėje stogo dalyje, virš trikampio frontono, įtaisytas kvadratinio plano skardinis bokštelis su rutuliu ir metaliniu kryžiumi viršūnėje. Stovi du kvadratiniai, nuo žemės kylantys bokštai, užsibaigiantys piramidiniais stogais su rutuliais ir metaliniais viršūnių kryžiais. Simetriški bokštai virš stogo apkalti skardos lakštais, šiek tiek išsikišę į priekį ir šonus. Dešiniajame bokšte kabo nedidelis varpas, kuriuo skambinama iš balkono. Durų ir langų angos stačiakampės, virš pagrindinių durų yra dvi arkinės langų angos. Pagrindinės durys medinės, dvivėrės, su apkaustais, šoninės durys – vienvėrės.

Koplyčios viduje stovi didelis, drožiniais papuoštas medinis altorius su tabernakuliu. Prieš altorių įrengta medinė tvorelė. Vargonų choro balkonėlis taip pat su medine tvorele. Lubos ir grindys neoriginalios, pakeistos.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Sakrali Lietuva. Pajūriškių koplyčia sakralilietuva.lt

Šilutės rajono koplyčios
2022 m. Lietuvos automobilių ralio čempionatas

2022 m. Lietuvos automobilių ralio čempionatas (LARČ) – ralio čempionatas, kurį organizavo Lietuvos automobilių sporto federacija (LASF). Čempionatą sudarė 6 etapai, tarp kurių buvo vienas bendras Lietuvos ir Lenkijos čempionato etapas.

Tvarkaraštis

Rezultatai

Nugalėtojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Lietuvos automobilių sporto federacijos tinklalapis

2022 sporte
Lietuvos ralio čempionatai
UAB Hennordic

UAB „Hennordic” – metalo gamybos ir apdirbimo įmonė Lietuvoje, priklausanti AB „Umega Group” grupei. Įmonė yra įsikūrusi Ukmergėje. UAB „Hennordic“ dirba apie 300 darbuotojų, bendras gamybinis plotas sudaro 15 000 m².

Įmonės generalinis direktorius – Tomas Džiugas.

Istorija 
Įmonės ištakos siekia 1919 m., kai buvo įkurta gamykla, gaminusi ir remontavusi nesudėtingas žemės ūkio paskirties mašinas. Užėjus sovietams, 1940 m. nacionalizuota ir perorganizuota į automobilių remonto gamyklą, o 1944 m. pertvarkyta į ketaus liejinių gamyklą.

1965–1990 metais įmonė atidarė žemės ūkio technikos gamyklą bei pradėjo vykdyti stūmoklio žiedų ir vožtuvų gamybą. Tuometinis įmonės pavadinimas buvo „Vienybė“.

Nuo 1991 m. iki 2007 m. įmonė plėtė veiklą Vakarų Europoje, tiekdama detales baldų gamintojams. Pradėtos teikti kontraktinės gamybos paslaugos.

2008 m. prekės ženklą „Vienybė” įsigijo AB „Umega group”.

2016 m. AB „Umega Group” susijungė su Walter Th. Hennecke GmbH (Vokietijos įmone) ir įsigijo UAB „Biokaitra”.

2017 m. pagrindiniu verslo modeliu tapo kontraktinė gamyba. Prekės ženklas „Vienybė” buvo pakeistas į „Hennordic”.

2019 m. įmonė šventė 100 metų jubiliejų.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

Lietuvos įmonės
Ukmergė
Rally Žemaitija

„Rally Žemaitija“, „Žemaitijos ralis“ – Lietuvos automobilių ralio čempionato etapas, rengiamas Kelmės rajone. Varžybos vyksta kasmet be pertraukų nuo 2014 m. Ralį organizuoja Kelmės ASK.

Istorija 
Žemaitijos ralis vyko dar sovietmečiu. Po nepriklausomybės atgavimo, pirmą kartą ralis buvo suorganizuotas 2003 m. Ralio bazė būdavo Šiauliuose arba Rietave, o nuo 2016 m. - Kelmėje.

2014 m. Žemaitijos ralis buvo ir Baltarusijos ralio čempionato 2-asis etapas

2016 m. Žemaitijos ralis buvo ir Latvijos ralio čempionato 4-asis etapas

2021 ir 2022 m. Žemaitijos ralis buvo ir Lenkijos ralio čempionato (RSMP) etapas.

Nugalėtojai 

 LARČ – Lietuvos automobilių ralio čempionatas
 BRČ – Baltarusijos ralio čempionatas 
 LVRČ – Latvijos ralio čempionatas
 RSMP– Lenkijos ralio čempionatas ()

Šaltiniai

Nuorodos 
Oficiali ralio svetainė

Lietuvos ralio varžybos
Lietuvos automobilių sportas
Automobilių sporto renginiai‎
Prancūzijos ministras pirmininkas

Prancūzijos ministras pirmininkas (), oficialiai Prancūzijos Respublikos ministras pirmininkas () – Prancūzijos Respublikos vyriausybės vadovas ir Ministrų Tarybos pirmininkas.

Ministras pirmininkas užima antrą aukščiausią postą Prancūzijoje po Prancūzijos prezidento. Ministrą pirmininką skiriantis, bet negalintis atleisti prezidentas gali prašyti jo atsistatydinimo. Prancūzijos vyriausybę, įskaitant ministrą pirmininką, gali atleisti Nacionalinė Asamblėja. Po paskyrimo ministras pirmininkas pasiūlo prezidentui ministrų sąrašą. Ministro pirmininko pasirašyti dekretai ir sprendimai, kaip ir beveik visi vykdomosios valdžios sprendimai, yra administracinės teismų sistemos priežiūros objektas. Kai kurie dekretai priimami gavus Valstybės Tarybos (), kuriai pirmininkauti turi ministras pirmininkas, patarimą. Ministrai savo ministerijų programas gina premjerui, kuris daro biudžetinius sprendimus. Tai, kiek tuos sprendimus turi priimti ministras pirmininkas ar prezidentas, dažnai priklauso nuo to, ar jie priklauso tai pačiai politinei partijai. Jei taip, prezidentas gali būti ir valstybės vadovas, ir de facto vyriausybės vadovas, o ministras pirmininkas – jo pavaduotojas.

Žanas Kasteksas atsistatydino iš ministro pirmininko pareigų 2022 m. gegužės 16 d., o prezidentas Emanuelis Makronas tą pačią dieną jo įpėdine paskyrė darbo, užimtumo ir integracijos ministrę Elizabet Born. Jos vyriausybė buvo paskelbta po keturių dienų, gegužės 20 d. Born yra tik antroji moteris, einanti ministrės pirmininkės pareigas. Iki šiol vienintelė moteris, vadovavusi Prancūzijos ministrų kabinetui, buvo Edit Kreson, dirbusi nuo 1991 m. gegužės iki 1992 m. balandžio mėn.

Prancūzijos ministrai pirmininkai 
Sąraše pateikiami Penktosios Prancūzijos Respublikos ministrai pirmininkai.

Šaltiniai 

Premjerų sąrašas nuo 1958 m.

Ministrai pirmininkai
Prancūzijos politinė sistema
Lenkijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Lenkijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužės d.
 s turnyras prasidėjo 2022 m. rudenį, o finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

Supertaurės rungtynės 

 Raków Częstochowa nugalėjo varžovus rezultatu 2-0 ir iškovojo trofėjų.

2022–2023 m. Ekstraklasa 
 Ekstraklasa – aukščiausia futbolo lyga. Dalyvavo 16 komandų.

Pokyčiai lygoje

Galutinė komandų rikiuotė 
 ... tapo šalies čempionais. Tai buvo x šio klubo čempionų titulas.

2022–2023 m. Pirma lyga 
 Pirma lyga – antros pakopos pirmenybės;
 2022–2023 m. sezone dalyvavo 18 klubų.

Galutinė komandų rikiuotė

2021–2022 m. Lenkijos futbolo taurė 
 Lenkijos futbolo taurė () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Lenkijoje.

Finalo rungtynės 

 ... finale nugalėjo varžovus rezultatu  ir iškovojo šalies futbolo taurę.

Šaltiniai

Nuorodos 
 RSSSF duomenų bazė:
 Čempionų sąrašas
 Lenkijos futbolo taurės turnyro finalai
 Lygos taurės finalai
 Supertaurės finalai
 Ekstraklasa flashscore
 Taurės turnyras flashscore

Lenkijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Penktoji Prancūzijos Respublika

Penktoji Respublika () – dabartinė Prancūzijos respublikinė valdymo forma. Ją 1958 m. spalio 4 d. nustatė Šarlis de Golis pagal Penktosios Respublikos Konstituciją. Penktoji Respublika atsirado žlugus Ketvirtajai Respublikai, pakeitusi buvusį parlamentinį valdymą su pusiau prezidentine sistema, ir padalijusi prezidento, kaip valstybės vadovo, ir ministro pirmininko, kaip vyriausybės vadovo, galias.

De Golis, kuris buvo pirmasis Penktosios Prancūzijos Respublikos prezidentas, išrinktas 1958 m. gruodžio mėn., tikėjo stipraus valstybės vadovo vaidmeniu, kurį apibūdino kaip įkūnijantį „tautos dvasią“.

Penktoji Respublika yra trečias pagal trukmę Prancūzijos politinis režimas po Senojo režimo paveldimų ir feodalinių monarchijų (vėlyvieji viduramžiai – 1792 m.) ir parlamentinės Trečiosios Respublikos (1870–1940 m.).

Priešistorė 
Ketvirtąją Respubliką sugriovė kolonijinės problemos: nesėkmingai baigėsi 1946−1954 m. karas Indokinijoje su Vietnamo komunistais ir 1954 m. prasidėjusi Alžyro krizė. Nedidelė, bet aktyvi gyventojų mažuma reikalavo taikytis su Alžyro patriotais, kariuomenė nenorėjo dar vieno pralaimėjimo. Manydami, kad vyriausybė tarsis su sukilėliais, kariškiai paėmė valdžią Alžyre, kilo karinio perversmo ir pilietinio karo pačioje Prancūzijoje pavojus. Rezultatų nedavė ir Prancūzijos (ir Jungtinės Karalystės, Izraelio) kariniai veiksmai prieš Egiptą 1956 m. (Sueco krizė). Vadovaujantys politikai priėmė sprendimą į valdžią pakviesti populiarų, jau Antrojo pasaulinio karo metais už aktyvų dalyvavimą Pasipriešinimo judėjime didžiulį autoritetą visuomenėje pelniusį Šarlį de Golį. Šis sutiko, ir 1958 m. birželio 1 d. Nacionalinis Susirinkimas balsų dauguma priėmė sprendimą jam suteikti įgaliojimus valdyti šalį. 1958 m. rugsėjo 28 d. referendumu priimta nauja šalies konstitucija ir įkurta Penktoji Respublika.

Penktosios Respublikos prezidentai 

Šaltinis:

Penktosios Respublikos ministrai pirmininkai 

Šaltinis:

Penktosios Respublikos institucijos

Šaltiniai 

Prancūzijos vyriausybė
Pajūrio dvaro parkas

Pajūrio dvaro parkas – parkas, esantis Šilalės rajono savivaldybėje, Pajūrio miestelyje, buvusio Pajūrio dvaro sodybos teritorijoje. Parkas netaisyklingos konfigūracijos, dalijamas pagrindinės miestelio Dariaus ir Girėno gatvės, kelio , netoli buvusios žemės ūkio mokyklos. Dvaro laikotarpio mišraus stiliaus parke driekiasi sodintų medžių alėjos, auga savaiminių medžių ir krūmų, yra trys nedideli tvenkiniai. Kitoje gatvės pusėje (buvusio bravoro teritorija) pokaryje įrengtas naujas Pajūrio parkas su retesnių rūšių augalais.

Parko struktūra 

Pajūrio dvaro sodybos planinė-erdvinė struktūra atvaizduota matininko G. Lopato sudarytame 1910 m. plane. Teritorijos šiaurinė dalis žemesnė pirmojoje dešiniojo Jūros upės kranto terasoje, pietinė dalis dalinai išsidėsčiusi šlaite - antrojoje upės terasoje. Sodybą sudarė pagrindinis reprezentacinis kiemas, parkas, sodas ir ūkinė dalis. Į pagrindinį kiemą iš Šilalės-Šilutės vieškelio vedė dvi viena kitai statmenos alėjos. Medinis ponų namas stovėjo vakarinės alėjos ašyje. Išlikę vertingų dvaro laikotarpio parko tūrinės erdvinės kompozicijos fragmentų teritorijos pietinėje dalyje, kur stovėjo ponų namas. Tai senoji alėja, vedusi į gyvenamąjį namą, parterio aikštelė šalia trečiojo tvenkinio, dekoratyviniai krūmai šalia aikštelės ir senieji parko medžiai. Gyvenamasis ponų namas nugriautas, jo vietą žymi augančios eglės. Stovėję dvaro parko vartai – balto mūro, dviejų arkų statinys.

Parko šiaurės rytų ir šiaurės vakarų dalyse auga lapuočių medžių alėjos, kur vyrauja uosiai, klevai, skroblai. Yra pavienių medžių, tarp kurių klevai, uosiai, mažalapės liepos, beržai, skroblai. Yra išskirtinių saugomų medžių, kurie paskelbti gamtos paveldo objektais. Šalia trečio tvenkinio auga Pajūrio parko ąžuolas, netoli – Pajūrio parko tuopa.

Telkšo trijų tarpusavyje susisiekiančių tvenkinių sistema centrinėje dalyje. Iš jų pirmajame tvenkinyje suformuota nedidelė apskrito plano salelė. Joje pastatyta balto mūro skulptūra.

Šaltiniai 

Pajūris (Šilalė)
Šilalės rajono paveldas
Lietuvos parkai
Nacionalinė sporto agentūra

Nacionalinė sporto agentūra (NSA) - Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijai (ŠMSM) pavaldi sporto valdymo organizacija, atsakinga už sporto politikos įgyvendinimą aukšto meistriškumo sporto ir fizinio aktyvumo srityse.

Istorija 
2020 m. uždarius Lietuvos olimpinį sporto centrą (LOSC) bei Kūno kultūros ir sporto departamentą (KKSD) išryškėjo ŠMSM resursų trūkumai sporto politikos formavime, administravime ir įgyvendinime. 2022 m. sausio 18 d. buvo priimta nauja sporto įstatymo redakcija, ir balandžio 27 d. imtasi kurti Nacionalinę sporto agentūrą. NSA pradėjo veiklą 2022 m. liepos 1 d. Numatyta kad 2023 m. NSA valdys apie 60 mln. eurų biudžetą.

Kritika 
2022 m. liepos mėnesį NSA buvo kritikuojama, kad nėra numatyto nė vieno etato, kuris būtų atsakingas ar kontroliuotų sutartų varžybų problemą.

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

Šaltiniai 

Lietuvos Respublikos Vyriausybės įstaigos
Lietuvos sporto organizacijos
Ketvirtoji Prancūzijos Respublika

Ketvirtoji Prancūzijos Respublika () – respublikinė Prancūzijos vyriausybė, gyvavusi 1946–1958 m. Valstybės valdymas buvo grindžiamas ketvirtosios respublikos konstitucija. Daugeliu atžvilgių tai buvo Trečiosios Respublikos atgimimas, gyvavusios nuo 1870 m. per Prancūzijos ir Prūsijos karą iki 1940 m. per Antrąjį pasaulinį karą ir patyrusios daug tų pačių problemų. Prancūzija 1946 m. ​​spalio 13 d. priėmė Ketvirtosios Respublikos konstituciją.

Nepaisant politinės disfunkcijos, Ketvirtoji Respublika išgyveno didelio ekonomikos augimo erą Prancūzijoje ir tautos socialinių institucijų bei pramonės atstatymą po Antrojo pasaulinio karo, padedant JAV Maršalo planui. Taip pat prasidėjo suartėjimas su buvusia ilgamete prieše Vokietija, o tai savo ruožtu paskatino Prancūzijos ir Vokietijos bendradarbiavimą ir galiausiai Europos Sąjungos vystymąsi.

Taip pat buvo bandoma stiprinti vykdomosios valdžios galią, kad būtų užkirstas kelias iki karo buvusiai nestabiliai situacijai, tačiau nestabilumas išliko ir Ketvirtojoje Respublikoje valdžia dažnai keitėsi – per 12 metų istoriją buvo 21 administracija. Be to, vyriausybė negalėjo priimti veiksmingų sprendimų dėl daugelio likusių Prancūzijos kolonijų dekolonizacijos. Po daugybės krizių, svarbiausia 1958 m. Alžyro krizės, Ketvirtoji Respublika žlugo. Šalies vadovas karo metu Šarlis de Golis grįžo iš pensijos ir pirmininkavo pereinamojo laikotarpio administracijai, kuriai buvo suteikta teisė parengti naują Prancūzijos konstituciją. Ketvirtoji Respublika buvo panaikinta 1958 m. spalio 5 d. po visuotinio referendumo, kuriuo buvo įsteigta šiuolaikinė Penktoji Respublika su sustiprinta prezidento valdžia.

Šaltiniai 

Prancūzijos istorija
Prancūzijos parlamentas

Prancūzijos parlamentas () – aukščiausioji Prancūzijos atstovaujamoji institucija, kurią sudaro dveji rūmai: Nacionalinė Asamblėja ir Senatas. Kiekvienų rūmų vieta ir vaidmuo valstybės valdžios institucijų sistemoje yra nustatyta Konstitucijoje, organiniuose įstatymuose ir jų reglamentuose. Abu parlamento rūmai rengia teisėkūros sesijas atskirose Paryžiaus vietose: Senatas renkasi Liuksemburgo rūmuose, o Nacionalinė Asamblėja – Burbonų rūmuose.

Kiekvieni rūmai turi savo nuostatus ir darbo tvarkos taisykles. Tačiau kartais jie gali susirinkti kaip vieni rūmai, kurie yra vadinami Prancūzijos parlamento kongresu (). Tokiu atveju kongresas sušaukiamas Versalio rūmuose, siekiant peržiūrėti ir pakeisti Prancūzijos Konstituciją.

Nacionalinė Asamblėja turi daugiau galių nei Senatas.

Istorija 
Prancūzijos parlamento, kaip įstatymų leidžiamosios institucijos, nereikėtų painioti su įvairiais Senojo režimo parlamentais Prancūzijoje, kurie buvo teisingumo teismai ir tribunolai, atliekantys tam tikras politines funkcijas.

Žodis „parlamentas“ šiuolaikine šio termino reikšme atsirado Prancūzijoje XIX a., konstitucinės monarchijos laikais. Jis nebuvo paminėtas jokiame konstituciniame tekste iki 1948 m. Ketvirtosios Respublikos Konstitucijos. Jo forma – vienerių, dviejų ar daugiau rūmų – ir funkcijos skyrėsi įvairiuose politiniuose režimuose ir pagal įvairias Prancūzijos konstitucijas:

Pastabos

Šaltiniai

Nuorodos 
  (prancūzų k.)
 Site of the CHPP (Comité d'histoire parlementaire et politique) and of  Parlement(s), Revue d'histoire politique (prancūzų k.)

Prancūzijos teisinė sistema
Prancūzijos vyriausybė
Prancūzijos politinė sistema
Čekijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Čekijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužės d.
 s turnyras prasidėjo 2022 m. liepos d., finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

2022–2023 m. Čekijos futbolo Pirma lyga 
 Čekijos futbolo Pirma lyga arba Fortuna:Liga – aukščiausioji futbolo lyga.
 Dalyvavo 18 komandų.

2022–2023 m. Čekijos futbolo Antra lyga 
 Čekijos futbolo Antra lyga () – antros pakopos pirmenybės.

Galutinė komandų rikiuotė 
  ... tapo pirmenybių nugalėtojais ir pateko į 2022/23 m. Superlygą.

2022–2023 m. Čekijos futbolo taurė  
 Čekijos futbolo taurė – pagrindinis taurės turnyras Čekijoje, vykstantis nuo 1939 metų.
 Turnyro finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

Finalo rungtynės 

 ✔️ <span style="background-color: #FFFF00">...</span> finale rezultatu - nugalėjo varžovus ir iškovojo šalies futbolo taurę.

Šaltiniai

Nuorodos 
 RSSSF duomenų bazė:
 Čekijos čempionų sąrašai
 Čekijos futbolo taurės turnyrai
 2020–2021 m. sezonas
 Pirma lyga flashscore
 Taurės rezultatai flashscore

Čekijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Dragon Ball Super: Super Hero

Dragon Ball Super: Super Hero () – 2022 m. japonų anime kovos menų fantastinis nuotykių filmas, kurį režisavo Tetsuro Kodama, o scenarijų parašė „Dragon Ball“ serijos kūrėjas Akira Torijama. Tai dvidešimt pirmas „Dragon Ball“ filmas, ketvirtas, sukurtas tiesiogiai dalyvaujant Torijamai, antrasis su „Dragon Ball Super“ prekės ženklu ir pirmasis, sukurtas daugiausia naudojant 3D animaciją. 

Filme pasakojama apie Gohano ir Pikolo misiją išgelbėti pasaulį nuo naujai reformuotos Raudonojo Kaspino armijos. Iš pradžių filmas Japonijoje turėjo būti išleistas 2022 m. balandžio 22 d., tačiau dėl neautorizuoto įsilaužimo į „Toei Animation“ tinklą buvo išleistas birželio 11 d.

Nuorodos 

 Dragon Ball Super: Super Hero. IMDB
 Dragon Ball Super: Super Hero. Rotten Tomatoes

Išnašos 

2022 filmai
Anime
Dragon Ball
Raseinių banko rūmai

Raseinių banko rūmai – buvę Lietuvos banko rūmai, stovintys Raseiniuose, Vytauto Didžiojo gatvės dalyje netoli centrinės miesto aikštės su „Žemaičio“ skulptūra. Vietinės reikšmės architektūros paminklas, 2013 m. įrašytas į Kultūros vertybių registą.

Istorija 

Pagal architekto Mykolo Songailos projektą, 1933 m. gegužės 8 d. patvirtintą VRM Statybos inspekcijos, buvo statomi Lietuvos banko Raseinių skyriaus rūmai. Funkcinė statinio paskirtis buvo įprastinė – pirmas aukštas skirtas operacijų salei ir kitoms bankinės paskirties patalpoms, antrajame numatyta įrengti gyvenamąsias patalpas banko valdytojui ir aptarnaujančiam personalui. Dviejų aukštų, klasikinės architektūros formų, stačiakampio tūrio pastatas  Vytauto Didžiojo ir Ančakių (dab. Vaižganto) gatvių sankirtoje pastatytas greitai, per vienerius metus nuo projekto patvirtinimo – užbaigtas 1934 m. Vienas iš nedaugelio Raseinių pastatų, atlaikiusių Antrąjį pasaulinį karą, nors ir buvo smarkiai apgriautas – išliko tik dalis pastato. Rūmai atstatyti 1957 m., rekonstruoti 1996 m. Pastaraisiais metais čia buvo įsikūręs komercinio DNB banko padalinys, biurai, medicinos įstaiga.

Architektūra 

Funkcionalizmo stiliaus pastatas dviaukštis, su pastoge ir rūsiu, kompaktinis, stačiakampio plano, su rizalitais skirtinguose fasaduose. Pagrindiniame fasade rizalitas – su šešių stačiakampių piliastrų portiku, kituose fasaduose – per abu aukštus kylantys piliastrai su stambiais kapiteliais. Uždengtas valminiu stogu, kurį pagyvina ryški danga (originalios lietuviškos čerpės neišlikusios) ir stačiakampiai tūriniai švieslangiai, bokštelis vidurinėje dalyje. Centrinėje pastato dalyje įrengti stačiakampio formos vestibiulis ir operacijų salė.

Plytų mūro sienos padengtos granitiniu tinku. Įrengtas profiliuotas frizas pastato perimetru. Pastate į antrą aukštą veda gelžbetoniniai laiptai su teracinėmis pakopomis. Laiptų turėklų sienelė tinkuota, su metaliniu ažūru, pritaisytais profiliuotais mediniais porankiais. Pastatas aptvertas tinkuoto plytų mūro su ažūrinėmis metalinėmis dalimis tvora.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Vidmantas Laurinavičius. BANKAI LIETUVOJE. XIX a. pabaiga-XX a. I pusė. Projektuose, fotografijose, atvirukuose. p 34. Lietuvos bankas, 2003.

Raseiniai
Raseinių rajono paveldas
Tarpukario modernistinė architektūra Lietuvoje
Lietuvos bankas
Kreminos mūšis

Kreminos mūšis – Rusijos ir Ukrainos karinis susirėmimas dėl Kreminos miesto per 2022 m. Rusijos invaziją į Ukrainą. 

Kremina, 18 000 gyventojų turintis miestas, nuo pat Rusijos invazijos į Ukrainą pradžios buvo strategiškai svarbus miestas, nes per jį buvo galima patekti į Kramatorską, kuris nuo Kreminos nutolęs vos per valandą kelio automobiliu.

Mūšis 
Balandžio 18 d. Rusijos pajėgos įžengė į Kreminą, kur Luhansko srities gubernatorius Serhijus Haidajus pranešė, kad prasidėjo gatvių mūšiai ir kad evakuotis neįmanoma. Tankai ir kita ginkluotė taip pat įvažiavo ten, kur civilius gyventojus apsupo Rusijos kariai. Rusijos pajėgos puolė iš visų pusių, apsupdamos miestą. Kovos tęsėsi visą naktį, gatvėse buvo šaudoma iš sunkiosios artilerijos. Vėliau, balandžio 19 d., Rusijos pajėgos užėmė miesto rotušę. Tą patį vakarą Serhijus pranešė, kad likusios ukrainiečių pajėgos pasitraukė, suteikdamos Rusijos kariuomenei visišką miesto kontrolę.

Pasekmės 
Kremina buvo pirmasis miestas, kritęs per Donbaso puolimą, kurį Rusija paskelbė balandžio 18 d. Gubernatorius pranešė, kad žuvo 200 civilių gyventojų, tačiau jų galėjo būti ir daugiau. Balandžio 25 d. Ukrainos pareigūnai pranešė, kad Kreminos rotušėje sprogus dujoms žuvo Rusijos pajėgų kariai.

Išnašos 

2022 m. Rusijos invazija į Ukrainą
Ukrainos mūšiai
Rusijos mūšiai
Helmī Stalte

Helmė Staltė (, g. 1949 m. rugpjūčio 7 d. Agenskalnas (Ryga), Latvija) – lyvių ir latvių muzikė, pedagogė, kultūros ir visuomenės veikėja, politikė.

Biografija 
Gimė lyvio jūrų kapitono Oskaro Stalto šeimoje. Rygos J. Medinio muzikos vidurinėje mokykloje baigė chorinio dirigavimo specialybę, vėliau – Rygos pedagogikos mokykloje pradinių mokslo įstaigų muzikos vadovės specialybę.

Helmė Staltė yra dirbusi Latvijos Etnografinio buities muziejaus po atviru dangumi folkloro specialiste, Rygos tarybos Kultūros valdyboje, Nacionalinio radijo ir televizijos valdyboje. Buvo Rygos tarybos deputatė, Kultūros, meno ir religijos reikalų komiteto pirmininkė.

1972 m. Rygoje susikūrus lyvių folkloro ansambliui „Līvlist“ („Lyviai“), Helmė Staltė aktyviai įsitraukė į jo veiklą. 1976 m. drauge su vyru Dainiu Staltu įkūrė lyvių ir latvių folkloro ansamblį „Skandinieki“ ir buvo jo vadovė. H. Staltė buvo tarptautinio folkloro festivalio „Baltica” meno valdybos narė, švenčių režisierė. H. Staltė intensyviai darbavosi Lyvių sąjungos veikloje, palaikė lyvišką dvasią lyvių vaikų stovyklose.

Šeima 
Būsimasis vyras Dainis Grasis po vedybų priėmė žmonos pavardę ir tapo Dainiu Staltu. Sūnūs – Raigas Staltas (iš pirmosios santuokos, miręs (1967–2014), Davis Staltas, duktė – Julgė Staltė.

Apdovanojimai 
 Trijų žvaigždžių ordinas (2006)
 Marijos žemės kryžiaus ordinas (2006)

Nuorodos 
 H. Staltės atliekamos dainos

Išnašos 

Latvijos pedagogai
Latvijos muzikai
Slovakijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Slovakijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužės d.; 
 s turnyras prasidėjo 2022 m. rudenį, finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

2022–2023 m. Pirma lyga (Fortuna liga) 
 Pirma lyga (Fortuna liga) – aukščiausioji futbolo lyga.
 Dalyvavo 12 komandų.

Dalyviai

Komandų rikiuotė po XXII (22) turų 
 Po dviejų ratų (22 turų) buvo čempionatas buvo skeliamos pusiau.

Galutinė komandų rikiuotė 
 ... tapo šalies čempionais.

Stipriųjų grupė

Silpnųjų grupė

2022–2023 m. Antra lyga (2. liga) 
 Antra lyga – antros pakopos futbolo lyga.
 2022–2023 m. dalyvavo 16 komandų.

Galutinė komandų rikiuotė 
<...>

Slovakijos moterų futbolo Pirma lyga 
 Pirma lyga () – pirmos pakopos, elito divizionas, aukščiausioji moterų futbolo lyga šalyje.
 Spartak Myjava gynė čempionių titulą.

2022–2023 m. Slovakijos futbolo taurė 
 Slovakijos futbolo taurė – pagrindinis Slovakijos futbolo taurės turnyras.

Finalo rungtynės 

  nugalėjo varžovus rezultatu - ir iškovojo taurę.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali lygos svetainė
 RSSSF duomenų bazė:
 Čempionų sąrašas
 Slovakijos futbolo taurė
 Supertaurės finalai
 flashscore archyvas

Slovakijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Vengrijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Vengrijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužės d.;
 s turnyras prasidėjo 2022 m. rugsėjo d., finalas įvyko 2023 m. gegužės d.;

2022–2023 m. Nemzeti Bajnokság I 
 Nemzeti Bajnokság I – aukščiausioji futbolo lyga.
 Dalyvavo 12 ekipų.

2022–2023 m. NB dalyviai

Galutinė komandų rikiuotė 
  tapo šalies čempionais.

2022–2023 m. Nemzeti Bajnokság II 
 Nemzeti Bajnokság II – antros pakopos, pusiau profesionali futbolo lyga.
 Pirmenybėse dalyvavo 20 komandų.

2022–2022 m. Vengrijos futbolo taurė (2022–23 Magyar Kupa) 
 Vengrijos futbolo taurė – pagrindinis futbolo taurės turnyras Vengrijoje, vykstantis nuo 1909 metų.

Finalo rungtynės 

  finalo rungtynėse nugalėjo varžovus rezultatu - ir iškovojo šalies futbolo taurę.

Šaltiniai

Nuorodos 
 RSSSF: 2021–2022 m.
 RSSSF: čempionatai
 RSSSF: Vengrijos futbolo taurės turnyrai
 SOCCERWAY: 2021–2022 m.

Vengrijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Dāvis Stalts

Davis Staltas (, g. 1982 m. vasario 23 d. Ryga, Latvija) – lyvių tautybės Latvijos politikas, muzikas ir žurnalistas, buvęs Lyvių sąjungos valdybos pirmininkas. Rygos tarybos deputatas, buvęs XI Saeimos deputatas. Atstovauja konservatorių partijai.

Biografija 
Davis Staltas – jauniausias vaikas lyvių aktyvistų Staltų šeimoje. Jo tėvai – Dainis Staltas ir Helmė Staltė – folkloristai ir lyvių kultūros puoselėtojai, abu irgi veikliai dalyvavę politikoje; Dainis Staltas kelias Saeimos ir Rygos tarybos kadencijas dirbo deputatu. Savo ruožtu sesuo Julgė Staltė yra muzikė, folkloro ansamblio „Skandinieki“ vadovė. Brolis Raigas Staltas (1967–2014) buvo muzikas, vienas iš pirmųjų dūdmaišių pūtimo tradicijos atnaujintojų Latvijoje.

Išsilavinimą įgijo Rygos estų pradinėje mokykloje ir Rygos Šiaurės šalių gimnazijoje, studijavo Latvijos universitete. Dirbo Apsaugos ministerijos Šauktinių ir jaunųjų gynėjų centro laikraščio „Tēvijas Sargs“ („Tėvynės sargas“) žurnalistu. Yra buvęs Lyvių sąjungos pirmininku.

D. Staltas yra latvių studentų korporacijos „Patria“ narys.

Politinė veikla 
Per 2009 m. Latvijos savivaldybių rinkimus nuo „Piliečių sąjungos“ sąrašo startavo Rygos tarybos rikimuose. 2011 m. išstojo iš „Piliečių sąjungos“ ir subūrė „Demokratiškų patriotų“ draugiją, kurios frakcijai Rygos taryboje atstovavo ir vėliau. Ėjo draugijos valdybos pirmininko pavaduotojo pareigas.

Kaip nepartinis, 2011 m. nuo Nacionalinio susivienijimo „Visų Latvijai!“–„Tėvynei ir Laisvei/LNNK“ sąrašo buvo išrinktas į XI Saeimą. Po ilgai trukusių nesutarimų 2013 m. balandį išstojo iš Nacionalinio susivienijimo Saeimos frakcijos, tačiau pranešė, kad, kaip nepriklausomas deputatas, ir toliau rems Valdžio Dombrobskio vyriausybę.

2014 m. D. Staltas priklausė Naujosios konservatorių partijos steigėjų gretoms. Nuo jos sąrašo nesėkmingai kandidatavo XII Saeimos rinkimuose, taip pat ir 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose. 2020 m. nepaprastuosiuose Rygos tarybos rinkimuose išrinktas į savivaldybę.

Išnašos 

Latvijos politikai
Raigo Stalts

Raigas Staltas (, 1967 m. birželio 12 d. – 2014 m. birželio 28 d, Latvija) – Latvijos muzikas, pūtikas, dūdmaišininkas.

Biografija 
Motina – lyvių aktyvistė Helmė Staltė, nuo šešerių metų buvo auginamas antrojo motinos vyro lyvio Dainio Stalto. Netikri broliai ir seserys – politikas Davis Staltas ir muzikė Julgė Staltė. Visa Staltų šeima muzikali, ji buvo folkloro judėjimo pradininkė Latvijoje, lyvių ir latvių kalbomis, kaip grupė „Staltai“ („Stalti“), yra išleidusi garso įrašų albumų, taigi tarp „Staltų“ grupės narių skamba ir Raigas Staltas.

Iš vaikystės Raigas Staltas pamėgo pučiamuosius instrumentus, grojo valtorna, vėliau – fleita, ir šiais instrumentais muzikavo tėvų įkurtame lyvių ir latvių folkloro ansamblyje „Skandinieki“. XX a. 8–ajame dešimtmetyje Latvijoje ėmė atgimti grojimo dūdmaišiais tradicija, ir Raigas Staltas buvo vienas pirmųjų šios tradicijos gaivintojų. 2000 m. išleistame latvių folklorinės muzikos rinkinyje („Šūpuļdziesmas“, „Danco Dievis“, „Dūdas Latvijā“, „Sēju vēju“ („Iļģi“) Raigas Staltas minimas kaip vienas iš septynių iškiliausių Latvijos dūdmaišininkų.

Raigas Staltas dalyvavo ne viename folkloro festivalyje Latvijoje ir užsienyje, pavyzdžiui, Smitsono folkloro festivalyje ()
Amerikoje, Vašingtone.

Išnašos

Diskografija 
 R. Stalto diskografija

Latvijos muzikai
Slovėnijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Slovėnijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužės d.
 s turnyras prasidėjo 2022 m. x, finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

2022–2023 m. PrvaLiga 
 PrvaLiga arba Pirma lyga – aukščiausioji futbolo lyga.
 32-asis nepriklausomos Slovėnijos čempionatas.

Pokyčiai 
  Iškrito NK Aluminij, kuris liko dešimtoje vietoje 2021–2022 m. Pirmoje lygoje.
  Pateko ND Gorica 2021–2022 m. Antros lygos nugalėtojai.

Dalyviai 
 dalyvavo 10 komandų.

Turnyrinė lentelė 
  Čempionais tapo .

Pereinamosios rungtynės 
<...>

2022–2023 m. Antra lyga 
 Antra lyga – antros pakopos pirmenybės.

Dalyviai 
 Dalyvavo 16 komandų.
Aluminij ; krituolis iš Pirmos lygos
Beltinci
Bilje
Bistrica , perkelti iš Trečios lygos
Brinje Grosuplje , perkelti iš Trečios lygos
Dob
Fužinar
Ilirija 1911
Jadran Dekani
Krka
Krško
Nafta 1903
Primorje
Rogaška
Rudar Velenje
Triglav Kranj

2022–2023 m. Slovėnijos futbolo taurė 
 Slovėnijos futbolo taurė – pagrindinis futbolo klubų taurės turnyras Slovėnijoje. Vyksta nuo 1991 metų.
 Tai buvo 32-asis taurės turnyras nepriklausomoje Slovėnijoje.

finalo rungtynės  

 ... finalo rungtynėse nugalėjo varžovus rezultatu - ir iškovojo šalies futbolo taurę.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali Prvaliga svetainė
 RSSSF duomenų bazė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Taurės turnyras (Flashscore)

Slovėnijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Kroatijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Kroatijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužę;
 s turnyras prasidėjo 2022 m. x, finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

2022 m. Supertaurė 
 Kroatijos futbolo supertaurė – futbolo taurės turnyras Kroatijoje.
 Jose čempionai Zagrebo „Dinamo“ rungtyniavo prieš taurės laimėtojus Splito Hajduk.
 Ekipų treneriai: Ante Čačić ir Valdas Dambrauskas.

Finalo rungtynės 

 Pagrindinis rungtynių laikas baigėsi esant lygiam rezultatui 0-0.

 Baudinių serija

 Zagrebo „Dinamo“ palaužė baudinių serijos metu ir iškovojo trofėjų.

2022–2023 m. SuperSport lyga 
 SuperSport lyga arba SuperSport Hrvatska nogometna liga – aukščiausioji futbolo lyga.
 32–asis čempionatas atkūrus šalies nepriklausomybę.
 Buvo įvykdyta lygų reorganizacija ir Pirmoji lyga tapo SuperSport lyga, o Antroji tapo Pirmąja.

Dalyviai 
 Dalyvavo 10 komandų.

Turnyrinė lentelė

Pokyčiai 
  Lygos naujokais tapo NK Varaždin, kuris tapo  antros lygos nugalėtojais.
  NK Hrvatski Dragovoljac, kurioje liko paskutinėje vietoje, buvo perkelti į žemesnį divizioną.

Turnyrinė lentelė

2022–2023 m. Pirma lyga 
 Pirma lyga () – antros pakopos pirmenybės.(EN)
 Dalyvavo dvylika ekipų. Keturiomis mažiau, nei praėjusį sezoną.
 Inter Zaprešić paskelbė apie bankrotą, o NK Croatia Zmijavci išsaugojo vietą Pirmoje lygoje.

Turnyrinė lentelė

2022–2023 m. Kroatijos futbolo taurė 
 Kroatijos futbolo taurė – pagrindinis futbolo taurės turnyras Kroatijoje.
 Tai buvo 32–asis taurės turnyras, atkūrus šalies nepriklausomybę.

Finalo rungtynės

Šaltiniai

Nuorodos 
Oficiali Pirmos lygos svetainė
Prva HNL pagal SOCCERWAY
RSSSF duomenų bazė
Soccerway duomenų bazė

Kroatijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
AB „Umega Group”

UMEGA Group AB - metalo gamybos ir apdirbimo įmonių grupė Lietuvoje, valdanti UAB Umega Agro, UAB SnolTherm (anksčiau AB "Utenos elektrotechnika) ir UAB Hennordic (anksčiau AB "Vienybė"). Įmonė įsikūrusi Ukmergėje. Dirba 397 darbuotojai.

Generalinis direktorius - Gediminas Čeika.

Istorija 
Umega Group, AB (pirmasis įmonės pavadinimas- Utenos remonto mechaninė gamykla) įkurta 1980 metų balandžio mėnesį Utenoje. Iki nepriklausomybės paskelbimo pagrindinė veikla buvo traktorių ir jų variklių remontas, vėliau veikla keitėsi: pradėta metalinių baldų dalių, metalinių talpų, šienapjovių, bulviakasių, gaterių, puspriekabių žemės ūkiui, kieto kuro, šiaudais kūrenamų katilų ir kt. metalo gaminių gamyba. Iki šiol vykdoma puspriekabių žemės ūkiui ir katilų gamyba. 

1995 metais įmonėje įkurtas suaugusiųjų mokymo centras.

2004 metų pabaigoje pradėta vykdyti 20 litrų talpos kanistrų gamyba.

AB "Utenos elektrotechnika" (pirmasis įmonės pavadinimas- Laboratorinių elektros krosnių gamykla), dabar – UAB SnolTherm, įkurta 1960 metų spalio mėnesį Narkūnų km., Utenos rajone. Tai buvo pirmoji Utenos pramonės įmonė. Pagrindinė veikla įmonėje- laboratorinių elektros krosnių gamyba nepasikeitė ir išliko iki šių dienų. Vėliau pradėta elektrinių rankšluosčių (rankų džiovintuvų), aukštai temperatūrai atsparių termoizoliacinių medžiagų, įvairių metalo dirbinių gamyba, kuri išliko iki šiol.

2008 metų gruodžio 31 d. AB "Umega" įvyko reorganizavimas, kurio metu prie įmonės prisijungė dukterinė Ukmergėje esanti AB "Vienybė".

AB "Vienybė" (pirmasis įmonės pavadinimas - Rytų prekybos ir pramonės draugija), dabar - UAB Hennordic, kuri pradėjo savo veiklą 1919 metų rugsėjo mėnesį. Pagrindinė veikla tuo metu – žemės ūkio padargų ir namų apyvokos daiktų remontas.

1965 metais pradėta vykdyti vožtuvų ir žiedų stūmokliniams kompresoriams gamyba, kuri išliko iki šių dienų. Po nepriklausomybės paskelbimo veikla prasiplėtė: pradėta metalinių baldų dalių, kompresorių, orpūčių, kieto kuro katilų , kitos šildymo technikos ir įvairių metalo gaminių gamyba.

Šaltiniai
Bosnijos ir Hercegovinos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Bosnijos ir Hercegovinos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužės d.;
 s turnyras prasidėjo 2022 m. x, finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

2022–2023 m. Premijer liga 
 Premijer liga – aukščiausioji futbolo lyga.
 Dalyvavo 12 komandų.
 Pokyčiai lygoje
  Į Premier lyga pateko
  Iš Premijer lygos iškrito FK Radnik Bijeljina ir FK Rudar Prijedor.

Galutinė lentelė 
   tapo čempionais.

2022–2023 m. Bosnijos ir Hercegovinos futbolo taurė 
 Bosnijos ir Hercegovinos futbolo taurė – pagrindinis centralizuotas Bosnijos ir Hercegovinos futbolo taurės turnyras.
 Finalo rungtynės buvo sužaistos 2023 m. gegužės d.
 🏆 Taurę iškovojo .

Finalo rungtynės 
<onlyinclude>

Šaltiniai

Nuorodos 
 SOCCERWAY 2022–2023 m.
 FLASHSCORE taurės turnyras

Bosnijos ir Hercegovinos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Juodkalnijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Juodkalnijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. liepos d., baigėsi 2023 m. gegužę;
 s turnyras prasidėjo 2022 m. x, o finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

2022–2023 m. Pirma lyga 
 Pirma lyga – aukščiausioji futbolo lyga.
 17–asis futbolo čempionatas šalyje, atkūrus šalies Nepriklausomybę.

Dalyviai 
 Dalyvavo 10 komandų.

Pirmos lygos lentelė 
  tapo čempionais. Šaltinis:

Pereinamosios rungtynės 
<...>

2022–2023 m. Antra lyga 
 Antra lyga – antros pakopos futbolo pirmenybės šalyje.
 2022–2023 m. sezone dalyvavo 10 ekipų.

Galutinė lentelė 
 Nugalėtojai gauna teisę perkeliami į Pirmą lygą, o dvi komandos savo vertę turi įrodinėti pereinamosiose rungtynėse.
  tapo Antros lygos nugalėtojais ir buvo perkelti į Pirmą lygą.

2022–2023 m. Juodkalnijos futbolo taurė 
 Juodkalnijos futbolo taurė – pagrindinis atkrintamųjų varžybų futbolo turnyras Juodkalnijoje. Vyksta nuo 2006 metų.
 17–asis taurės turnyras, atkūrus šalies Nepriklausomybę.

Finalo  rungtynės

Šaltiniai

Nuorodos 
 RSSSF duomenų bazė
 UEFA svetainė
 SOCCERWAY (taurės turnyras)

Juodkalnijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Albanijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Albanijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. rugsėjo d., baigėsi 2023 m. gegužės d. 
 s turnyras prasidėjo 2022 m. x mėn., o finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

 2022–2023 m. Kategoria Superiore 
 Kategoria Superiore – aukščiausioji futbolo lyga šalyje. Rungtyniavo 10 komandų. 
 Galutinė komandų rikiuotė 

 Pereinamosios rungtynės 
 8 vietą aukščiausioje lygoje užėmusi komanda žaidė su žemesniojo diviziono atstovais.

 2022–2023 m. Albanijos futbolo taurė 
 Albanijos futbolo taurė''' () – Albanijoje vykstantis atkrintamųjų varžybų turnyras.
 Finalo rungtynės buvo sužaistos 2023 m. gegužės d.

Finalo rungtynės

Šaltiniai

Nuorodos 
 RSSSF duomenų bazė
 SuperLiga pagal FLASHSCORE
 Taurės turnyrai pagal FLASHSCORE

Albanijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Baiba Damberga

Baiba Damberga (, g. 1957 m. sausio 11 d. Sykragas, Latvija) – lyvių dailininkė ir poetė.

Biografija 
Baigė Rygos taikomosios dailės vidurinės mokyklos dekoratyvinio įforminimo skyrių ir Latvijos dailės akademijos grafikos skyrių. Dirba Rygos Janio Rozentalio dailės vidurinėje mokykloje dėstytoja.

Nuo 1994 m. Latvijos grafikų sąjungos „Grafikas kamera” („Grafikos rūmai“) narė, nuo 2000 m. – Latvijos dailininkų sąjungos narė. Parodas rengia nuo 1983 m. Yra suruošusi personalinių parodų Kolkoje, Ventspilyje, Rygoje, Talsuose, Mazirbėje, taip pat – Suomijoje: Helsinkyje ir Poryje. Suorganizavo parodas „Līvõd kuņšt“ („Lyvių menas“), buvo jų dalyvė. Yra dalyvavusi lyvių menininkų grupinėse parodose Turaidoje ir Rygoje, surengė daugiau kaip pusantro šimto personalinių parodų. Baiba Damberga dirbo ir su spaudos bei knygų grafika, sudarė iliustracijas „Lyvių metraščiui“ ir 1998 m. lyvių poezijos antologijai „Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska!“ („Aš pagausiu tave, menke!“).

B. Dambergos profesinė ir kūrybinė veikla glaudžiai susijusi su lyvių tematika. Ji sudarė bukletą „Līvõd kuņšt“ („Lyvių menas“), lyvių kalbos ir kultūros portale livones.net parengė meno skyrių, parašė apsakymą apie lyvių kilmės dailininką Janį Beltę „Belte, tas mālders” („Beltė, tas tapytojas“). Eilėraščiai publikuoti antologijoje „Aš pagausiu tave, menke!“ ir kitur, rašo taip pat ir humoreskas. Drauge su Karlu Pajusalu ir Valtu Ernštreitu 2018 m. publikavo lyvių poezijos rinkinį „Trillium“, Baiba Damberga ir Valtas Ernštreitas rašė Kuršo lyvių, o K. Pajusalu – Salacos lyvių tarme. B. Damberga – viena iš lyvių jaunimo ansamblio „Vīm“ steigėjų, yra dainavusi ansamblyje „Līvlist“ („Lyviai“).

B. Damberga yra viena iš Lyvių kultūros centro įkūrėjų, veikli lyvių kalbos vartojimo propaguotoja. Tėvo brolis – žymus lyvių kalbos ir tautosakos tyrėjas Pėteris Dambergas.

Apdovanojimai 
 Agentūros „Rīga 800“ premija (2000 m.) – už lyvių kultūros aktualizavimą
 Latvijos literatūros metų apdovanojimas (2019 m.) – už poezijos rinkinį „Trillium“

Bibliografija 
B. Dambergos eilėraščių paskelbta šiuose poezijos rinkiniuose:
 Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska! 1998
 Kui sūolõbõd līvlizt, 2011
 Trillium, 2018
 Es un cit Es, 2020
 Kerran olin taivaan suolajärvi, 2022

B. Dambergos publikacijos periodiniuose leidiniuose:
 eilėraštis Kōd kīelkõks ma sīndiz, „Latvijas Vēstnesis“, 1998
 apsakymas Belte, tas mālders, „Karogs“, 2002

Bukletai:
 apie lyvių meną Līvõd kuņšt, 1998
 įvairiapusiškai apie lyvius Lībieši: Līvlizt, 2018 (viena iš 4 autorių)

Išnašos 

Latvijos grafikai
Latvijos poetai
Graikijos futbolo varžybos 2022–2023 m.

Graikijos futbolo varžybos 2022–2023 m.
  prasidėjo 2022 m. rugsėjo d., baigėsi 2023 m. gegužės d.;
 s turnyras prasidėjo 2022 m. rudenį, finalas įvyko 2023 m. gegužės d.

2022–2023 m. Graikijos Superlyga 
 Graikijos Superlyga – pirmos pakopos, elito divizionas, aukščiausia futbolo lyga.
 2022–2023 m. dalyvavo 14 ekipų.

Komandų rikiuotė po I etapo

Galutinė komandų rikiuotė

2022–2023 m. Antroji Superlyga 
 Graikijos Antroji Superyga – antros pakopos futbolo pirmenybės šalyje.
 Antroji Superlyga buvo padalinta į du pogrupius: Šiaurės grupę ir Pietų grupę.

Galutinė komandų rikiuotė Šiaurės grupėje

Galutinė komandų rikiuotė Pietų grupėje

Rungtynės dėl titulo 
<...>

2022–2023 m. Graikijos futbolo taurė 
 Graikijos futbolo taurė – pagrindinis futbolo taurės turnyras Graikijoje. Vyksta nuo 1931 metų.

Finalo rungtynės 
<...>

Šaltiniai

Nuorodos 
 Superlygos oficiali svetainė
 RSSSF duomenų bazė
 Soccerway duomenų bazė
 Flashscore duomenų bazė
 Transfermarkt duomenų bazė

Graikijos futbolo varžybos
Europos futbolo varžybos 2022–2023 m.
Uldis Krasts

Uldis Krastas (, g. 1943 m. kovo 26 d. Ventspilis, Latvija) – lyvių poetas, prozininkas, poezijos vertėjas ir žurnalistas.

Biografija 
Gimė Ventspilio lyvių žvejų šeimoje. 1967 m. baigė Ventspilio vakarinę mokyklą. Yra dirbęs statybininku, lentpjūvės darbuotoju, melioratoriumi, bibliotekininku, žurnalistu, mokyklinių teatrų režisieriumi.

1963 m. pasirodė pirmoji U. Krasto publikacija – eilėraštis „Lai sapņi dzīvo!“ („Tegyvuoja svajonės!“, laikraštis „Padomju Venta“ – „Tarybų Venta“). U. Krastas parašė apie 20 pjesių mokykliniams teatrams, beveik visos pastatytos, daugumą jų režisavo pats autorius. Laikraštyje „Līvli“ („Lyvis“) spausdino humoreskas latvių tamniekų šnekta, kuri susidarė veikiama lyvių kalbos substrato.

1998 m. buvo išleista lyvių poezijos antologija „Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska!“ („Aš pagausiu tave, menke!“), ir U. Krastas, drauge su kitais vertėjais, iš lyvių kalbos į latvių kalbą pažodžiui vertė lyviškus eilėraščius; šioje antologijoje išspausdinta ir U. Krasto eilių. U. Krastas į latvių kalbą yra vertęs ir užsienio šalių poetų kūrinių.

2018 m. švęsdamas 75–metį U. Krastas sakė, kad pastaruosius dešimt metų beveik nieko neberašo, nes ilgainiui slopsta ar net išnyksta žmogaus energija, be to, gniuždo nepalanki aplinka: dešimtmečius viešpataujantis chaosas, primityvumas, ekstravagancija, masinė kultūra. Šiaip U. Krastas žinomas kaip šmaikštus ir linksmas žmogus.

Maždaug 100 U. Krasto eilėraščių panaudoti dainų tekstams. U. Krasto eilėraščių versta į rusų, estų, lietuvių, lyvių ir esperanto kalbas.

Ieva Kalninia apie U. Krasto kūrybą yra sakiusi: „Uldžio Krasto poezija jungia lyriškas romantizmo sroves su realistiškais žanro paveikslais, girdisi skausmas dėl lyvių tautos likimo.“

Išnašos

Bibliografija 
 Melodijas uz zāģa, 1983

Latvijos poetai
Latvijos rašytojai
Dryhučų valsčius

Dryhučų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Dryhučai, vėliau – Peraslova.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. Dysnos apskrityje. 1867 m. jame buvo 727 dirbantieji. Panaikintas apie 1870 m., Uzmėnų ir Pereslaukos seniūnijos perduotos Leonpolės valsčiui, kita dalis – Mikalajavo valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 1637 || 143 kiemai  || || 31
|}

Šaltiniai 

Dysnos apskrities valsčiai
Lastavičų valsčius

Lastavičų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Lastavičai.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. Dysnos apskrityje. 1867 m. jame buvo 1718 dirbančiųjų. Valsčius panaikintas apie 1870 m.

|-
| 1869 m. || || 4872 || 612 kiemų  || || 67
|}

Šaltiniai 

Dysnos apskrities valsčiai