joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rūdupis (Kazlų Rūda)

Rūdupis – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Bebruliškės. Stūkso Rūdupio piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Rudžiai (Ignalina)

Rudžiai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Rimšės, prie kelio . Pietuose siekia Žilmaičio ežerą, toliau rytuose telkšo Apvardai. Yra kapinaitės.

Istorija 
XIX a. pab. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 1921 m. surašymo duomenimis čia gyveno 117 lenkų ir 6 kitų tautybių žmonės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudžiai (Šakiai)

Rudžiai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Kudirkos Naumiesčio.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Gimė
 Jonas Pečkaitis (1885–1925), Romos katalikų kunigas, vienuolis pranciškonas (tėvas Jeronimas, O. F. M.), tretininkų organizatorius, pranciškonų leidžiamo žurnalo "Šv. Pranciškaus varpelis" steigėjas ir redaktorius, Lietuvos bitininkų draugijos įkūrėjas.
 Sigitas Plaušinaitis (1941–), vertėjas.

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rudžionys

Rudžionys – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Švenčionėlių.

Istorija 
Iki baudžiavos panaikinimo – bajorkaimis. Rudžionys įtraukti į 1690 m. Lietuvos Metrikos Vilniaus vaivadijos dūmų rejestrą. Čia trys bajorai Rudzianskiai – Andrius, Jokūbas ir Kristupas – valdė po vieną dūmą.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rugiagėliai

Rugiagėliai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Keturvalakių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ruginiai (Kretinga)

Ruginiai – kaimas centrinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 16 km į šiaurės vakarus nuo Kretingos.

Geografija 
Kaimo žemes iš visų pusių juosia miškai: šiaurėje ir rytuose – Mestinės, pietuose ir pietvakariuose – Girės, vakaruose – Rūtų daržo, skiriantys nuo aplinkinių gyvenviečių. Centrine kaimo dalimi teka Skroblupis (kairysis Akmenos intakas). Iš kaimo žemių pietvakarinės dalies išteka Šakalė ir jos kairysis intakas – Puplesinis. Pietvakariniu žemių pakraščiu praeina geležinkelis Kretinga–Šiauliai ir plentas Kretinga–Salantai. Kaimą kerta žvyrkelis Aukštkalviai–Ruginiai–Sungailai.

Istorija 
XVIII a. Asteikių kaimo vakariniame pakraštyje, iškirsto miško plėšininėje žemėje susiformavo Ruginių kaimas, pirmą kartą paminėtas 1769 m. Kretingos grafystės inventoriuje. Jo pavadinimas kilo iš asmenvardžio Ruginis daugiskaitinės formos.

Kaimas priklausė Kretingos valsčiui ir Kretingos parapijai. 1771 m. jame buvo 15 kiemų. XIX a. kaimui priklausančiame miške atsirado vienkieminis Ruginių Medsėdžių užusienis. Panaikinus baudžiavą, Kretingos dvarui likusiai žemei administruoti buvo įkurtas Ruginių palivarkas.

1923 m. kaime buvo 18, o dvare – 2 kiemai.. Lietuvos žemės reformos metu dvaras išparceliuotas, jo žemė išdalinta kumečiams ir kariams savanoriams, kurie naująją gyvenvietę pavadino Duoniais. Tarpukariu buvo įkurta Ruginių seniūnija, priklausanti Kretingos valsčiui, atidaryta Ruginių pradžios mokykla, veikusi ir pokario metais.

Pokariu aplinkiniuose miškuose veikė Lietuvos partizanų Kardo rinktinė. 1950 m. birželio 19 d. prie Ruginių pradinės mokyklos į stribų ir enkavedistų pasalą pateko keturi partizanai. Mūšio metu jų vadas, Kardo rinktinės štabo žvalgybos viršininkas Stasys Jonauskas–Simonas su kitu partizanu, nušovę porą stribų, pasitraukė į mišką, o Steponas Motiejauskas–Tamošius iš Kūlupėnų ir Kazys Viskantas iš Nasrėnų, negalėdami prasiveržti iš apsupties žiedo, nusišovė.

Po sovietinės melioracijos kaimo gyventojai XX a. 8 dešimtmetyje buvo iškeldinti, o jų sodybos nugriautos.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Gimė
1897 m. liepos 13 d. – Stasys Jurgutis, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas;
1941 m. rugpjūčio 31 d. – Valentinas Kiauleikis, inžinierius-matematikas, informacinių technologijų specialistas, mokslininkas, Kauno technologijos universiteto dėstytojas.

Kultūros paveldas 
Ruginių senosios kapinės, vadinamos Senkapiais, Marų kapeliais (XVIII–XIX a.).

Šaltiniai

Nuorodos 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Ballyclare Comrades FC

Baliklero „Comrades“ – Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Baliklero.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1919 m.

Apranga 
Sportinių aprangų gamos pokyčiai – 1) namuose, 2) svetur

Pasiekimai

Sezonai

Šiaurės Airijos pirmenybėse 

|}
Šaltiniai:

Išnašos

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 FLASHSCORE
 Transfermarkt

Ballyclare
Sibiro skliautagūbriai

Sibiro skliautagūbriai () – aukštumų sistema Rusijoje, Vakarų Sibiro lygumos šiaurėje. Plačiai nusidriekę rytų-vakarų kryptimi apie 900 km, nuo Obės iki Jenisiejaus upių. Aukštis iki 285 m. Skliautagūbriuose prasideda daug Obės ir Jenisiejaus intakų, taip pat Nadymo, Puro, Tazo upės.

Vakarinėje ir rytinėje pusėje auga beržų ir pušų miškai, centrinė dalis smarkiai supelkėjusi, ten būdingi pušų ir maumedžių retmiškiai.

Šaltiniai 

Rusijos reljefas
Aukštumos
Tiumenės sritis
Ikaznė

Ikaznė () – kaimas Baltarusijoje, Vitebsko srityje, apie 15 km į rytus nuo Breslaujos, prie Ikaznės ežero.

Istorija 
Pirmą kartą Ikaznė paminėta 1499 m., kai ją nusipirko Jonas Sapiega. 1504 m. Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras suteikė Sapiegoms privilegiją Ikaznėje statyti pilį ir kurti miestelį. XVI a. pradžioje pastatyta mūrinė Ikaznės pilis (sunyko XVIII a., išlikę griuvėsiai) buvo svarbi per XVI a. – XVII a. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos karus su Maskva. 1561 m. čia buvo įkurdinta gausi algininkų įgula. 1509 m. pastatyta cerkvė, 1515 m. ji sudegė.

Ikaznė nukentėjo per XVI a. karus su Maskva ir 1700–1721 m. Šiaurės karą. XVI a. viduryje valdant Strabovskiams Ikaznėje buvusios cerkvės vietoje veikė kalvinų bažnyčia. Nuo 1589 m. iki XVIII a. Ikaznę vėl valdė Sapiegos. 1593 m. Leonas Sapiega pastatydino katalikų bažnyčią, prie jos veikė parapinė mokykla, ligoninė. 1627 m. Sapiegos fundavo unitų bažnyčios statybą.

Po 1793 m. Abiejų Tautų Respublikos II padalijimo Ikaznė priklausė Rusijos imperijos Minsko gubernijai, vėliau Vilniaus gubernijai. 1812 m. miestelį sudegino prancūzų kariuomenė. Nuo 1921 m. priklausė Lenkijai, nuo 1939 m. – Baltarusijos TSR. 1940–1970 m. apylinkės, kolūkio centras.

Gyventojai

Istorinių vaizdų galerija

Lietuviai 
XVI a. Ikaznė buvo lietuvių kalbos areale, tolimiausia LDK lietuviškai kalbančiųjų parapija. 1596 m. Leonas Sapiega pageidavo, kad Ikaznės klebonas ar vikaras mokėtų lietuvių kalbą. Dar iki Antrojo pasaulinio karo lietuvių gyveno gretimuose kaimuose. XX a. pabaigoje į vakarus nuo Ikaznės buvo išlikusi lietuvių kalbos sala palei Druveto ežerą, į šiaurės rytus nuo Pelekų ir Apso.

Šaltiniai 

Breslaujos rajono gyvenvietės
Čurapča

Čurapča (, ) – gyvenvietė Rusijoje, Jakutijoje, 177 km į rytus nuo Jakutsko. Uluso centras. 7,5 tūkst. gyventojų. Šalia gyvenvietės telkšo Čurapčos ežeras. Praeina Kolymos traktas.

Veikia 4 vidurinės mokyklos, sporto mokykla-internatas, Čurapčos uluso gimnazija, sporto ir kūno kultūros institutas, politechnikos kolegija. Verčiamasi daugiausia gyvulninkyste, veikia mėsos ir pieno kombinatas.

Istorija 

Čurapča įkurta 1725 m. atidarius Ochotsko traktą.

Jakutijos gyvenvietės
Kuragino rajonas

Kuragino rajonas () – Krasnojarsko krašto (Rusija) pietuose esantis rajonas. Administracinis centras – Kuraginas. Rajonas sudarytas 1924 m.

Geografija 

Ribojasi:
 šiaurėje – Balachtos, Manos, Partizansko, Sajanų rajonai
 rytuose – Irkutsko sritis
 pietuose – Karatūzų rajonas, Tuva
 pietvakariuose – Minusinsko rajonas
 vakaruose – Krasnoturansko, Idrinsko rajonai

Rytinę dalį užima Sajanų kalnai, vakaruose paviršius leidžiasi į Minusinsko įdubą. Svarbiausios upės – Tuba, Kazyras, Kiziras. Telkšo Tiberkulio ežeras.

Suskirstymas 

Rajone yra 22 administraciniai vienetai, 68 gyvenvietės.

Miestietiškos apylinkės:
 Artiomovskas
 Didžioji Irba
 Košurnikovas
 Krasnokamenskas
 Kuraginas
 Čibižekas

Taip pat yra 16 kaimų apylinkių. Čeremšankos apylinkė žymi tuo, kad joje įsikūrusi Visariono bendruomenė.

Rusijos rajonai
Krasnojarsko kraštas
Rūgšteliškis

Rūgšteliškis – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šeimaties.

Gyventojai 

Netoliese įsikūręs ir Rūgšteliškio viensėdis.

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūgšteliškis (viensėdis)

Rūgšteliškis – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šeimaties.

Gyventojai

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rukaičiai (Gataučiai)

Rukaičiai – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Juodeikių, 3 km į pietvakarius nuo Gaižaičių, šalia Girkančių–Tyrelio miškų. Likusios kapinaitės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rukonys

Rukonys – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Kalesninkų, šalia Kalesninkų–Pasgrindos kelio.

XIX a. pab. – kaimas ir palivarkas Lydos apskrityje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rukšiai (Rokiškis)

Rukšiai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Panemunėlio kaimo.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

1898 m. vasario 13 d. Rukšių dvare gimė ir iki 1911 m. gyveno Romualdas Vaitkevičius, Lietuvos kariuomenės leitenantas, Vyties kryžiaus ordininkas.

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rukšniai (Šakiai)

Rukšniai – kaimas Šakių rajono savivaldybės vakaruose, 7 km nuo Slavikų, prie kelio . 22 dūmai (1827 m.) ir 21 dūmas (XX a. pr.).

Išsidėstęs ant kairiojo Šešupės kranto (dešinysis krantas jau priklauso Rusijos Federacijos Karaliaučiaus srities Krasnoznamensko rajonui). Teka Šešupės dešinysis intakas Aukspirta, kuri priklauso Aukspirtos hidrografiniam draustiniui. Į pietus nuo kaimo telkšo ežeras Rukšnių plynis.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Ruksznie Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom X, psl. 5 (lenk.)

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rumbikiai

Rumbikiai – kaimas priklauso Klaipėdos rajono savivaldybei, Veiviržėnų seniūnijai, Šalpėnų seniūnaitijai.

Geografija 

Kaimas yra 6,5 km nuo Veiviržėnų, 8 km nuo Judrėnų, 8 km nuo Švėkšnos, 2 km nuo Šalpėnų. Pro kaimą teka Purlės upelis ir išteka Šveistralio upelis. Žemė ribojasi su Šermukšnių, Daukšaičių, Landžių ir Šalpėnų kaimais. Nuo Rumbikių prasideda kelias į Šalpėnus.

Istorija 

1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje minima „sluzba Rumbikow“ Matutaičio vaitystėje (Woytowstwo Matutayciowe). Gyveno 4 šeimos. 1695 m. – „sluzba  Rumbikow“ Augilowo vaitystėje (Woytowstwo Augilowe) įrašyta 6 šeimos. 1827 m., po Švėkšnos dvaro padalijimo, minimas Rumbikių kaimas. Jame gyveno 3 šeimos: 21 žmogus ir 4 vaikai. 1846 m. bažnyčios sudarytame sąraše jau minima 4 šeimos: 42 gyventojai, iš jų 25 samdiniai.  1923 m. kaime buvo 15 ūkių, kuriuose buvo 59 gyventojai. Iki 1950 m. kaimas priklausė Švėkšnos valsčiui, vėliau – Šalpėnų, Judrėnų, Veiviržėnų apylinkėms. Nuo 1995 metų priklauso performuotai Veiviržėnų seniūnijai. 2001 m. gyveno 15 gyventojų. 2011 m. surašymo duomenimis liko 5 gyventojai: 4 vyrai ir 1 moteris.

Gyventojai

Literatūra 
 Kazys Rėbžda. Šalpėnai. Kaunas: UAB Lisaura, 2015.

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rumpiškėnai

Rumpiškėnai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kazliškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Rumšiai

Rumšiai – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Girkalnio.

Istorija

Panaikintas 1983 m. gruodžio 28 d.

Gyventojai

Išnašos 

Panaikintos Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rupinskai

Rupinskai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Kazitiškio. Saugoma Rupinskų pušis.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Rupinskuose 1906 m. birželio 21 d. gimė Lietuvos pedagogas, Rytų Lietuvos visuomenės veikėjas Mykolas Gudėnas.

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rupinskėliai

Rupinskėliai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kazitiškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rupšiai

Rupšiai – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žarėnų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Rupšiuose 1937 m. spalio 22 d.gimė Lietuvos inžinierius hidrotechnikas, technologijos mokslų daktaras Zigmantas Galminas.

Šaltiniai 

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rusėnai (Vilnius)

Rusėnai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Dūkštų. Kaimas įsikūręs Dūkštų ąžuolyno pašonėje, Dūkštos upelio slėnyje, greta Neries regioninio parko ribos.

Istorija 
1846 m. Dūkštų dvaro žemėlapyje pažymėtas Rusėnų kaimas, greta jo – Dūkštos upelio užtvanka. 1861–1864 m. Dūkštų parapijos surašymo duomenimis, Rusėnuose (Rusiany) gyveno šios šeimos: Gimbut, Godlejewski, Górski, Karmazyn, Kozłowski, Minkiewicz, Rybałtowicz, Sadzanowicz, Tyr, Wołejko

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Rusiai

Rusiai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Zūbiškių, Neries kairiajame krante (71 km nuo žiočių), priešais Rusių Ragą.

Istorija 

Viduramžiais pro Rusių apylinkės ėjo senasis kelias palei Nerį.

Rusiai minimi XVI a. šaltiniuose. XX a. pr. tai buvo skurdus mažažemių kaimas. Tai vienas toliausiai į vakarus nutolusių kaimų, kur dar neseniai šnekėta gudiškai. Pasakojama, kad kaimą įkūrę gudų sielininkai.

Šiaurinėje Rusių dalyje esančiame smėlyne rasta įvairių archeologinių radinių (tyrinėjo Petras Tarasenka).

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Rusinai (Klaipėda)

Rusinai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Veiviržėnų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Rusinuose 1890 m. gruodžio 17 d. gimė gydytojas, chirurgas, Lietuvos kariuomenės sanitarijos pulkininkas Juozas Žemgulys.

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rusiškės

Rusiškės – kaimas pietinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 5 km į šiaurės rytus nuo Notėnų, prie kelio .

Kultūros paveldas 
 Rusiškių senosios kapinės,vadinamos Kapeliais, Maro kapeliais (XVII a. – XX a. pr.).
 Koplytėlė su Švč. Mergelės Marijos Sopulingosios skulptūra (XIX a. pab. – XX a. pr.).

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Kultūros vertybių registras
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Rustiškė

Rustiškė – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ruškeliai

Ruškeliai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 15 km nuo Grūžių.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Ruzgai (Kupiškis)

Ruzgai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 15 km nuo Šimonių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Ruzguose 1938 m. sausio 4 d. gimė agronomas agrochemikas, biomedicinos mokslų daktaras Vytas Mašauskas.

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sabaliavas

Sabaliavas – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 9 km nuo Liubavo.

Gyventojai

Nuorodos 
 Sobolewo Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom X, psl. 950 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Sabališkės (Prienai)

Sabališkės (arba Sabaliaučizna) – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Lielionių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sabališkiai

Apie kaimą Šakių rajone žr. Sabališkiai (Šakiai).

Sabališkiai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Gelvonų. 

Yra Sabališkių dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sabutoniškė

Sabutoniškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Saidžiai (Trakai)

Saidžiai – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Kariotiškių, šalia Vosyliukų. Įsikūrę Neries kairiajame krante, prie Saidės žiočių, priešais Saidžius Vilniaus rajone. Ties šiuo kaimu yra garsioji Saidės rėva, buvusi rimta kliūtimi sielininkams ir upeiviams.

Saugomas Saidžių šaltinis, Didysis Saidės akmuo. Įrengta stovyklavietė. Netoliese stūkso Stirnių piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sakalinė (Šalčininkai)

Sakalinė – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Šalčininkų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sakalupis

Sakalupis – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Šikšnių, 5 km į šiaurę nuo kelio .

Gyventojai

Nuorodos 
 Sokołupiany Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XI, psl. 38 (lenk.)

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sakniava

Sakniava – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Veisiejų, prie Sakno ežero. Praeina kelias .

Istorija 
XIX a. pab. Sakniava buvo šlėktų kaimas; pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių, Veisiejų parapiją.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Salagalys (Kupiškis)

Salagalys – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, netoli Skapiškio.

Gyventojai

Išnašos 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Salomenka (Prienai)

Salomenka – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 19 km nuo Lielionių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Gyvenviečių straipsniai be koordinačių
Panaikintos Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Salomiškis

Salomiškis – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rumšiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Salos (Trakai)

Salos (arba Saloncai) – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, į pietus nuo Grigiškių. Šiaurinė kaimo dalis prijungta prie Vilniaus miesto.

Istorija 

2000 m. šiaurinė dalis kaimo perduota Vilniaus miesto savivaldybei.

Gyventojai

Išnašos 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Salovartė

Salovartė – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Senosios Varėnos, Dainavos girioje, Merkio dešiniajame krante (priešais Moliadugnį), prie Vardaunios žiočių. Šalia eina plentas , šiauriau telkšo Glėbas. Yra sodininkų bendrija „Salovartė“.

Istorija 
XIX a. pab. pateko į Trakų apskrities Varėnos valsčių, Mergežerio apylinkę. Buvo vandens malūnas.

Tarpukariu ties Salovarte ėjo Lietuvos–Lenkijos demarkacinė linija, kaimas buvo Lietuvos pusėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Saloviškės

Saloviškės – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Tolkiškių.

Istorija 

Kaime yra pilkapynas.

1995 m. Arūno Strazdo vadovaujama Kultūros paveldo centro specialistų grupė žvalgė Saloviškių pilkapyną.

1996 m. birželio 27 d. paskeltas Lietuvos respublikos nekilnojamųjų kultūros vertybių registre kaip archeologinė vertybė nr. 54. Jis randasi 0,25 km į š. nuo Jankovicų–Panošiškių kelio ir 0,1 km į r. nuo Saloviškių ež. r. kranto, abipus Saloviškių–Vytautavos kelio. Teritorijos plotas 0,0996 ha.

Gyventojai

Šaltiniai 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Saltoniškė

Apie kaimą Druskininkų savivaldybėje žr. Saltoniškė (Druskininkai).

Saltoniškė – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 8 km į rytus Veisiejų, 2 km į vakarus nuo Leipalingio, prie Saltankos upelio. Praeina kelias .

Istorija 
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių ir parapiją. Buvo Leipalingio dvaro valda.

1999 m. dalis kaimo priskirta Druskininkų savivaldybei.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Saltoniškė (Druskininkai)

Saltoniškė – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 2 km nuo Leipalingio. Stūkso Saltoniškės piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Druskininkų savivaldybės gyvenvietės
Salučiai

Salučiai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Viktarino.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Samaniškės

Samaniškės – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Skriaudžių, prie kelio .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Samaniškėse 1935 m. birželio 30 d. gimė Lietuvos istorikė, humanitarinių mokslų daktarė Nastazija Kairiūkštytė.

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Samarakiškės

Samarakiškės – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Dainavos, prie kelio . Telkšo nedidelis Samarakiškės tvenkinys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Samavai

Samavai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Šaulių I.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sanginiškės

Sanginiškės – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Eišiškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Santaka (Buivydžiai)

Santaka – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, netoli Buivydžių, prie Neries ir Žeimenos santakos. Kitame upės krante yra Santakos kaimas Nemenčinės seniūnijoje. Geležinkelio stotis prie Vilniaus–Daugpilio geležinkelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Santakai (Šakiai)

Santakai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Sintautų, prie kelio .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kaime gimė poetas Pranas Vaičaitis (1876–1901). Gimtasis namas neišliko, bet sode tebeauga jo pasodinti keli medžiai (ąžuolai, eglės).

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sapiegiškė

Sapiegiškė – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Nedzingės. Yra miškas. Šiaurėje siekia Nedzingio ežerą.

Istorija 
XIX a. pab. Sapiegiškė buvo Nedzingės dvaro ponų Žilinskių valda. ~1866 m. čia gyveno 186 katalikai, 2 stačiatikiai ir 4 musulmonai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Antanas Kalanavičius (1945–1992) – poetas.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Sapiegiškės

Sapiegiškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Skirlėnų, prie kelio . Šiauriau kaimo telkšo Pravalas, rytiniu pakraščiu teka Žeimena.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Saplaučizna

Saplaučizna – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Smalvų.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sapnai

Apie miego metu patiriamus pojūčius žr. Sapnas.

Sapnai – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Musninkų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sarapiniškė (Aukštuoliai)

Sarapiniškė – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 10 km nuo Lupikų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Sarčiai

Sarčiai (arba Cartai) – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietryčius nuo Kretingalės, abipus kelio Kretingalė–Plikiai, Dangės kairiajame krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Sarickai

Sarickai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skiemonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sarokpolis

Sarokpolis – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Pavoverės, prie Voveraitės upelio. Šalia eina plentas .

Istorija

Anksčiau Sarokpolio vardu vadinta gyvenvietė, vėliau tapusi bažnytkaimiu Pavoverė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Saugučiai

Saugučiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Didžiųjų Šelvių.

Istorija 

Juodupėnų apylinkės Saugučių kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku. 2018 m. vėl atkurtas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Saugučiuose 1931 m. birželio 11 d. gimė Lietuvos bibliotekininkas, istorikas, humanitarinių mokslų daktaras Juozas Marcinkevičius.

Šaltiniai 

Gyvenviečių straipsniai be koordinačių
Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Saugūniškės (Maišiagala)

Saugūniškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Maišiagalos. Kaimas yra šalia šioje apylinkėje populiaraus kelio Nr. 5259 (Sudervė – Paąžuoliai – Maišiagala).

Saugūniškės yra užfiksuotos kaip šiauriausia bitinių antšeimio nario Tachytes panzeri paplitimo vieta.

Istorija 

Vyskupas Ignotas Jokūbas Masalskis ir Teodora Sapiegienė 1782 m. Sudervėje pastatė bažnyčią. Jai paskirtas Saugūniškės kaimas ir palivarkas (prie Maišiagalos). Nuo 1797 m. iki 1820 m. bažnyčios vargonininku dirbo bajoras Simonas Baginavičius. Jam buvo išnuomotas ir Saugūniškės kaimas.

Tarybiniais laikais (1960–1970 m.) kaimo apylinkės buvo melioruotos. Vietiniai gyventojai kalba, kad prieš melioravimą kaime buvo „pono prūdai“. Nemelioruotose vietose, Saugūniškių apylinkėse, peri gervės. Apylinkes yra pamėgę ir medžiotojai, kurie daugiausiai medžioja šernus. Kaimas turi savo vieno kilometro ilgio upelį, kuris įteka į Gnesvianką.

Gyventojai

Žymūs žmonės
 Henryk Tomaszewicz (g. 1942), hidrobotanikas, mokslininkas

Šaltiniai 

 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Sauliakalnis

Apie kaimą žr. Sauliakalnis (Smalvos).

Sauliakalnis – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sauselis

Sauselis – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 7 km nuo Liubavo.

Gyventojai

Nuorodos 
 Suchowola Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom XI, psl. 542 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Sausiai (Endriejavas)

Sausiai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Endriejavo.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Sausiuose 1927 m. liepos 12 d. gimė Lietuvos inžinierius mechanikas, žemės ūkio teoretikas Jonas Dromantas.

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Saušilis (Plungė)

Saušilis – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Žarėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Saušilis (Telšiai)

Saušilis – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Žarėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Trankiniai

Trankiniai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Vosiliškio. Įsikūręs tarp Ažytės intakų Morkiškio ir Meiliškių griovio. Greta kaimo eina vieškelis .

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Savarinė

Savarinė – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurės rytus nuo Žaslių, kairiajame Neries krante. Išlikęs buvusios bibliotekos pastatas.

Istorija 

XIX a. pabaigoje buvo Savarinės dvaras, priklausęs Pilsudskiams. Jis priklausė Vilniaus apskričiai, nors visa kairioji Neries pakrantė buvo Trakų apskrityje.

XX a. veikė biblioteka.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Savitiškis

Apie Panevėžio miesto dalį žr. Savitiškis (Panevėžys).

Savitiškis – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Smilgių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Pranas Baltrėnas (1940–2021) – inžinierius aplinkosaugininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Savulkos

Savulkos – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Nedzingės, prie Nedzingės–Meškučių keliuko ir Vinkšninės upelio. Apylinkėse dunkso miškai.

Šalia Savulkų yra Dainavos apygardos partizanų (vad. Konstantinas Šimelevičius-Gandras) žūties vieta (1947 m. rugsėjo 22 d.). Jų atminimui pastatytas kryžius.

Iki XX a. pr. vadintas Vinkšniūnais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Schedai

Schedai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sedūnai (Širvintos)

Sedūnai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Gelvonų.

Gyventojai

Žymūs žmonės

 Juozas Jurkūnas (1895-1938), rašytojas, dailininkas

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sėlenėliai

Sėlenėliai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Laugalių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Semeniškės (Trakai)

Semeniškės – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Antakalnio, prie kelio .

Istorija

Iki XX a. vidurio kaimas vadintas Alekseika.

Gyventojai

Šaltiniai 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Semoškos

Semoškos – viensėdis Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Matuizų, prie Dainavos girios. Keliai į Voriškes, Giniūnus.

XIX a. pab. – šlėktų okolica Lydos apskrityje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Senadvaris (Šalčininkai)

Senadvaris – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Butrimonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sena Rūda

Sena Rūda – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 7 km nuo Gudelių.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Sendvariai (Kelmė)

Sendvariai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Karklėnų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Egidijus Jarašiūnas (1952–), teisininkas, konstitucionalistas, ES Teisingumo Teismo (ESTT) teisėjas, Mykolo Romerio universiteto (MRU) profesorius, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras, LR Konstitucinio Teismo teisėjas (1996–2005).

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Senieji Alksnėnai

Senieji Alksnėnai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Sangrūdos, apie 1 km nuo Lietuvos ir Lenkijos valstybių sienos. Senuosiuose Alksnėnuose stovi pirmoji Lietuvos teritorijoje geležinkelio Rail Baltica stotelė.

Gyventojai

Nuorodos 
 Olksniany Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom X, psl. 89 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Senieji Kalniškiai

Senieji Kalniškiai – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Janapolės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Senieji Migūčionys

Senieji Migūčionys – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Elektrėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Elektrėnų savivaldybės gyvenvietės
Senkonys (Varėna)

Senkonys – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, prie pietvakarinio Krivilių pakraščio ir Nočios aukštupio (Krivilių I tvenkinys, Krivilių II tvenkinys). Yra kapinaitės.

Kaimas išnyko per melioraciją, sodybų nebėra.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 102 žmonės, iš kurių 93 užsirašė lietuviais ir 9 lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Senosios Rakliškės

Senosios Rakliškės – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Butrimonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Serbentai (Šalčininkai)

Serbentai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Pabarės, 1,5 km į šiaurę nuo Navakonių, pamiškėje, prie Dunojėlio upelio.

XIX a. Serbentai (tada – Požečkovščizna) pab. buvo Šafranovičių valdas Lydos apskrities Eišiškių valsčiuje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Serbiejiškė

Serbiejiškė – kaimas Visagino savivaldybėje, 8 km nuo Gaidės.

Gyventojai

Išnašos 

Visagino savivaldybės gyvenvietės
Sereikoniai

Sereikoniai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pumpėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Västerås SK

Vesteroso SK – Švedijos futbolo klubas iš Vesteroso. 

Klubas turi vyrų futbolo komandą ir merginų ekipą.

Istorija 
Klubas įkurtas 1904 m.

Pasiekimai 

 šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

Sezonai 
 Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

Sezonai nuo 2018 m. 

|}
GE; grupių etapas.

Apranga ir jos pokyčiai 
Sportinės aprangos pokyčiai
 Namuose žaidžia balta žalia apranga.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 Facebook paskyra
 Soccerway (klubo profilis)
 Transfermarkt (klubo profilis)
 superettan.se 2021 m. Superettan sezonas
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai);
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai);

Švedijos futbolo klubai
Stanislavas Aleševičius

Stanislavas Aleševičius (g. 1960 m. rugsėjo 1 d.) – lenkų kilmės Šalčininkų politikas, Ukrainos garbės konsulas Lietuvoje.

Biografija 
1989 m. Taškento valstybiniame universitete (Uzbekija) baigė teisės ir valdymo studijas.

Nuo 2000 iki 2003 m., 2003–2007 m. Šalčininkų rajono savivaldybės tarybos narys.

Ukrainos garbės konsulas, garbės konsulato Šalčininkuose vadovas (Klaipėdoje – Rimandas Stonys).

Partijos „Naujoji sąjunga“ (socialliberalai) narys.

Šaltiniai

Šalčininkų politikai
Garbės konsulai Lietuvoje
CS Chênois

Šeno-Burgo CS – Šveicarijos futbolo klubas iš Šen Buro.

Istorija
Klubo ištakos siekia 1907 m.

Pasiekimai

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY

Chenois
FC Bulle

Bulės FC – Šveicarijos futbolo klubas iš Bulės.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1910 m. Kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

Vėliau sekė kritimas į žemesnius divizionus.

Pasiekimai

Apranga

Nuorodos 
 Oficiali klubo svetainė
 facebook paskyra
 SOCCERWAY
 Globalsportsarchive

Bulle
Syderiai

Syderiai – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Viešvėnų.

Istorija 

XX a. pradžioje Syderiuose planuota įrengti požeminę gamtinių dujų saugyklą. Nesulaukus Lenkijos energetikos įmonių dėmesio ir atsiradus galimybei naudotis Latvijos Inčukalnio dujų saugykla, 2018 m. Lietuva šių ketinimų atsisakė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Silgiškis

Silgiškis – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Saldutiškio.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Silgiškyje 1939 m. rugsėjo 17 d. gimė Lietuvos žurnalistas, poetas Mindaugas Petras Stundžia.

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Simanėliškiai

Simanėliškiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Alvito.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Simanėliškiuose 1940 m. sausio 18 d. gimė dailininkė stiklininkė Gražina Didžiūnaitytė.

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Simaniškė (Lazdijai)

Simaniškė – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Gerdašių, prie pat Lietuvos ir Baltarusijos valstybės sienos, Nemuno kairiajame krante. Šalia – Bugiedos botaninis-zoologinis draustinis. Šalia praeina Gerdašių–Varviškės keliukas.

Gyventojai

Nuorodos 
 Simoniszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom X, psl. 614 (lenk.).

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Simaniškė (Strūnaitis)

Simaniškė – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Naujo Strūnaičio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Simokai (Šakiai)

Simokai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Barzdų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Simokuose 1945 m. liepos 31 d. gimė Lietuvos žurnalistė Aldona Žemaitytė-Petrauskienė.

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Simoniškis I

Simoniškis I – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, Linkmenų seniūnijoje, maždaug 4 km į pietryčius nuo Linkmenų, prie Prūdo ežero.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Sindriai

Sindriai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Debeikių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sindriūniškis

Sindriūniškis – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 9 km į vakarus nuo Pasvalio.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Sindriūniškyje 1928 m. kovo 30 d. gimė Lietuvos teisininkas, žurnalistas, publicistas, redaktorius Antanas Martinionis.

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sipeliai

Sipeliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Suvainiškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sirutiškiai

Sirutiškiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Pociūnėlių, šalia Pociūnėlių tvenkinio.

Gyventojai

Galerija

Išnašos 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Sirvydai (Anykščiai)

Sirvydai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Kavarsko. Vakaruose prieina Dabužių miškas.

Istorija

XVII a. 2-ojoje pusėje minimas Sirvydų Dabužių dvaras. XIX a. pabaigoje veikė slapta daraktorių mokykla. Apie 1930 m. kaimą nusiaubė žaibo įžiebtas gaisras, sudegė daugiau kaip pusė sodybų, tik kai kurios jų buvo atstatytos. 1937 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius. Kaime veikė grietinės nugriebimo punktas, buvo karčema.

Gyventojai

Žymūs žmonės
 Konstantinas Sirvydas (1579–1631), lietuvių raštijos pradininkas, leksikografas
 Antanas Šleikus (1933–2018), pedagogas, literatas, tautodailininkas

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Siteniai

Siteniai – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Piniavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Aukštutinio Verapaso departamentas

Aukštutinio Verapaso departamentas () – departamentas Gvatemalos centrinėje-šiaurinėje dalyje. Administracinis centras – Kobanas.

Geografija 

Būdingas aukštumų reljefas (paviršaus aukštis iki 2800 m), išraižytas upių slėnių. Yra urvų, drėgnųjų miškų. Svarbiausios upės – Poločikas ir Kahabonas, yra įsteigtas gamtos draustinis Semuk Čampėjus.

Gyventojai 

Dominuojanti departamento tauta – kekčiai. Didžiausi miestai – Kobanas, Čisekas, San Chuan Čamelkas, San Pedro Karčia.

Administracinis suskirstymas 

Departamentas padalintas į 17 savivaldybių:
 Čahalis
 Čisekas
 Kobanas
 Frai Bartolomė de las Kasas
 Lankinas
 Pansosas
 Raksruha
 San Kristobal Verapasas
 San Chuan Čamelkas
 San Pedro Karčia
 Santa Krus Verapasas
 Santa Marija Kahabanas
 Senahu
 Taktikas
 Tamahu
 Tukuru
 Santa Katalina la Tinta

Gvatemalos departamentai
Skardžiai (Suginčiai)

Skardžiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Skudutiškio.

Gyventojai

Išnašos 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kobanas (Gvatemala)

Kobanas (, ) – miestas vidurio Gvatemaloje, 219 km į šiaurės rytus nuo Gvatemalos miesto. Aukštutinio Verapaso departamento centras. 86 tūkst. gyventojų. Per miestą eina Gvatemalos-Moraleso plentas.

Kobanas yra svarbus kavos auginimo centras. Miesto įžymybės yra Kalvarijos bažnyčia, centrinė aikštė, majų archeologijos muziejus, Dyzeldorfo kavos plantacija. Apylinkėse yra vaizdingų krioklių, olų, miškų, kurie saugomi nacionaliniuose parkuose (Las Viktorijaso, San Chosė la Kolonijos, Laguna Lačua ir kt.). Miestas yra svarbus kekčių kultūros centras, čia vyksta kasmetinis Gvatemalos indėnų festivalis.

Istorija 

Miestas įkurtas dominikonų vienuolių 1543 m. Miesto pavadinimas kilęs iš kekčių kalbos ir manoma, kad reiškia „rūko vieta“. 1599 m. Kobanas tapo vyskupijos centru. XIX a. antroje pusėje aplinkinėse kalvose vokiečiai pradėjo auginti kavą, miestas tapo svarbiu ekonominiu centru. 1895–1963 m. veikė geležinkelis link Isabalio ežero, kuriuo buvo eksportuojama kava.

Gvatemalos miestai
Akçaabat Sebatspor

Akčaabato „Sebat“ – Turkijos futbolo klubas iš Akčaabato.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1923 m. Žaidė Superlygoje. 2018 m. nutraukė savo veiklą.

Pasiekimai

Nuorodos
 http://www.soccerway.com/teams/turkey/akcaabat-sebatspor/

Sebat
Elazığspor

Eliaziho SK – Turkijos futbolo klubas iš Eliaziho.

Istorija 
1967 m. įkurtas klubas, sujungus Merkez Genclik Elazig, Guven Elazig ir Harput Elazig klubus.

2002 m. pateko į aukščiausią lygą, bet joje nesugebėjo ilgam įsitvirtinti. Superlygoje žaidė 2003/04 ir 2004/05 m. sezonuose. Vėliau iškrito į Pirmą lygą.

2012 m. vėl grįžo į Superlygą. Joje žaidė 2012/13 ir 2013/14 m. sezonuose. Po to sekė kritimas į Pirmą ygą.

Nuo 2019/20 m. sezono žaidė Antroje lygoje.

Pasiekimai

Apranga 
Sportinės aprangos pokyčiai
 Namuose žaidžia tamsiai raudona apranga.

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Elazig
Yimpaş Yozgatspor

Jozgato „Yimpaş“ – Turkijos futbolo klubas iš Jozgato.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1959 m. Žaidė Superlygoje. 

Pateko į aukščiausią šalies lygą 2000 m., kuriame praleido du sezonus, o paskui sekė kritimas į žemesnius divizionus.

2015 m. paskelbta apie komandos išformavimą ir klubo bankrotą.

Pasiekimai

Nuorodos 
 http://www.yozgatspor.net
 SOCCERWAY

Yimpas
Siirtspor

Sirto SK – Turkijos futbolo klubas iš Sirto.

Istorija
Klubo ištakos siekia 1969 m. O 2020 m. nutraukė savo veiklą.

Pasiekimai

Nuorodos
 http://www.siirtjetpa.com
 http://www.soccerway.com/teams/turkey/siirtspor/

Siirt
Erzurumspor

Erzurumo SK – Turkijos futbolo klubas iš Erzurumo.

Istorija 
Klubas įkurtas 1968 m. 

1998 m. pateko į aukščiausią šalies lygą. Jose žaidė tris sezonus, vėliau sekė kritimas į žemesnes pakopas. 

Komanda išformuota 2015 m.

Pasiekimai

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Erzurum SK
Belediye Vanspor

Vano „Belediye“ – Turkijos futbolo klubas iš Vano.

Istorija
Klubo ištakos siekia 1982 m.

Pasiekimai

Nuorodos
 http://www.vanspor.net
 http://www.soccerway.com/teams/turkey/belediye-vanspor/

Van
Çanakkale Dardanelspor

Čanakalės „Dardanel“ – Turkijos futbolo klubas iš Čanakalės.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1966 m. Savo laiku žaidė aukščiausioje lygoje, bet ilgam įsitvirtinti nesugebėjo.

Pasiekimai

Nuorodos 
 http://www.dardanelspor.com.tr
 SOCCERWAY

Dardanel
Petrolofisi SK

Ankaros „Petrolofisi“ – Turkijos futbolo klubas iš Ankaros.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1954 m.

Pasiekimai

Nuorodos
 

Petrolofisi
Bakırköyspor

Stambulo „Bakırköy“ – Turkijos futbolo klubas iš Stambulo.

Istorija 
Klubo ištakoe siekia 1949 m.

1990 m. pateko į aukščiausią šalies lygą, bet joje įsitvirtinti nepavyko.

Pasiekimai

Nuorodos 
 

Bakirkoy
Aydınspor

Aidino SK – Turkijos futbolo klubas iš Aidino.

Istorija 
1966 m. vasario 23 d. įkurtas klubas. 

1990 m. pateko į aukščiausią lygą, bet joje įsitvirtinti nepavyko.

Tris sezonus pralaidę aukščiausioje šalies lygoje iškrito į žemesnius divizionus.

Pasiekimai

Nuorodos 
 SOCCERWAY

Aydin
Santa Katalina la Tinta

Santa Katalina la Tinta () – miestelis ir savivaldybė centrinėje Gvatemaloje, Aukštutinio Verapaso departamente, 110 km į pietryčius nuo Kobano. 11 tūkst. gyventojų. Miestelis įsikūręs Poločiko upės slėnyje. Svarbus Poločiko žemupio regiono prekybinis centras.

Istorija 

Savivaldybė sudaryta 1999 m., atskyrus nuo Pansoso savivaldybės.

Gvatemalos miestai
Keçiörengücü SK

Ankaros „Keçiörengücü“ – Turkijos futbolo klubas iš Ankaros.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1945 m. Kitados rungtyniavo Superlygoje. Pastaraisiais metais žaidė Pirmoje lygoje.

Sezonai 

|}

Emblema

Apranga 
 Sportinės aprangos pokyčiai.
 Namuose žaidžia balta apranga.

Pasiekimai

Sudėtis 
Atnaujinta; 2021 m. birželio 18 d.|

Išnašos

Nuorodos 
 http://www.keciorengucu.org.tr
 http://www.soccerway.com/teams/turkey/keciorengucu-ankara/

Keciorengucu
Chalapos departamentas

Chalapos departamentas () – departamentas Gvatemalos pietinėje dalyje. Administracinis centras – Chalapa.

Plačiausiai vartojamos kalbos – ispanų ir pokomamų.

Geografija 

Paviršius kalnuotas, aukštis iki 1720 m. Stūkso keletas nebeveikiančių ugnikalnių (Chumajis, Sero Mochonas, Monterikas ir kt.). Upės neilgos, priklauso daugiausia Ramiojo vandenyno baseinui (Chalapa, Guastatoja, El Monchasas ir kt.). Telkšo kelios lagūnos.

Administracinis suskirstymas 

Departamentas padalintas į 7 savivaldybes:
 Chalapa
 San Pedro Pinula
 San Luis Chilotepekė
 San Manuel Čaparonas
 San Karlos Alsatatė
 Monchasas
 Matakeskuintla

Gvatemalos departamentai
Chalapa (Gvatemala)

Chalapa () – miestas pietinėje Gvatemaloje, 174 km į rytus nuo Gvatemalos miesto. Chalapos departamento centras. Virš 260 tūkst. gyventojų (savivaldybėje). Plentai į Gvatemalą, Sanaratę, El Progresą, Kecaltepekę. Miestas išsidėstęs tarpukalnių slėnyje, apsuptas Chumajo ugnikalnio, Alkobos ir Arlutos viršukalnių.

Verčiama daugiausia žemės ūkiu, gyvulininkyste, prekyba. Apylinkėse auginami javai, kukurūzai, daržovės, vaisiai, uogos, bananai, avokadai. Pienininkystė, sūrių gamyba. Veikia keletas institutų, kolegija, licėjus.

Gvatemalos miestai
Chutiapos departamentas

Chutiapos departamentas () – departamentas Gvatemalos pietvakarinėje dalyje. Administracinis centras – Chutiapa.

Geografija 

Paviršius kalnuotas. Stūkso keletas nebeveikiančių ugnikalnių (Ištepekė, Tahualis, Mojuta, Santjagas, Sučitanas, Floresas ir kt.). Pasienyje su Salvadoru telkšo nemažas Guichos ežeras. Į jį teka Ostua upė. Pietvakariuose plyti pelkėta pajūrio žemuma.

Administracinis suskirstymas 

Departamentas padalintas į 17 savivaldybių:
 Chutiapa
 Agva Blanka
 Asunsion Mita
 Ateskatempa
 Komapa
 Konguakas
 El Adelantas
 El Progresas
 Chalpatagva
 Cheresas
 Mojuta
 Pasakas
 Kesada
 San Chosė Akatempa
 Santa Katarina Mita
 Jupiltepekė
 Sapotitlanas

Gvatemalos departamentai
Kalėtai

Kalėtai (, ) – gyvenvietė pietvakarių Latvijoje, Kuržemėje, Pietų Kuršo savivaldybėje, prie kelio Gramzda – Barta, 13 km į šiaurės vakarus nuo Skuodo, 12 km į pietvakarius nuo Priekulės. Bajorų–Priekulės geležinkelio stotelė.

Istorija 
XII a. pabaigoje Kalėtų teritorija priklausė kuršiams, XIII a. ją užvaldė Livonijos ordinas. 1561–1795 m. Kalėtai priklausė Kuršo kunigaikštystei, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos ir Lenkijos karalystės vasalei. XIX a. Kalėtų teritorijoje buvo 7 dvarai. Kalėtų dvaro rūmus baronai Noldės pastatė 1876 m. Nuo 1951 m. juose veikia Kalėtų pagrindinė mokykla, nuo 1996 m. jų kairiajame sparne įsikūrė ir Kalėtų muzikos ir meno mokykla. 1915 m. pro miestelį nutiestas Bajorų–Priekulės geležinkelis.

Lietuviai 
1979 m. Kalėtų apylinkėje buvo apie 1800 gyventojų, 37% jų – lietuviai, po Antrojo pasaulinio karo atsikėlę iš Lietuvos arba grįžę iš tremties ir negavę leidimo apsigyventi Lietuvoje. Kalėtų apylinkės Uozuolų kaime 1979 m. buvo 126 gyventojai, 70% jų lietuviai. 2004 m. valsčiuje gyveno 65,8% latvių, 32% lietuvių.

Šaltiniai 

Pietų Kuršo savivaldybės gyvenvietės
Kalėtų valsčius
Mojuta

Mojuta () – užgesęs ugnikalnis pietinėje Gvatemaloje, Chutiapos departamente, į pietvakarius nuo Mojutos miesto, ties pietine Chaltapagvos lūžio riba. Aukštis 1662 m. Viršūnė sudaryta iš 3 andezitinės lavos kupolų. Komplekso šlaituose yra nemažai šlakinių kūgių. Šiauriniuose ir pietiniuose šlaituose veikia silpnos fumarolės, šiaurės rytinėje papėdėje trykšta karštosios versmės. Ugnikalnio šlaitai padengti mišku ir kavos plantacijomis.

Nuorodos 
 Smithsonian Institution informacija

Gvatemalos ugnikalniai
Čikimulos departamentas

Čikimulos departamentas () – departamentas Gvatemalos pietrytinėje dalyje. Administracinis centras – Čikimula.

Plačiausiai naudojamos kalbos – ispanų ir čorčių.

Geografija 

Paviršius kalnuotas. Departamentu driekiasi Čiapaso Siera Madrė, nuo kurios link Hondūro atsišakoja Merendono kalnagūbris. Yra užgesusių ugnikalnių. Čikimulos departamento upės priklauso tiek Karibų jūros, tiek Ramiojo vandenyno baseinams. Užgesusio Ipalos ugnikalnio krateryje telkšo Ipalos ežeras.

Administracinis suskirstymas 

Departamentas padalintas į 11 savivaldybių:
 Čikimula
 Kamotanas
 Konsepsion Las Minasas
 Eskipulasas
 Ipala
 Chokotanas
 Olopa
 Kecaltepekė
 San Chosė La Arada
 San Chuan Ermita
 San Chasintas

Gvatemalos departamentai
Čikimula

Čikimula () – miestas pietrytinėje Gvatemaloje, 174 km į rytus nuo Gvatemalos miesto, prie San Chosė upės. Departamento centras.

Gvatemaliečiai miestą vadina „Rytų perlu“. Iš Čikimulos eina plentas į Hondūrą (link Kopano). Verčiamasi prekyba (tranzitiniai keliai į Hondūrą, Salvadorą), žemės ūkiu. Veikia keletas institutų ir kolegijų San Karlos de Gvatemalos universiteto filialas.

Istorija 

Čikimula įkurta 1530 m., miesto statusą gavo 1821 m.

Gvatemalos miestai
Eskipulasas

Eskipulasas () – miestelis ir savivaldybė pietryčių Gvatemaloje, Čikimulos departamente, netoli Salvadoro ir Hondūro sienų. Eina kelias tarp Nueva Okotepekės ir Čikimulos.

Eskipulasas žymus savo bazilika su Juodojo Kristaus šventykla viduje (joje saugomas medinis paveikslas su tamsia Nukryžiuotojo figūra). Kasmetinių atlaidų metu į baziliką atvyksta tūkstančiai piligrimų ne tik iš Gvatemalos, bet ir kitų Centrinės Amerikos šalių, Meksikos. Vyksta spalvingos mugės.

Apylinkių gamta saugoma Trifinijo biosferos rezervate.

Istorija 

Miestas įkurtas tarp 1560-1570 m. ir pavadintas Santiago de Esquipulas. Juodojo Kristaus paveikslą nutapė portugalų skulptorius Quirio Cataño ir 1595 m. įteikė miestelio merui.

Gvatemalos miestai

vi:Esquipulas
Skatikai

Skatikai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Vadoklių, šalia magistralės .

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Skatikuose 1948 m. vasario 17 d. gimė Lietuvos matematikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras Antanas Laurinčikas.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Skerdimai (Šalčininkai)

Skerdimai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Didžiųjų Sėlų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Skerdupis

Skerdupis – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Veiverių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės