Kariljonas

Kariljònas () – specifinis atvirame lauke skambantis muzikos instrumentas, kurį sudaro chromatiškai suderintų varpų komplektas.

Pirmąjį kariljoną sukūrė broliai Pieter ir Francois Hemony 1652 m. Olandijoje. Kariljono varpai tvirtinami prie eilėmis išdėstytų sijų, varpų skaičius svyruoja nuo 23 iki 80. Kariljonai dažniausiai būna su klaviatūra ir pedalais, skirtais skambinti gyvam muzikantui, bet pasitaiko ir papildomos įrangos – specialus besisukantis mechaninis būgnas, kuriame įmontuoti tam tikrais tarpais išdėstyti kuoliukai. Sukantis būgnui, jie užkabina varpų svertus, ir kariljonas skambina automatiškai. Kariljonai įrengiami specialiai tam pastatytuose bokštuose arba aukštuose istoriniuose pastatuose (pvz., bažnyčiose). Kariljono gimtinė – Nyderlandai, Belgija, Šiaurės Prancūzija.

Groti kariljonu mokoma specialiose mokyklose Belgijoje, Danijoje, Nyderlanduose, Prancūzijoje, JAV vasaros kursų metu. Kariljonu skambinama labai įvairi muzika – nuo paprastų liaudies dainų iki sudėtingų klasikinių, šiuolaikinių, virtuozinių kūrinių, džiazo muzikos. Pastaruoju metu kariljonas dažnai derinamas su kitų instrumentų muzika – vienu metu groja ir simfoninis orkestras, dainuoja chorai, solistai. Visas repertuaras sudarytas iš specialių aranžuočių ir originalių kūrinių varpams. Tokių koncertų buvo ir Lietuvoje.

Viso pasaulio kariljonierius vienija Pasaulinė kariljonų federacija (PKF), kurios narė yra ir Lietuvos kariljonierių gildija (nariai Kęstutis Kačinskas, Giedrius Kuprevičius, Julius Vilnonis, Stanislovas Žilevičius, garbės nariai a.a. Hans Mollerup iš Danijos ir Grzegorz Szychlinski iš Lenkijos). PKF kasmet rengia kongresus, leidžia kompaktines plokšteles, žurnalus ir biuletenius.

Šiuo metu visuose pasaulio žemynuose yra virš 600 kariljonų, daugiausia – gimtinėje Nyderlanduose (virš 200).

Kariljonai Lietuvoje 
Lietuvoje yra 3 kariljonai – Kaune ir Klaipėdoje ir Vilniuje.

Kauno kariljonas 

Kauno 35 varpų kariljonas (diapazonas nuo as1 iki as4), nulietas Belgijoje 1935 m., „Michiels jr. Tornau“ liejykloje (Turnė), generolo Vlado Nagevičiaus ir kompozitoriaus Juozo Tallat-Kelpšos rūpesčiu. 1937 m. varpai įkelti į Vytauto Didžiojo karo muziejaus bokštą (architektūrinio ansamblio autorius Vladimiras Dubeneckis).

Kauno kariljono nuolatiniai koncertai prasidėjo 1956 m. Pirmieji kariljonieriai – Viktoras ir Giedrius Kuprevičiai. Nuo 1983 m. iki 2016 m. koncertavo Julius Vilnonis. Metais anksčiau reguliarius koncertus pabaigė ir Giedrius Kuprevičius. Kauniečiai kariljonieriai koncertavo Nyderlanduose, Danijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Ispanijoje, Australijoje, Naujojoje Zelandijoje. Kauno kariljonui kūrinių parašė Mindaugas Urbaitis, Algimantas Kubiliūnas, Vidmantas Bartulis, Viktoras Kuprevičius, Giedrius Kuprevičius, Kęstutis Kačinskas ir kt. Šiuo metu Kauno karilionu groja studentė pianistė Austėja Staniunaitytė ir muzikantas mėgėjas Raimundas Eimontas.

2005–2006 m. Giedriaus Kuprevičiaus iniciatyva ir rėmėjų dėka Kauno kariljonas iš esmės restauruotas: Nyderlanduose, Astene esančioje varpų liejykloje „Royal Eijsbouts“ iš naujo suderinti 35 senieji varpai į Lietuvą sugrįžo kartu su 14 naujų varpų ir nauja klaviatūra. Visi darbai baigti 2006 m. balandžio mėnesį. Įnauguraciniame koncerte dalyvavo ir didžiojo naujo varpo "Kaunas" fundatoriai Lietuvos Prezidentas Valdas Adamkus su ponia Alma. Šiuo metu Kauno karilionas turi 49 varpus.

Klaipėdos kariljonas 

Klaipėdos 48 varpų kariljonas, lietas tuometinėje Rytų Vokietijoje, įrengtas centrinio pašto bokšte. Veikė apie 20 metų, tačiau visiškai paseno ir išsiderino, o 2006 m. rugsėjo 17 d. skambėjo paskutinį kartą, spalio 20 d. buvo išmontuotas. Naujas Nyderlanduose atlietas karilionas buvo inauguruotas 2006 m. gruodžio 25 d.

Vilniaus kariljonas 

Kariljonas Vilniuje įrengtas brolių dominikonų rūpesčiu Šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčios bokšte, prie Lukiškių aikštės. Vilniaus kariljonas didesnis už Kauno ir Klaipėdos – turi 61 varpą. Mažiausio varpo svoris – 8 kg, didžiausio – 3360 kg.

Sovietiniais metais norėta įrengti kariljoną Vilniaus katedros varpinėje, kuomet iš įvairių uždarytų bažnyčių kultūriniams tikslams buvo suvežta daugiau kaip trisdešimt varpų. Bandant jų skambėjimą suderinti, varpai buvo gręžiami ir frezuojami. Sumanymas nepavyko, ir keliolika senų bažnytinių varpų buvo negrįžtamai sugadinti.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Klaipėdos kariljono skambesys