Vilniaus oro uostas

Vilniaus oro uostas (IATA kodas: VNO, ICAO kodas: EYVI) – didžiausias civilinis oro uostas Lietuvoje, įsikūręs Vilniaus pietinėje dalyje, Naujininkų seniūnijoje ant plynaukštės, apie 7 km nuo Vilniaus centro. Vieną pakilimo taką turintis oro uostas 2021 m. aptarnavo 1,9 mln. keleivių. Čia veikia „airBaltic“, „Ryanair“ ir „Wizz Air“ orlaivių aptarnavimo bazės. Valdomas valstybinės įmonės Lietuvos oro uostai.

Istorija 

Oro uostas Vilnius-Kirtimai () savo veiklą pradėjo 1932 m. rugpjūčio 17 d. Kirtimai tuo metu buvo gyvenvietė šalia Vilniaus. Kasdien buvo skrendama maršrutu Varšuva-Vilnius-Varšuva.

1937 m. atidaryta tarptautinė lenkų aviakompanijos LOT linija Budapeštas-Krokuva-Varšuva-Vilnius-Ryga-Talinas-Helsinkis, o nuo 1939 m. gegužės 15 d. iš Vilniaus buvo skrendama ne tiesiai į Rygą, bet su tarpiniu nusileidimu Kaune. Buvo planuojama nuo 1939 m. rugsėjo 1 d. Vilniuje visai netūpti, o skristi nauja trasa Budapeštas-Krokuva-Varšuva-Kaunas-Ryga-Talinas-Helsinkis. Tą dieną prasidėjęs Antrasis pasaulinis karas šiuos planus sutrukdė.

Antrojo pasaulinio karo metu naudotas kariniams tikslams. Kaip civilinis oro uostas veiklą atnaujino 1944 m. liepos 17 d.

Po karo LOT atnaujino savo skrydžius į Vilnių. Taip 1955 m. buvo skrendama į Maskvą su nusileidimu Vilniuje. 1956–1957 m. iš Maskvos į Berlyną buvo galima nuskristi Aeroflot ir LOT lėktuvais, nutupiant tarpiniuose aerodromuose Vilniuje ir Varšuvoje.

1961–1962 m. jau tik LOT skraidino trasa Varšuva-Vilnius-Varšuva. Pokaryje Maskvą su Praha jungė oro maršrutas su tarpiniais nusileidimais Vilniuje ir Varšuvoje. Skrydžius vykdė tarybinė Aeroflot ir čekoslovakų CSA oro bendrovės. Tarybų Sąjungoje atsiradus reaktyviniams lėktuvams, poreikis tūpti tarpiniuose aerouostuose, kad būtų galima pasipildyti degalų, atkrito. Iš Vilniaus lėktuvai ėmė kilti skrydžiams tik į Tarybų Sąjungos miestus.

Po nepriklausomybės atkūrimo 
Po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo 1991 m. susikūrė nacionalinės Lietuvos avialinijos (Lithuanian Airlines, vėliau pervadintos į FlyLAL). Jos paveldėjo Aeroflot Vilniaus bazėje turėtus lėktuvus Tu-134, Jak-40, Jak-42 ir An-24 bei An-26. Jie greitai buvo pakeisti moderniais Boeing 737, Boeing 757, Saab 340, Saab 2000 lėktuvais. Susidūrusi su finansiniais sunkumais FlyLAL veiklą nutraukė 2009 m. sausio 17 d. Po FlyLAL bankroto Vilniaus oro uostas neteko reguliarių skrydžių maršrutų į Amsterdamą, Budapeštą, Stambulą, Madridą ir Tbilisį. Be to, FlyLAL vykdė reisus į Dubliną, Frankfurtą, Londoną, Milaną ir Paryžių.

2004 m. savo antrąją bazę Vilniuje atidarė AirBaltic, Latvijos nacionalinis vežėjas, dalinai priklausantis Scandinavian Airlines bendrovei. AirBaltic skraidino orlaiviais Boeing 737 ir Fokker 50 bei vienu metu buvo tapusi didžiausia oro bendrove Vilniaus oro uoste.

Nuo 1992 m. Vilniaus oro uostas yra Tarptautinės oro uostų tarybos (ACI Europe) narys, todėl aktyviai dalyvauja tarptautinėje Europos oro uostų veikloje. Įmonės specialistai nuolat dirba ACI Europe komitetuose: Politikos, Aviacijos saugumo, Ekonomikos, Technikos. Aviacijos saugumo ir Aerodromo priežiūros grupės specialistai mokosi ICAO regioniniame mokymo centre.

2014 m. įvykdytas Lietuvos oro uostų reorganizavimas, po kurio Vilniaus oro uostas tapo Lietuvos oro uostų Vilniaus filialu.

2017 m. nuo liepos 14 d. iki rugpjūčio 18 d. oro uostas vykdė kilimo ir tūpimo tako rekonstrukciją. Numatytu laikotarpiu lėktuvai Vilniuje nesileido, o susisiekimas su Lietuva buvo užtikrinamas per kitus oro uostus – dauguma oro linijų šiuo laikotarpiu skrydžius perkėlė į Kauną ir Palangą. Visa darbų vertė siekė 18 mln. eurų.

2022 m. sausio 14 d. buvo baigtas 3 metus trukęs rekonstrukcijos projektas. Jo metu buvo pastatytas naujas šiaurinis peronas, atnaujinti ir įrengti nauji orlaivių riedėjimo takai, pakeistos ir išplatintos dangos, įdiegti aplinką tausojantys sprendimai. Tai buvo didžiausia šio oro uosto rekonstrukcija per visą istoriją.

Veikla, techniniai ir statistiniai duomenys 

Tarptautinis Vilniaus oro uostas (TVOU), kaip savarankiška Lietuvos valstybės įmonė veikia nuo 1991 m. rugsėjo 30 d., steigėjas – Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija. TVOU užima 326 ha plotą (perimetro ilgis 10,54 km), jame dirba apie 700 specialistų. Kilimo ir tūpimo tako ilgis 2 515 m, plotis 50 m (PCN83/F/D/X/T), II tūpimo kategorija, įrengta „Siemens“ žiburių signalinė sistema. Aerodromui suteikta 4 E kategorija.
TVOU gali aptarnauti 2000 keleivių per valandą, 10000-12000 keleivių per dieną ir apie 3 milijonus keleivių per metus. TVOU dirba dvi orlaivių antžeminio aptarnavimo įmonės: Baltic Ground Services (BGS) ir Litcargus, iš kurių didesnę apyvartos dalį užima BGS.

Statistika

Baltijos valstybių oro uostų keleivių skaičius 

Aptarnautų keleivių skaičius (pagal metus ir oro uostus):

Skrydžius vykdančios aviakompanijos ir jų kryptys

Reguliarieji skrydžiai
Aviakompanijų ir jų vykdomų reguliariųjų krypčių sąrašas:

Krovinių gabenimas

Dirbusios aviakompanijos 

Po Nepriklausomybės atkūrimo Vilniaus oro uoste reguliarius skrydžius vykdė šios oro bendrovės: Aer Lingus, Aerosvit Airlines, Air Ukraine, Ak Bars Aero, Austrian Airlines, Belavia, British Airways, Czech Airlines, Estonian Air, EuroLOT, FlyLAL / Lithuanian Airlines, FlySmaland, Germania, Iceland Express, Yamal Airlines, KLM Royal Dutch Airlines, Air Lituanica, SCAT Airlines, Small Planet Airlines, Skyways Express, Star1 Airlines, UTair,  UTair-Ukraine, Transaero, Vueling, Wizz Air Ukraine, WOW air.

Terminalas 

Keleivių terminalas skirstomas į atvykimo ir išvykimo sales. Senasis terminalas pastatytas 1954 m.

1993 m. oro uostas buvo išplėstas, senąjį terminalo pastatą sujungus su naujai pastatytu keleivių išvykimo terminalu.

2007 m. atidarytas modernizuotas keleivių terminalas, atitinkantis Šengeno sutarties reikalavimus (atskirti Šengeno ir ne Šengeno šalių keleivių srautai). Atnaujinto keleivių terminalo plotas viršija 37 tūkst. m², įrengtos 6 keleivių laipinimo galerijos, naudojama moderni keleivių registravimo įrangą, įkurtas prekybos kompleksas, atidarytas verslo klubas, Labai svarbių asmenų (VIP) salė, priešais keleivių terminalą įrengtos mokamos automobilių stovėjimo aikštelės.

Atvykimo salė yra pirmajame terminalo aukšte, kuri skirstoma į 3 sektorius. Pagrindiniu A sektoriumi naudojasi didžiausia dalis atvykstančių keleivių. Jis koridoriais susisiekia su iš kairės pusės esančiu sektoriumi B ir iš dešinės pusės esančiu sektoriumi C. Išvykimo salė yra antrajame terminalo aukšte, kur įrengta 30 keleivių registracijos vietų bei 14 išvykimo vartų.

Avarijos ir incidentai 

1959 m. gruodžio 17 d. 43-ios eskadrilės lėktuvas Li-2, vežęs 4 keleivius ir maždaug tonos svorio krovinį (radijo detalės, medikamentai ir pan.), pakilimo metu buvo nesuvaldytas ir nukrito. Žuvo lėktuvo radistas. Lėktuvo vadas ir mechanikas buvo sunkiai sužeisti, antrasis pilotas ir šturmanas patyrė lengvesnius sužeidimus. Keleiviai liko sveiki. Tyrimo metu nustatyta, kad pakilimas vykdytas visiškai neteisingai, o lėktuvo vadas Borisas Pautovas buvo alkoholikas, tuo metu turėjęs pagirias. Nors lėktuvas dar pradinėje kilimo stadijoje trenkėsi į žemę kairiuoju ratu, lėktuvo vadas toliau bandė kilti, kol lėktuvas tėškėsi į žemę maždaug už pusantro kilometro nuo aerodromo. Informacijos apie gyventojų aukas nėra.

2007 m. rugsėjo 12 d. Skandinavijos avialinijų lėktuvas Bombardier Dash 8 Q400, reiso numeris 2748, pakilo iš Kopenhagos oro uosto skrydžiui į Palangą. Lėktuvu skrido 48 keleiviai ir 4 įgulos nariai. Lėktuvui pradėjus leistis Palangos oro uoste, pilotai pastebėjo, kad neužsifiksavo dešinės pusės važiuoklės ratas. Maždaug valandą sukus ratus virš Palangos oro uosto ir pasikonsultavus su bendrovės vadovybe Kopenhagoje bei Vilniaus oro uostu, priimtas sprendimas leistis sostinėje, nes čia platesni nusileidimo takai ir stipresnės gelbėjimo tarnybų pajėgos. Nusileidęs lėktuvas Vilniaus oro uoste virto ant dešiniojo sparno ir sustojo pasisukęs 90 laipsnių kampu. Niekas iš 48 keleivių ir 4 įgulos narių rimčiau nenukentėjo, jie buvo evakuoti per avarinius išėjimus. Medikų pagalbos prireikė tik stiuardui.

Susisiekimas

Viešasis transportas 

Vilniaus oro uostą ir miesto centrą jungia keturi tiesioginiai savivaldybės įmonės „Susisiekimo paslaugos“ transporto maršrutai:
 3G maršrutas: Oro uostas – Centras – Ukmergės g. – Fabijoniškės (Greitasis maršrutas – stoja ne visose stotelėse)
 1 maršrutas: Oro uostas – Kauno g. – Stotis
 2 maršrutas: Oro uostas – Vikingų g. – Stotis
 4 maršrutas: Kirtimai – Oro uostas (Rodūnios kelio st.) – Stotis ''(Rodiūnios kelio st. yra prie oro uosto viešbučio, 5 minutės kelio pėsčiomis)
 88 maršrutas: Oro uostas – Centras – Senamiestis – Europos aikštė (taip pat važiuoja naktimis kaip 88N)

Privačių vežėjų maršrutai:

 FLYBUS: Vilniaus Oro uostas – Panevėžys – Ryga
 TOKS: Vilniaus Oro uostas – Stotis
 ECOLINES: Vilniaus Oro uostas – Minskas
 OLLEX: Vilniaus Oro uostas – Kaunas - Klaipėda

Traukiniai 

2008 m. birželio mėnesį buvo pradėta statyti Vilniaus oro uosto geležinkelio stotis, o 2008 m. spalį buvo oficialiai atidaryta geležinkelio jungtis tarp Vilniaus oro uosto ir Vilniaus centrinės geležinkelio stoties. Atstumas nuo oro uosto iki Vilniaus centrinės geležinkelio stoties yra 4,3 km, todėl keleiviams kelionė trunka ne ilgiau kaip 7 minutes. Traukiniai kursuoja kasdien.

Nuorodos 

 Vilniaus oro uosto oficiali svetainė
 Transporto maršrutų tvarkaraščiai tarp oro uosto ir Vilniaus centro
 Traukinių tvarkaraščiai tarp oro uosto ir Vilniaus geležinkelio stoties
 Oro uosto vaizdas iš kosmoso
Airport-bus.lt - keleivių vežimas į oro uostą

Šaltiniai 

Lietuvos oro uostai
Vilnius