Brestas (Baltarusija)

Brestas (arba Brasta, Lietuvos Brasta; , ) – miestas Muchaveco ir Vakarų Bugo santakoje, pietvakarių Baltarusijoje, netoli sienos su Lenkija; Bresto srities ir Bresto rajono centras. 340 000 gyventojų (2016 m.).

Istorija 

Žinomas nuo 1019 m. kaip senovės Rusios miestas Berestje (Берестье), įkurtas Bugo ir Muchaveco santakos kyšulyje. XIX a. čia buvo pastatytas Bresto tvirtovės Voluinės bastionas.

1969–1981 m. baltarusių archeologas P. Lysenka ištyrė 1800 m² plotą. Atidengtas apie 7 m kultūrinis sluoksnis, kuriame rasta 224 gerai išlikusių (iki 11 vainikų) gyvenamųjų ir ūkinių rentininės konstrukcijos medinių pastatų liekanų, trijų gatvių mediniai grindiniai, įvairių dirbinių liekanų iš odos, audinio, medžio, kaulo, rago, metalo, akmens ir keramikos. Kai kurie XIII a. pastatai buvo konservuoti ir eksponuojami muziejuje. 

Brestas XI a. pradžioje priklausė Turovo, nuo 1020 m. Lenkijos, nuo 1044 m. Kijevo, nuo XII a. vidurio Voluinės kunigaikščiams, apie 1319 m. prijungtas prie Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės. 1379 m. sudegintas kryžiuočių. 1390 m. suteiktos Magdeburgo teisės. Nuo XIV a. pabaigoje į Brestą kėlęsi žydai sudarė seniausią Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės žydų bendruomenę, kuri iš Vytauto gavo privilegiją. Brestas tapo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės žydų bendruomenių centru, 1514 m. Bresto privilegija padaryta bendra visoms jų bendruomenėms.

Nuo 1413 m. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės seniūnijos, nuo 1520 m. apskrities, nuo 1566 m. Brastos vaivadijos centras. 1553–1567 m. Brastoje veikė Mikalojaus Radvilos Juodojo įkurta evangelikų reformatų spaustuvė. 1596 m. sudaryta Brastos bažnytinė unija. Mieste 1653 m. posėdžiavo Abiejų Tautų Respublikos Seimas, buvo šaukiami Lietuvos bajorų seimai, 1605 m., 1612 m. kūrėsi konfederacijos.

1795 m. per Antrąjį Abiejų Tautų Respublikos padalijimą miestą užėmė Rusijos imperija ir Brest Litovsko () vardu (taip vadintas nuo XVII a. pab., XIX a. pabaigoje – XX a. pirmosios pusės lietuvių spaudoje – Lietuvos Brasta) tapo apskrities centru. 1842 m. baigta statyti Bresto tvirtovė. 1915 m. miestą užėmė vokiečiai.

1918 m. kovo 3 d. po Sovietų Rusijos ir Vokietijos derybų čia pasirašyta Brest-Litovsko taika. 1919–1939 m. valdė Lenkija (vadintas Brestu prie Bugo, ). SSRS ir Vokietijai okupavus Lenkiją 1939 m. rugsėjo mėn. mieste įvyko bendras SSRS ir Vokietijos kariuomenių paradas. Nuo 1939 m. priklauso Baltarusijai. 1941–1944 m. okupuotas vokiečių; tvirtovės apsiaustis 1941 m. truko beveik mėnesį.

Gyventojai

Ekonomika 

Upių uostas, čia baigiasi Dniepro-Bugo kanalas. Oro uostas ir geležinkelio mazgas. Išvystyta mašinų, statybinių medžiagų gamyba, metalo apdirbimas, elektronikos, elektrotechnikos, siuvimo, trikotažo, avalynės, baldų, chemijos, maisto (mėsos, pieno, malimo, alaus) pramonė, suvenyrų gamyba.

Architektūra 
X a. Muchaveco ir Bugo santakos kyšulyje įkurta Berestjės pilis. Vėliau gretimoje saloje susiformavo įtvirtintas miesto ansamblis su turgaus aikšte. XII a. pastatyta medinė pilis, XIII a. iš akmens sumūryta Šv. Petro cerkvė, XIV a. – Šv. Mikalojaus cerkvė. Ryškesni miesto plėtros etapai: XVI a. antra pusė – XVII a. pirmoji pusė, XVIII a. pabaiga – XIX a. pirmoji pusė. 1830–1842 m. senojo miesto vietoje pastatyta Bresto tvirtovė. Per Antrąjį pasaulinį karą miestas sugriautas, vėliau atstatytas, rekonstruotas, pastatyta naujų gyventojų rajonų. Bresto tvirtovės teritorijoje 1971 m. pastatytas Antrojo pasaulinio karo kovoms atminti memorialinis kompleksas „Bresto tvirtovė-didvyrė“ (skulptoriai A. Kibalnikovas, A. Bembelis, A. Babylis, architektai J. Kazakovas, V. Karolis, V. Zankovičius, A. Stachovičius ir kt.).

Kultūra, švietimas 
Yra Bresto universitetas, Bresto politechnikos institutas. Dramos ir muzikos, lėlių teatrai, filharmonija. Bresto tvirtovės memorialinis kompleksas ir muziejus, kraštotyros muziejus.

Sportas 
1937 m. mieste atidarytas daugiafunkcis kompleksas, jame savo namų rungtynes žaidžia FK Dynama-Brest.

 FK Dynama-Brest (futbolas)
 Rukh (futbolo klubas);
 „Jaunystės“ stadionas, kurio talpa 2 310 žiūrovų.

Žymūs žmonės 
Breste gimė:
 Menachemas Beginas (1913–1992), Nobelio taikos premijos laureatas, Izraelio ministras pirmininkas
 Eduardas Chanokas, kompozitorius

Šaltiniai 

Bresto srities miestai