joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Antantė

Santarvė arba Antantė (, ,  – nuo  – gera valia) – 1904 – 1907 m. sudarytas Didžiosios Britanijos, Prancūzijos ir Rusijos karinis bei politinis blokas. Jis sudarytas kaip atsvara Trilypei sąjungai, kuriai priklausė Vokietija, Austrija-Vengrija, Italija. Santarvės sutartis remiasi trimis sutartimis: 1893–1894 m. Prancūzijos-Rusijos, 1904 m. Prancūzijos-Didžiosios Britanijos, 1907 m. Didžiosios Britanijos-Rusijos. Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui pertvarkyta į Antantę. Kovojo su centrinėmis valstybėmis – Vokietija, Austrija-Vengrija, Turkija, Bulgarija. Italija į Antantę perėjo 1915 m. vid.

Karinės sąjungos
Baltijos gynybos koledžas

Baltijos gynybos koledžas (, BALTDEFCOL) – bendra Baltijos valstybių aukštoji karo mokykla, įsteigta 1999 m. Tartu (Estija). Jo tikslas – rengti vyresniuosius karininkus. Projektą remia Vakarų šalys, įgyvendinimą koordinuoja Švedija. Jame mokoma NATO taisyklių ir procedūrų. Dėstoma anglų kalba.

Istorija 
Pirmasis Baltijos gynybos koledžo BALDEFCOL viršininkas (komendantas) buvo Danijos brigados generolas M. H. Clemmesen, kuris iš posto pasitraukė 2000 m. gruodį. Po jo postą pakaitomis užėmė karininkai iš Baltijos šalių. 

2017-2018 m. koledže studijavo 72 karininkai.

Koledžo vadovai 
 1998–2004 m. - brigados generolas Michael Hesselholt Clemmesen (Danija)
 2004–2007 m. - brigados generolas Algis Vaičeliūnas (Lietuva)
 2007-2010 m. - brigados generolas Gundars Ābols (Latvija)
  2010–2012 m. - brigados generolas Meelis Kiili (Estija)
  2012-2016 m. - generolas majoras Vitalijus Vaikšnoras (Lietuva)
 Nuo 2016 m. - generolas majoras Andis Dilāns (Latvija)

Šaltiniai

Nuorodos 
 BALTDEFCOL oficiali svetainė 
 Baltijos šalių karinio elito kalvei vadovaus lietuvis  Audrius Bačiulis, specialiai žurnalui „Veidas“ iš Tartu, 2004 m. gruodžio 16 d. Nr. 51

Tartu švietimas
Lietuvos karo mokyklos
Latvijos aukštosios mokyklos
Estijos aukštosios mokyklos
Mosfilm

Mosfilm () – vienas didžiausių Europos kino koncernų.

Kino studija įkurta 1920 m. iš dviejų nacionalizuotų kino studijų – Aleksandro Chanšonkovo ir N. Jermoljevo. Savo dabartinį vardą įgavo 1935 m. Iki šiol studijos logotipu tebėra stilizuota Veros Muchinos skulptūra „Darbininkas ir kolūkietė“. Sovietmečiu kino studijoje sukurta apie 2500 filmų.

Šiuo metu Mosfilm yra valstybinė įmonė, jos generalinis direktorius Karenas Šachnazarovas.

Nuorodos 

 Oficialus „Mosfilm“ tinklalapis

Kino kompanijos
Rusijos įmonės
Rusijos kinas
Ljuljailjakas

Ljuljailjako arba Jujaijaku () – ugnikalnis (stratovulkanas) Anduose, Argentinos (Saltos prov.) ir Čilės pasienyje. Tai ketvirtas pagal dydį ir antras pagal aukštį (nusileidžia tik Ochos del Saladui) veikiantis ugnikalnis pasaulyje. Be to, tai 6 pagal aukštį Vakarų pusrutulio kalnas. 

Ugnikalnį supa Atakamos dykuma. Pavadinimas lloclla yacu aimarų kalba reiškia „karštas vanduo“. Lullac Yacu kečujų kalba reiškia „stovintis vanduo“. Jau inkų laikais buvo bandoma įkopti į kalną. Čia taip pat lankėsi ir huáqueros (kapų plėšikai). 1999 m. šalia ugnikalnio Argentinos-Peru ekspedicija aptiko puikiai išsilaikiusius 500 m. senumo 3 inkų vaikų palaikus. 

Žinomi ugnikalnio išsiveržimai įvyko 1854, 1868 ir 1877 metais.

Nuorodos 
Duomenys iš pasaulio ugnikalnių bazės

Argentinos ugnikalniai
Čilės ugnikalniai
Svalia

Svalia – upė šiaurės Lietuvoje, Panevėžio ir Pasvalio rajonuose; dešinysis Lėvens intakas. Prasideda Žaliojoje girioje, Klimbalės pelkėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Panevėžio. Teka šiaurės rytų kryptimi, aukštupyje daugiausia pro miškus. Įteka į Lėvenį 4 km nuo jo žiočių, Pasvalio mieste.

Intakai:
 dešinieji – Ožupis;
 kairieji – Siestuvas, Lieknas, Šavienė.

Vidutinis upės nuolydis – 84 cm/km. Gyvenvietės prie Svalios: Margiai, Kliuokmaniškis, Vilkiškiai, Račiškiai, Talačkoniai, Šlamai, Čižiškiai, Pasvalys.

Pavadinimo kilmė 
Manoma, kad upėvardis kilo nuo žodžių „svilti“, „svelti“.

Šaltiniai 

Panevėžio rajono upės
Pasvalio rajono upės
Nas

Nas (pilnas vardas Nasir bin Olu Dara Jones; g. 1973 m. rugsėjo 14 d.) – JAV repo stiliaus atlikėjas.

Pirmąjį albumą Illmatic išleido 1994 m. Jis yra kilęs iš neturtingų socialinių pastatų rajono Long Ailendo saloje(Queens’e), Niujorke, JAV.

Diskografija 
 Illmatic (1994)
 It Was Written (1996)
 I Am… (1999)
 Nastradamus (1999)
 Stillmatic (2001)
 The Lost Tapes (2002)
 God’s Son (2002)
 Street’s Disciple (2004)
 Hip Hop Is Dead (2006)
 Untitled (2008)
 Life Is Good (2012)
   Nasir          (2018)
The Lost Tapes 2 (2019)

Nuorodos 
 

JAV repo atlikėjai
JAV muzikai
Hiphopo atlikėjai
JAV dainininkai
Pavandenė (Kelmė)

Pavandenė – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, šiauriniame Gludo ežero krante. Rytuose plyti Pavandenės miškas, į šiaurės vakarus nuo kaimo stūkso Sprūdės kalva, į pietvakarius – Pavandenės alkakalnis (Sklepkalnis), išlikę Pavandenės dvaro sodybos griuvėsių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavandenė (Molėtai)

Pavandenė – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje. Stūkso Pavandenės piliakalnis.

Istorija 

1686 metais priklausė Dubingių kunigaikštystės Baranavos valsčiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kavarskas (viensėdis)

Kavarskas – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, iš rytų šliejasi prie Kavarsko miesto (daugiausia aplink Tvenkinio gatvę). Seniūnaitijos centras.

Istorija 
Viensėdžio gyvenvietė susiformavo XX a. antrojoje pusėje, už Kavarsko miesto ribos į vakarus kuriantis sodyboms, vietos gyventojams pasinaudojus įstatymo suteikta galimybe kaimo vietovėje gauti didesnį namų valdos žemės sklypą.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Troškūnai (Vilnius)

Troškūnai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 18 km nuo Pabradės.

Istorija 

XX a. viduryje kaimas buvo Troškūnų apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Raguvėlė (Panevėžys)

Raguvėlė – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, į pietus nuo didesnio Raguvėlės kaimo Anykščių rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Raguvėlės GS

Raguvėlės gel. stotis – gyvenvietė Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Raguvėlės. Aukštaitijos siaurojo geležinkelio stotelė. 2003 m. paskelbta kultūros paminklu.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Lietuvos geležinkelio stotys
Lietuvos siaurieji geležinkeliai
Raguvėlė (Nemenčinė)

Raguvėlė – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Nemenčinės, prie kelio . Vakariniu kaimo pakraščiu teka Nemenčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Katynės žudynės

Šis straipsnis apie sovietų įvykdytas lenkų žudynes. Kaimas, kuriame vokiečių kariai nužudė baltarusius, vadinasi Chatynė.

Katỹnės žudynės ( – Katynės nusikaltimas) – masinės Lenkijos karininkų, policininkų, intelektualų ir civilių belaisvių žudynės, kurias 1940 m. pavasarį miške Rusijoje netoli Smolensko įvykdė NKVD. Žudynės įvykdytos Lavrentijui Berijai pasiūlius išžudyti visus lenkų karininkus. Pagal 1992 m. paskelbtus dokumentus, sušaudymai vykdyti specialiųjų TSRS NKVD „troikų“ sprendimu, pagal 1940 m. kovo 5 d. VKP(b) CK Politbiuro sprendimą. Pagal paskelbtus dokumentus iš viso sušaudyti 21 857 lenkų kaliniai.

Žudynių aukos buvo žudomos Katynės miške Rusijoje, Kalinino ir Charkovo kalėjimuose ir kitur. Apie 8000 iš nužudytųjų buvo Lenkijos kariuomenės belaisviai karininkai patekę į nelaisvę sovietų invazijos Lenkiją metu, tačiau žudyti ir civiliai, kuriuos tarybinė valdžia įvardijo kaip „inteligentijos agentai, žandarmai, šnipai, sabotuotojai, žemvaldžiai, buožės, gamyklų savininkai, valdininkai“. Kadangi pagal Lenkijos karo prievolės sistemą visi aukštąjį išsilavinimą turintys asmenys privalėjo tapti rezervo karininkais, į sovietų rankas pateko didelė dalis įvairių tautybių Lenkijos inteligentų.

Pirmieji apie rastas masines kapavietes Katynės miške 1943 m. pranešė Trečiojo Reicho, kuris šias teritorijas buvo okupavęs puolimo prieš Sovietų Sąjungą metu, pareigūnai. Vokietijos sukurta tarptautinė komisija atliko ekspertizę ir kaltę už sušaudymus priskyrė TSRS. Dėl to Londone įsikūrusi Lenkijos vyriausybė tremtyje nutraukė diplomatinius santykius su Maskva. Savo ruožu Sovietų Sąjunga neigė savo dalyvavimą žudynėse. Po Smolensko atsiėmimo buvo sukurta Nikolajaus Burdenko komisija, kuri atliko savo tyrimą ir priėjo išvadą, kad lenkų piliečiai Katynėje buvo sušaudyti 1941 m. ir tai įvykdė vokiečių okupacinė kariuomenė. Ši išvada tapo oficialia TSRS ir Varšuvos sutarties organizacijos šalių pozicija iki 1990 m., kai TSRS oficialiai pripažino NKVD atsakomybę už šiuos įvykius.

2004 m. Vyriausioji Rusijos karinė prokuratūra patvirtino, kad NKVD „troikos“ skyrė mirties nuosprendžius 14 542 lenkų belaisviams kaltinant įvykdžius valstybinius nusikaltimus ir tiksliai nustatė 1803 žmonių mirtį bei 22 iš jų asmenybes. Rusijos Federacijos Generalinė prokuratūra patvirtino, kad už žudynes yra atsakingi sovietai, tačiau šių veiksmų neklasifikavo kaip karinio nusikaltimo ar genocido.

2010 m. Rusijos Federacijos Valstybės Dūma pasmerkė Katynės žudynes, pripažino jas Stalino nusikaltimu ir išreiškė užuojautą lenkų tautai.

„Katynės klausimas“ tebėra vienu iš Rusijos ir Lenkijos santykius temdančių faktorių.

Taip pat skaitykite 
 TSRS invazija į Lenkiją

Nuorodos 

NKVD
Lenkijos istorija 1939-1945 m.
Žudynės
Debeikiai (Molėtai)

Debeikiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 2 km į rytus nuo Alantos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Debeikiai (Radviliškis)

Debeikiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Šaukoto, netoli Gomertos ežero, Tytuvėnų regioninio parko teritorijoje, Gomertos draustinyje. Dabartiniu metu didžioji kaimo teritorijos dalis apaugusi mišku, likusios tik kelios sodybos (viena naujai atstatyta), apleisti sodai.

Istorija 
Remiantis senų žmonių pasakojimais Debeikiai buvę gana nemažas kaimas (40-50 sodybų), turėjęs savo parduotuvėlę. 1923 m. gyventojų surašymo duomenimis, kaime buvę 17 ūkių. Sovietmečiu kaimo teritorija buvo priskirta miškų ūkio teritorijoms, todėl dauguma gyventojų dirbo Šaukoto girininkijoje. Į kaimą važinėjusi „lapkė“, kur žmonės apsipirkdavo. Kaime, miškelyje yra paminklas, kuris žymi jog šioje vietovėje žmonės gyveno prieš 2000 metų.

Ieškant šaltinių, pasakojančių apie šį kaimą, vienoje iš sodybų galima rasti paminklą, ko gero statytą su tikslu atminti tėvų, savo gimtinę.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kurkliai I

Kurkliai I – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kurklių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kurkliai (Biržai)

Kurkliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kupreliškio. Gretimose kapinaitėse veikia Dilių koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Surdegio GS

Surdegio geležinkelio stotis – buvusi gyvenvietė Anykščių rajone. Aukštaitijos siaurojo geležinkelio stotis (XIX a.). Netoli yra miestelis Surdegis.

Istorija

1922–1928 m. geležinkelio stotyje buvo pirmasis Surdegio paštas, vėliau perkeltas į miestelį.

2017 m. stotis prijungta prie Surdegio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lietuvos geležinkelio stotys
Surdegis
Lietuvos siaurieji geležinkeliai
Elmininkai II

Elmininkai II – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Naujųjų Elmininkų.

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Naujieji Elmininkai

Naujieji Elmininkai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Anykščių. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą teka Elmės intakai Kiaulupis ir Valupis, praeina plentas . Išlikęs Elmininkų dvaras. Medienos pramonė, veidrodžių gamyba. Yra biblioteka (nuo 1952 m.).

Netoli kaimo, pakeliui į Anykščius, stūkso Šeimyniškėlių piliakalnis. Šalia – Anykščių regioninis parkas. Prie kaimo medinis koplytstulpis su drožiniais puoštu kryžiumi (pastatytas 2010 m.).

Istorija 

Naujųjų Elmininkų gyventojus seniau vadino palivarkiečiais. Šioje vietoje buvo dvaras, kuris XIX a. viduryje priklausė Narbutovams. Dvarą šeimininkai pralošė Valmusams. Išliko dvaro gyvenamas namas, statytas apie 1930 m., tvartas, 2 klojimai, svirnas. 1925 m. kaimas suskirstytas į vienkiemius.

Kaime sovietmečiu veikė Elmininkų bandymų stotis, (Lietuvos žemdirbystės instituto padalinys), 1941 m. įkurta dvaro pastatuose. Prie stoties veikė eksperimentinis ūkis. 2010 m. ji pertvarkyta į Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centro Elmininkų bandymų stotį, o 2017 m. uždaryta. 1956–1992 m. prie Elmininkų bandymų stoties veikė ir eksperimentinis ūkis, turėjęs 7245 hektarus žemės (1984 m.).

Nuo XX a. vidurio veikė pradinė mokykla, 2009 m. uždaryta. 2003 m. susikūrė kaimo bendruomenė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Jonas Kiaušas – miškininkas (g. 1905 m.),
 Virgaudas Puodžiukas – inžinierius kelininkas (g. 1955 m.),
 Mindaugas Puodžiukas – pedagogas vadovas (g. 1957 m.).

Šaltiniai 

 
 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Ignalina (Zarasai)

Ignalina – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Daneikių.

Gyventojai

Išnašos 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaniūkai (reikšmės)

Kaniūkais vadinamos gyvenvietės:

 Lietuvoje:
 Alytaus rajone:
 Alytaus seniūnijoje,
 Alovės seniūnijoje,
 Pivašiūnų seniūnijoje;
 Ignalinos rajone;
 Jurbarko rajone;
 Kauno mieste
 Aukštutiniai Kaniūkai,
 Žemutiniai Kaniūkai;
 Kauno rajone;
 Kelmės rajone;
 Molėtų rajone;
 Šalčininkų rajone;
 Utenos rajone;
 Varėnos rajone:
 Jakėnų seniūnijoje,
 Kaniavos seniūnijoje:
 Kaniūkai I
 Kaniūkai II
 Vilniaus rajone:
 Buivydžių seniūnijoje,
 Paberžės seniūnijoje,
 Zarasų rajone.
 Lenkijoje ():
 Kaniukai (Liublino vaivadija);
 Kaniukai (Palenkės vaivadija).

Etimologija 

Kaimų vardas kilęs nuo kaniūkų (), kurie LDK laikais buvo valstiečiai-arklininkai.
Kaniūkai (Molėtai)

Kaniūkai – kaimas pačioje Molėtų rajono savivaldybės šiaurėje, šalia rajoninio kelio Utena-Alanta, 3 km į šiaurės vakarus nuo Skudutiškio. Į pietvakarius nuo kaimo telkšo Vastapas.

Stūkso Kaniūkų akmuo („su dubeniu“).

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 Jonas Gaidamavičius-Gaidys (1860–1911), Lietuvos gydytojas, prozininkas, publicistas, varpininkas.
 Stasys Jurevičius (1936–), Lietuvos rašytojų sąjungos narys, poetas, prozininkas.
 Antanas Kraujelis (1928–1965), paskutinis Aukštaitijos partizanas.

Sportas 

Kaimas turi savo krepšinio mėgėjų komandą – Kaniūkų „Pasirašom“ ekipą, kuri dalyvauja Molėtų miesto lygos pirmenybėse. Šiuo metu komandai atstovauja devyni įvairaus amžiaus jaunuoliai.

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaniūkai (Jakėnai)

Kaniūkai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Žilinų, prie Kaniūkų miško. Kaime telkšo mažas Kaniūkų ežeras. Vieškeliai į Žilinus, Kalvius, Kalėnus, Bytautonis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaniūkai I

Kaniūkai I – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Panočių, šalia Gudijos sienos. Per kaimą eina kelias . Rytiniu pakraščiu (siena) teka Nočia.

Istorija 

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 132 žmonės, iš kurių visi užsirašė lietuviais.

LTSR metais buvo „Tiesos“ kolūkio centrinė gyvenvietė, veikė biblioteka.

2017 m. kaimas pervadintas Kaniūkus I.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Giedraičiai (viensėdis)

Giedraičiai – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Giedraičių.

Gyventojai

Išnašos 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Dubingiai (kaimas)

Dubingiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Dubingių.

Gyventojai

Išnašos 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Naujasodis (Prienai)

Naujasodis – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, piečiau Šilavoto. Prateka Lašašos upelis. Kaime buvo neformalus vienuolynas, vadintas davatkynu, dabar čia veikia Šilavoto Davatkyno muziejus. Stūkso Naujasodžio piliakalnis.

Gyventojai

Galerija

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Naujasodis (Zarasai)

Naujasodis – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, už 9 km į pietryčius nuo Dusetų, prie kelio , Vencavėlio ežero pietrytiniame krante.

Istorija 
Kaimas susiformavo iš Vencavų dvaro po baudžiavos panaikinimo ir iki 1919 m. slaviškuose dokumentuose buvo rašomas Novosiolki pavadinimu. 1919 m. birželį kalvotose šio kaimo vietovėse vyko įtemptos kautynės tarp Lietuvos kariuomenės savanorių ir bolševikų. Išmušant bolševikų kareivius iš Naujasodžio pozicijų ypač pasižymėjo Pirmojo pėstininkų pulko II kuopa, vadovaujama karininko Petro Murniko. Pats vadas šiose kautynėse buvo sužeistas į koją, apdovanotas Vyčio kryžiaus ordinu. Kartu su juo šį aukštą apdovanojimą gavo 14 labiausiai pasižymėjusių Lietuvos karių.

Gyventojai

Literatūra 
 Vytautas Indrašius. „Antalieptės kraštas“ II dalis, Vilnius, 2009, psl. 35-61.

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Natto

Natto () – sojos produktas, išrastas ir mėgstamas japonų virtuvėje. Gaminant natto sojos yra išverdamos ir maišomos su specialiu raugu, o tada fermentuojamos. Fermentacijos metu pupelės pagamina daug gleivių, atsiranda specifinis kvapas ir konsistencija.

Natto yra vienas japonų virtuvės produktų, sunkiai priimamas užsieniečių, tačiau Japonijoje tai populiariausias pusryčių maistas, dažniausiai valgomas išmaišius su sojų padažu ir smulkintais svogūnėliais. Prie jo tinka ir garstyčios, tarkuotas ridikas, okra, žalias kiaušinis. Prieš valgant jis turi būti gerai išmaišomas, kad atsirastų dar daugiau gleivių.

Natto pasižymi vitamino B2 gausa ir kai kuriomis specifinėmis medžiagomis, gerinančiomis kraujo apytaką.

Japoniška virtuvė
Sojos produktai
Ametistas

Ametistas – kvarco atmaina.

Kietumas pagal Moso skalę - 7.

Pavadinimo kilmė
Žodis ametistas iš graikų kalbos reiškia "negirtas". Jau senovės graikai ir romėnai tikėjo, kad ametistas gali apsaugoti nuo apgirtimo, dėl to naudodavo taures, apagamintas iš ametisto.

Aprašymas
Ametistas – silicio oksidas (SiO2), violetinė kvarco atmaina bei labiausiai vertinama šio mineralo atmaina. Ametisto spalvos įvairuoja nuo blankiausiai alyvinės iki gilios purpurinės. Vertingiausias ametistas yra gilaus vidutinio violetiškumo su rožiniais atspalviais. Kilminga violetinė spalva padarė jį mėgstamą karalių bei aukštuomenės jau prieš tūkstančius metų.  

Kaitinamas ametistas praranda savo spalvą ir tampa gelsvu, žalsvu ar net visai bespalviu. Naudojamas juvelyrikoje.

Radavietės 
Randamas Urale, Šri Lankoje, Šiaurės Amerikoje ir ypač dideli kiekiai – Brazilijoje.

Oksidų klasė
Brangakmeniai
Sigitas Tamkevičius

Sigitas Tamkevičius, SJ (g. 1938 m. lapkričio 7 d. Gudonyse, Lazdijų rajonas) – Romos katalikų bažnyčios dvasininkas, kardinolas, Kauno arkivyskupas emeritas.

Biografija 
Šeimoje buvo jauniausias iš keturių brolių. Mokėsi Krikštonių mokykloje, 1955 m. baigė Seirijų vidurinę mokyklą, įstojo į Kauno tarpdiecezinę kunigų seminariją. 1957–1960 m. tarnavo sovietinėje armijoje, po kurios tęsė mokslus. 1962 m. balandžio 18 d. vyskupo Petro Maželio įšventintas į kunigus. 

1962–1975 m. Alytaus, Lazdijų, Kudirkos Naumiesčio, Prienų, Simno parapijų vikaras. 1968 m. tapo jėzuitu. 1969 m. valdžiai uždraudus kunigauti, dirbo metalo gamykloje, vėliau Prienų melioracijos statybos valdyboje. 

1972–1983 m. redagavo „Lietuvos katalikų bažnyčios kroniką“. 

1975–1983 m. Kybartų bažnyčios klebonas. Čia 1978 m. lapkričio 13 d. kartu su keturiais kunigais įkūrė Tikinčiųjų teisėms ginti katalikų komitetą. Buvo persekiojamas sovietų valdžios institucijų bei specialiųjų tarnybų. 1983 m. gegužės 6 d. kunigo Alfonso Svarinsko teismo metu suimtas ir šešis mėnesius tardytas Vilniaus KGB kalėjime. 1983–1988 m. kalėjo sovietiniuose Permės ir Mordovijos lageriuose. 1988 m. ištremtas į Sibirą, bet po pusės metų paleistas.

1989–1990 m. Kauno kunigų seminarijos dvasios tėvas, 1990–1991 m. rektorius. 1991 m. gegužės 4 d. popiežius Jonas Paulius II paskyrė tituliniu Turudos vyskupu ir Kauno arkivyskupijos augziliaru. 1991 m. gegužės 19 d. Kauno arkikatedroje bazilikoje arkivyskupas kardinolas Vincentas Sladkevičius konsekravo vyskupu. 1996 m. gegužės 4 d. paskirtas Kauno arkivyskupu metropolitu. 1999–2002 m. ir 2005–2014 m. Lietuvos vyskupų konferencijos pirmininkas. VDU Katalikų teologijos fakulteto Didysis kancleris, pirmininkauja Kauno arkivyskupijos „Caritas“ organizacijai. 2008 m. Pažaislio tarybos narys. 

2015 m. birželio 11 d. Popiežius Pranciškus priėmė Kauno arkivyskupo S. Tamkevičiaus atsistatydinimo iš Kauno arkivyskupijos ganytojo pareigų prašymą.

2019 m. spalio 5 d. konsistorijoje popiežiaus Pranciškaus pakeltas kardinolu, kaip kardinolui-prezbiteriui suteikiant šv. Angelės Meriči titulą. Apie tokį ketinimą popiežius paskelbė 2019 m. rugsėjo 1 d. po vidudienio maldos.

Bibliografija 

 Tiesa išlaisvina: arkivyskupo Sigito Tamkevičiaus prisiminimai apie dvidešimt „LKB kronikos“ metų. – Kaunas: Kauno arkivyskupijos kurija, 2012. – 95 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-9355-9-9;
 Viešpats mano šviesa: arkivysk. S. Tamkevičiaus atsiminimai iš 75 metų, 2013 m. – 367 psl., iliustr. -ISBN 978-609-8130-00-3;

Šaltiniai

Literatūra 
 Kronika: Lietuvos Katalikų Bažnyčios kronika: jubiliejinės konferencijos medžiaga / Mindaugas Bloznelis. – 2-asis leidimas. – Marijampolė: Pr. Vaičaičio draugija, 1998. – 96 p.: iliustr. – ISBN 9986-851-17-3
 Bažnyčia, „Kronika“ ir KGB voratinklis / Vidas Spengla. – 2-asis leidimas. – Vilnius: Katalikų akadedija, 2001. – 519 p.: iliustr. – ISBN 9986-592-31-3

Nuorodos 

Ateitininkai
Lietuvos katalikų arkivyskupai
Lietuvos jėzuitai
Lietuvos redaktoriai
Lietuvos disidentai
Kauno arkivyskupija
Kauno kunigų seminarijos rektoriai
Kauno miesto garbės piliečiai
VDU garbės daktarai
Laisvės premijos laureatai
Lietuvos kardinolai
Jaunjelgava

Jaunjelgava – miestas centrinėje Latvijoje, Aizkrauklės savivaldybėje, prie Dauguvos upės. 1859 gyventojai (2021 m.).

Istorija 

Įkurtas XIII a. Miesto teisės nuo 1647 m. 2009–2021 m. buvo Jaunjelgavos savivaldybės administracinis centras.

Pavadinimo kilmė 

Miesto vardas nuo pat viduramžių patyrė daug pokyčių. Anksčiausiai minimas sėliškas pavadinimas Sėrenė (), vėliau – jau vokiški: 1567 m. Noištatas (), Naujoji Mintauja (). 1590 m. Kuršo hercogas Frydrichas Ketleris (1569–1642) gyvenvietei suteikė miesto teises, todėl 1646 m. jo našlė Elžbieta Magdalena Pomeranietė (1580–1649) savo vyro garbei suteikė vardą Frydrichštatas (). Šis pavadinimas išliko caro laikais iki pat XX a., kai nepriklausomoje Latvijoje tarpukariu jis pervadintas Jaunjelgava – tikriausiai atmenant XVI a. pavadinimą Neu-Mitau. Lietuvių kalbininkas Antanas Salys Jaunjelgavos vietovardį mini kaip Naujarygis arba tarmiškai Naujargis.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Miesto svetainė 

Latvijos miestai
Kuktiškės (kaimas)

Kuktiškės – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, prie Kuktiškių miestelio.

Gyventojai

Išnašos 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Leliūnai (Molėtai)

Leliūnai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, šalia dviejų nedidelių ežerų – Ilgio ir Punto. Seniūnaitijos centras. Kiek toliau į šiaurę nuo Ilgio ežero tyvuliuoja Ežerės ežeras, o į rytus nuo Punto – Bebrusai. Kažkada šie ežerai jungėsi į vieną vandens sistemą. Šiuo metu tarp Ežerio ir Ilgio yra pralaida, o Ilgį su Puntu jungia vasarą išdžiūvantis upelis.

Istorija 

1669 m. kaimas minimas Videniškių,
1682 m. – Molėtų krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Užpaliai (kaimas)

Užpaliai – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 1 km nuo Užpalių miestelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Dusetos (gyvenvietė)

Dusetos – buvusi gyvenvietė Zarasų rajono savivaldybėje, prie Dusetų miesto.

Gyventojai

Išnašos 

Panaikintos Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Dusetos (viensėdis)

Dusetos – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, palei šiaurinius Dusetų miesto pakraščius, prie kelio Antazavėn.

Gyventojai

Išnašos 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Paventė

Paventė – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, tarp Ventos upės ir Viekšnių-Žibikų vieškelio. Yra kapinaitės.

Kaimas paminėtas 1738 m. Tirkšlių seniūnijos inventoriuje. Ventos kair. krante buvo 9 pilkapiai su akmenų vainikais. Jie suardyti apie 1928-1935 m. dirbant ūkinius darbus.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Boguslavas

Apie miestą Ukrainoje žr. Bohuslavas.

Boguslavas – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, prie Pievėnų-Kapėnų kelio. 2000 m. buvo 18 ūkių. Kaimas atsirado 1925 m. išparceliavus Boguslavo dvarą.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Aviliai (Zarasai)

Aviliai – kaimas Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, Zarasų seniūnijoje, 15 km į vakarus nuo Zarasų, Avilio ežero rytiniame krante.

Istorija 
Pagal 1653 m. inventorių Avilių dvarui priklausė 4 aplinkiniai kaimai. 1859 m. Aviliuose buvo 68 gyventojai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Aviliai I

Aviliai I – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje. Veikia Avilių pagrindinė mokykla.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Degučiai II (Rokiškis)

Degučiai II – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 15 km nuo Obelių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Degučiai I (Šilalė)

Degučiai I – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, Laukuvos seniūnijoje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Laukuvos, prie . Kaimo šiaurėje teka Momys, pietuose – Ližė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Degučiai II (Šilalė)

Degučiai II – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, Laukuvos seniūnijoje, 4 km į pietryčius nuo Šiauduvos. Pro kaimą teka Yžnė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šilalės rajono savivaldybės gyvenvietės
Semeliškės (kaimas)

Semeliškės – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, tuoj į rytus nuo Semeliškių miestelio. Semeliškių kaimiškosios seniūnaitijos centras. Išsibarstęs tarp Nestrėvančio, Beržuolio ir Beržuoliuko ežerų, prie vieškelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Elektrėnų savivaldybės gyvenvietės
Lazdėnai

Lazdėnai − kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Vievio, 30 km į vakarus nuo Vilniaus, prie automagistralės  ir geležinkelio Vilnius−Kaunas. Seniūnaitijos centras.

Yra geležinkelio stotis, vandens malūnas, lentpjūvė, 22 ha sodas. Į šiaurę nuo kaimo yra Neries regioninis parkas.

Istorija 

Istoriniuose šaltiniuose Lazdėnų kaimas minimas nuo 1650 m. Per Lietuvos nepriklausomybės kovas, 1918–1920 m. 5 kilometrai nuo Rykantų, prie Lazdėnų kaimo, buvo demarkacinė linija, kurios apylinkėse vyko mūšiai su lenkų kariuomene. 1923–1939 m. pro Lazdėnus ėjo Lietuvos-Lenkijos demarkacinė linija. 1933 m. įkurta pradinė mokykla.

1943 m. vasarą TSRS–Vokietijos fronte vykstant Kursko mūšiui, tarybiniai diversantai, vykdydami savo karinės vadovybės užduotį trikdyti Vokietijos kariuomenės aprūpinimą, sprogdino Rytų Lietuvos geležinkelius; diversijų įvykdyta ir strategiškai svarbiame Kauno-Vilniaus geležinkelio ruože. Keršydamas nacių karinis dalinys 1943 m. rugsėjo 11 d. kaimą (25 sodybas iš 27) sudegino, gyventojus su gyvuliais išvarė. Senyvo amžiaus žmones baudėjai paleido, kitus išvežė į Vilnių, vėliau dirbti į Vokietiją. Dalis išvežtųjų po karo apsigyveno Lenkijoje, kiti grįžo į Lietuvą ir į Lenkiją išvyko vėliau, vykstant lenkų tautybės žmonių repatriacijai.

|}

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Elektrėnų savivaldybės gyvenvietės
Baltamiškis

Apie kaimą Zarasų rajone žr. Baltamiškis (Zarasai).

Baltamiškis – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, į rytus nuo Vievio, apsuptas Vievio miško. Geležinkelio stotelė. Pro kaimą teka Bražuolės upė.

1986 metais kaime sodybą įsigijęs rašytojas Vytautas Žeimantas parašė apysaką vaikams „Baltamiškio istorijos“ (2002 m., antras leidimas – 2004 m.)

Gyventojai

Šaltiniai 

Elektrėnų savivaldybės gyvenvietės
Pliavinios

Pliavinios () – miestas Latvijoje, Aizkrauklės savivaldybėje, Dauguvos dešiniajame krante, į šiaurės vakarus nuo Jekabpilio. 3022 gyventojai (2021 m.). Miestą kerta kelias A6 Ryga – Paterniekai. Prasideda keliai P37 į Gulbenę ir P78 į Ėrglius. Taip pat Pliavinias kerta geležinkelio linija Ryga – Krustpilis ir prasideda geležinkelio linija į Gulbenę.

Miesto teisės nuo 1927 m. 2009–2021 m. buvo Pliavinių savivaldybės administracinis centras.

Šaltiniai 

Latvijos miestai
Aizkrauklės savivaldybė
Dargužiškiai

Dargužiškiai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, prie  vieškelio, 9 km į pietus nuo Viekšnių.

Gyventojai 

1923 m. kaime buvo 20 ūkių, 106 gyventojai. 2000 m. buvo 8 ūkiai, 16 gyventojų.

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Meškeliai

Meškeliai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Viekšnių. Išlikusi dvarvietė, kumetynas. Pro kaimą teka Pievys.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kemeriai

Kemeriai (, ) – miestas Latvijoje (1928–1959), prijungtas prie Jūrmalos. Atstumas iki Rygos yra 44 km.

Miestelis yra 6 km atstumu nuo jūros tarp ežerų ir pelkių, turtingų sieringais šaltiniais. Todėl Kemerių plėtra susijusi su sieringų vandenų gydomųjų savybių panaudojimu. Kemerių kurorto teritorijoje yra daugiau kaip 30 sieros vandenilio šaltinių ir turtingos gydomųjų durpių bei sapropelio gydomųjų purvų sankaupos (Kanierio ežere). 1997 m. įkurtas Kemerių nacionalinis parkas, kurio administracinis centras yra Kemeriuose.

Su kitomis Jūrmalos dalimis ir Ryga Kemerius jungia elektrifikuotas geležinkelis ir Rygos – Ventspilio kelias.

Istorija 
Istoriškai Kemerių teritorija ilgai buvo susijusi su Kuršu (Kuršo hercogystės dalis), o likusi Jūrmala buvo Vidžemės gubernijos dalis. Jos vystymąsi paveikė Ryga.

Liaudies medicinoje naudoti Kemerių sieringieji šaltiniai gydytojams buvo žinomi jau XVIII a. antroje pusėje – XIX a. pradžioje, kai į čia gydytis pradėjo važiuoti sergantys Kuršo aukštuomenės atstovai. Juos priimdavo eiguliai, kurių namuose buvo galima apsistoti ir išmėginti iš pelkių šaltinių atvesto gydomojo vandens vonias. Vieną iš eigulių vadino Kemeriu (Ķemers), kurio vardu ir pavadinta pelkė, o vėliau – kurortas.

Kemerių mineralinių vandenų cheminė analizė pirmąkart atlikta 1801 m. Sankt Peterburge, po to juos tyrinėjo D. Grindelis, kurio analizių rezultatai buvo publikuoti.

Baltijos generalgubernatorius grafas Palenas Kemerių mineraliniais vandenimis 1833–1835 m. gydėsi pats ir įsitikinęs jų teigiamu poveikiu, paprašė Rusijos caro Nikolajaus I paramos. Caras 1836 m. Kemerių gydyklai skyrė 700 ha valstybinės žemės, kurios dalis priklausė Vidžemei, dalis Kuršui. Gydomųjų vandenų priežiūrai buvo sukurta speciali komisija vadovaujama generalgubernatoriaus. Dar caro vyriausybė skyrė 100 000 rublių pastatų statybai ir kelio tiesimui nuo Kemerių iki Sluokos – Tukumo kelio.

Pirmoji valstybinė maudyklė atidaryta 1838 m. Šie metai laikomi kurorto įkūrimo metais. Taigi Kemeriai jau iš pradžių formavosi kaip balneologinis kurortas, kurio plėtra ir toliau rūpinosi valstybė. Rusijos imperijoje kurortas buvo labai pamėgtas – 1912 m. buvo atidaryta tiesioginė geležinkelio linija Kemeriai – Maskva. Susisiekimui su Jaunkemerių pajūriu buvo įrengtas elektrinis tramvajus. 1915 m., prasidėjus karui, tramvajaus vagonai buvo perkelti į Rusiją.

Pirmojo pasaulinio karo metu Kemerių rajone kelis kartus vyko aktyvūs karo veiksmai (taip pat latvių šaulių kovos su bermontininkais) ir kurortas buvo nuniokotas. Tačiau gyvenimas jame atgijo greitai. 1928 m. Kemeriams suteiktos miesto teisės. Kemeriai tapo mėgiama rygiečių poilsio vieta.

Elektrifikuota geležinkelio linija su Kemeriais atidaryta 1951 m. spalį.

Kemerių miestas neteko teisių 1959 m., kai buvo prijungtas prie Jūrmalos.

Jūrmala
Rokfeleriai

Rokfeleriai – JAV verslininkų dinastija. Šeimos pradininkas – John D. Rockefeller bei jo brolis William Rockefeller. Jie buvo William Avery Rockefeller sūnūs.

Dinastijos šakose – garsūs verslininkai, politikai, mecenatai.

Nariai 
 John D. Rockefeller (1839–1937):
 Edith Rockefeller (1872–1937);
 Fowler McCormick:
 Bessie Rockefeller (1866–1906);
 Alta Rockefeller (1871–1962):
 John D. Rockefeller II. (1874–1960);
 John D. Rockefeller III. (1906–1978):
 John D. Rockefeller IV. (1937-);
 John D. V Rockefeller:
 Laura Chandler Rockefeller;
 Sophia Percy Rockefeller:
 Valerie Rockefeller;
 Charles Rockefeller:
 Justin Rockefeller;
 Alida Rockefeller Messinger (1948/49 -):
 Hope Rockefeller Aldrich (1939/40-);
 Nelson A. Rockefeller (1908–1979):
 Rodman Rockefeller (1932–2000);
 Steven C. Rockefeller (1936-):
 Mark Rockefeller (1967-);
 Winthrop Rockefeller (1912–1973):
 Paul Rockefeller (1948–2006);
 Laurance Rockefeller (1910–2004):
 David Rockefeller (1915-2017).

 William Rockefeller:
 Geraldine Ethel Rockefeller (1862–1973);
 Emma Rockefeller (1868–1934):
 William G. Rockefeller (1870–1922);
 Almira Rockefeller (1907-):
 John Sterling Rockefeller (1904–1988);
 James Stillman Rockefeller (1902–2004):
 William III Rockefeller (1896–1973);
 Godfrey Rockefeller (1899–1983):
 Percy Avery Rockefeller (1878–1934);
 Avery Rockefeller (1924-79).

Organizacijos 
 Rockefeller Foundation;
 Rockefeller Center.

Rockefeller šeimos vardu taip pat pavadinti tyrimo centrai kaip:

 Nelson A. Rockefeller Institute of Government;
 Rockefeller University, anksčiau Rockefeller Institute for Medical Research.

Nuorodos 
 http://www.bornpower.de/rockefel/ro-index.htm.

Verslininkų dinastijos
Šalčininkai (kaimas)

Šalčininkai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, rytiniame Šalčininkų miesto pakraštyje, greta kelio . Yra Šalčininkų specialioji mokykla, rajono vaikų globos namai.
~2020 m. kaimo ribos smarkiai sumažintos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Jašiūnų GS

Jašiūnų geležinkelio stotis – buvusi gyvenvietė Šalčininkų rajono savivaldybės teritorijoje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Jašiūnų, prie Vilniaus–Lydos geležinkelio. 2 seniūnaitijos. Yra geležinkelio stotis.

Istorija 

Pradėjo kurtis XIX a. pabaigoje. 2016 m. gyvenvietės statusas panaikintas, didžioji dalis priskirta Jašiūnų miesteliui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Dainava (Gerviškės)

Dainava – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Didžiųjų Sėlų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Poškonys (Utena)

Poškonys – kaimas Utenos rajono savivaldybėje. Telkšo du ežerai – Vazajis ir Vazajėlis. Yra neveikiančios kaimo kapinės, įrengtos neaukštoje kalvoje, apjuostos ariama žeme, apaugę lapuočiais medžiais. Išlikę du cementiniai paminklai su iškaltomis datomis 1894 m., 1897 m. Nepriklausomybės metais pastatytas stambus medinis kryžius. 

1923 m. buvo 20 kiemų su 96 gyventojais. 1989 m. - 8 gyv, 2001 m. - 5 gyv, 2011 m. beliko 3 nuolatiniai gyventojai. 

Kaime nuo 1930 m. iki 1949 m. veikė pradinė mokykla Pradžioje Felikso Baltakio troboje,1937 m.įkurdinta ūkininko Prano Paškonio troboje. Po karo buvo mokykla ir klubas-skaitykla, vykdavo jaunimo vakaronės ir šokiai. Vienos vakaronės metu 1948 m. spalio 17 d. atėjęs partizanų būrio vadas Pranas Kemėklis "Tėvas", jo adjutantas Balys Žukauskas su vyrais, išvaikė jaunimą, o šešis jaunuolius: Vytautą Gališauską, Juozą Puteikį, Petrą Repšį, Praną Vanagą, Joną Vaikutį ir Praną Macijauską suguldė ant grindų, iškratė kišenes, numovė batus ir čia pat nušovė. 

Pokario metais sovietinė valdžia į Sibirą ištrėmė ūkininkų Prano Baltakio (1884 - 19580) ir Adomo Vanago šeimas, už paramą partizanams nuteisė Napalį Sirvydį (1899 - 1980).

Gyventojai

Šaltiniai 

 LYA Balio Žukausko baudž. byla 31004/3

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Paulius Jankūnas

Paulius Jankūnas (g. 1984 m. balandžio 29 d.) – Lietuvos krepšininkas. Ilgametis Kauno „Žalgirio” komandos kapitonas, pasaulio jaunimo krepšinio čempionas ir  narys.

Klubinė karjera 

Nuo 2003 m. žaidė pagrindinėje Kauno „Žalgirio“ komandoje. 2009 m. rugpjūčio 14 d. pasirašė vienerių metų sutartį su Maskvos „Chimki“ komanda. 2010 m. liepos 25 d. sugrįžo į Kauno „Žalgirio“ komandą.

2017 m. gruodžio mėnesį P. Jankūnas tapo geriausiu Eurolygos mėnesio žaidėju. 2017–2018 m. sezono pabaigoje buvo išrinktas į antrą simbolinį Eurolygos žaidėjų penketą. Jankūnas yra vienas iš dešimties rezultatyviausių Eurolygos žaidėjų, per visą savo karjerą sumetęs daugiau nei 3000 taškų į varžovų krepšį. Jis taip pat yra ir visų laikų turnyro lyderis pagal atkovotus kamuolius (2010) ir sužaistas rungtynes (392).

2022 m. balandžio 4 d. paskelbė apie karjeros pabaigą.

Lietuvos jaunimo ir vyrų rinktinės 

Su Lietuvos jaunimo (U-21) rinktine 2005 m. tapo pasaulio čempionu. Tais pačiais metais debiutavo Lietuvos nacionalinėje rinktinėje, Europos čempionate Serbijoje rinkęs vidutiniškai po 8,2 taško ir 4 atkovotus kamuolius.

Pasiekimai 
 2003 m. LKAL čempionas
 2003 m. LKAL naudingiausias žaidėjas
 2003 m. Pasaulio jaunių čempionato sidabro medalio laimėtojas
 2004, 2005, 2007, 2009 m. LSKL čempionas
 2004, 2005, 2007, 2008, 2011–2021 m. LKL čempionas
 2004 m. Europos jaunimo čempionato bronzos medalio laimėtojas
 2005 m. Pasaulio jaunimo čempionato pirmosios vietos laimėtojas
 2005, 2008, 2011, 2012 m. BBL čempionas
 2006, 2007, 2009 m. BBL vicečempionas
 2007, 2008, 2011, 2012, 2015 m. LKF taurės laimėtojas
 2007 m. Europos krepšinio čempionatas, bronzos medalis
 2009 m. BBL reguliariojo sezono naudingiausias žaidėjas
 2010 m. Rusijos lygos vicečempionas
 2010 m. Pasaulio krepšinio čempionatas (Turkija), bronzos medalis
 2011 ir 2012 m. LKF taurės finalinio ketverto naudingiausias žaidėjas
 2011 m. LKL finalo naudingiausias žaidėjas
 2012 m. Lietuvos Supertaurės laimėtojas
 2015 m. Europos krepšinio čempionato sidabro medalio laimėtojas (Prancūzija)
 2017, 2018, 2020, 2021, 2022 m. Karaliaus Mindaugo taurės čempionas
 2018 m. Eurolygos trečios vietos laimėtojas
 2018 m. Eurolygos antro geriausių žaidėjų penketo narys

Įvertinimas 
 2007 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius 
 2010 m. LDK Gedimino ordino Komandoro kryžius 
 2022 m. 2-ojo laipsnio Santakos garbės ženklas

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai 

Lietuvos krepšininkai
Lietuvos olimpiečiai
Tomas Delininkaitis

Tomas Delininkaitis (g. 1982 m. birželio 11 d.) – lietuvių krepšininkas, žaidžiantis gynėjo pozicijoje, LKL Utenos „Juventus“ klube.

Nuo 2006 m.  narys. Karjerą pradėjo 2001 m. Klaipėdos „Neptūno“ klube, 2003 m. perėjo į sostinės „Lietuvos Rytą“. Pasaulio krepšinio čempionate Japonijoje su rinktine užėmė 7 vietą.

Vos pasibaigus 2006–2007 m. sezonui „Lietuvos Ryto“ komanda paskelbė, kad nebepratęs kontrakto su krepšininku.

2007 m. birželio 5 d. pasirašė dvejų metų kontraktą su Ukrainos komanda Mariupolio „Azovmaš“, kurią treniruoja lietuvis R. Girskis. 2008 m. T. Delininkaitis paliko klubą ir persikėlė žaisti į Ukrainos Superlygos Kijevo „Budivelnik" klubą. 2009 m. rugpjūčio 31 d. pasirašė vienerių metų sutartį su Mursijos „Murcia“ klubu. 2010 m. vasario 25 d. abipusiu susitarimu paliko komandą. 2010 m. balandžio 5 d. pasirašė sutartį su Graikijos Salonikų „PAOK“ klubu.

2010 m. rugsėjo 22 d. pasirašė dvejų metų kontraktą, su galimybe jį pratęsti dar vienam sezonui, su Kauno „Žalgirio“ klubu.

2017 m. liepos pabaigoje pasirašė dvejų metų sutartį su Klaipėdos „Neptūno“ klubu. 2020 m. sutartis su Klaipėdos Neptūnu nutraukta abipusiu susitarimu.

2020 m. spalio pabaigoje pasirašė sutartį su NKL klubu iš Jonavos.

2022 m. sausio pabaigoje sugrįžo į LKL ir pasirašė mėnesio trukmės sutartį, kurią galima pratęsti iki sezono pabaigos, su Utenos „Juventus“ klubu.

Pasiekimai 
 LKL vicečempionas (2004, 2007)
 ULEB taurės laimėtojas (2005)
 BBL čempionas (2005, 2007, 2017)
 LKL čempionas (2006, 2011, 2012)
 ULEB taurės vicečempionas (2007)
 Pasaulio krepšinio čempionatas (Turkija), Bronzos medalis – 2010 m.
 2013 m. Europos krepšinio čempionato sidabro medalio laimėtojas.
 2018, 2019 m. LKL trečios vietos laimėtojas
 NKL čempionas (2021 m.)

Išnašos 

Delininkaitis, Tomas
Bagaslaviškis (kaimas)

Bagaslaviškis – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, pietrytiniame Bagaslaviškio miestelio pakraštyje.

Gyventojai

Išnašos 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bagaslaviškis (viensėdis)

Bagaslaviškis – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, prie Bagaslaviškio miestelio.

Gyventojai

Išnašos 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gelvonai (kaimas)

Gelvonai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Gelvonų.

Gyventojai

Išnašos 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Jauniūnai (Kupiškis)

Jauniūnai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Subačiaus.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Magūnai (Ignalina)

Magūnai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Rimšės. Senosiose kapinėse stovi Magūnų koplyčia (dab. Visagino savivaldybėje).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Aukštadvaris (viensėdis)

Aukštadvaris – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Anciškio, 4 km į pietus nuo Aukštadvario kaimo, prie Linkavos upelio ir Ramygalos–Pavermenio kelio. 

Yra Aukštadvario dvaro liekanos: rūmų griuvėsiai, arklidė, ūkiniai pastatai, priestatai. Yra parko, maumedžių alėjos liekanos.

Istorija 

Aukštadvario dvaras (Wysoki Dvor) minimas nuo 1550 m. 1744 m. pastatyta koplyčia, vėliau tapusi Anciškio Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Aukštadvaris (Širvintos)

Aukštadvaris – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Zibalų.

Gyventojai

Žymūs žmonės

 Konstanty Jeleński (1888-1955), diplomatas

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Aukštadvaris (Vilnius)

Aukštadvaris – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Sudervės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Trakai (Balninkai)

Trakai – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Balninkų.

Istorija 
1747 m. Balninkų santuokų metrikų knygoje užrašytas Trakinių kaimas. 1908 m. užrašytas juodraštinėje Balninkų priešvedybinių apklausų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Trakai (Panevėžys)

Trakai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 22 km nuo Karsakiškio.

Gyventojai

Išnašos 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Trakai (Strūnaitis)

Trakai – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Naujo Strūnaičio.

Šiuo metu čia veikia kaimo turizmo sodyba „Trakai“. Viensėdis ribojasi su žuvinga upe Mera, teritorijoje yra du tvenkiniai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Petras Naraškevičius (1940–2020) – prozininkas, žurnalistas.

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Sendajus

Sendajus () – Japonijos miestas Honšiū saloje, dar žinomas „Medžių miesto“ vardu. Mijagio prefektūros sostinė ir didžiausias Tohoku regiono miestas. 1,03 mln. gyventojų (2007 m.). Išvystyta naftos, elektros energijos, medžio apdirbimo, mašinų, tekstilės, maisto pramonė. Gaminami amatininkų dirbiniai. Yra universitetas. Apylinkėse išgaunama anglis.

Istorija 

1600 m. miestą įkūrė daimjo Date Masamune. 2006 m. Sendajaus Sporto salėje vyko 2006 m. pasaulio krepšinio vyrų čempionato grupių rungtynės. 2011 m. kovo 11 d. Sendajų ir jo apylinkes nusiaubė 2011 m. Sendajaus žemės drebėjimas ir cunamis.

Miesto simboliai 
Oficiali miesto gėlė – dobilūnė, medis – japoninis skirpstulas, paukštis – gegutė.

Japonijos miestai
Milijoniniai miestai
Mijagio prefektūra
Bankininkystė Vokietijoje

Bankininkystės sektorius Vokietijoje yra mažiau išvystytas nei JAV ar Jungtinės Karalystės, nes jose finansų rinkos yra pagrįstos anglosaksiškąja sistema. Vakarų Europoje – Vokietijoje, Prancūzijoje bei Japonijoje visas reikalingas funkcijas atlieka bankai. Pastarosioms šalims būdinga bankinė sistema. Vokietijoje bankai užsiima finansų maklerio ir draudimo įmonių veikla bei teikia investicinių fondų valdymo paslaugas. Jie taip pat aprūpina įmones finansiniais ištekliais, tarpininkauja rinkoje atliekant operacijas ir dalyvauja stambiais akcininkais įmonių veikloje, o anglosaksiška sistema paremta atvira finansinių priemonių apyvarta ir rinka, per kurią pritraukiama didesnė dalis finansavimo. Pastaroji sistema likvidesnė, skaidresnė ir labiau išvystyta nei žemyninė, kuri yra pagrįsta bankais. Kadangi JAV ir JK paplitusi anglosaksiškoji sistema, tai joje į vertybinius popierius investuoja paskiros investicinių fondų valdymo bendrovės, draudimo bendrovės bei privataus kapitalo bendrovės.  Vokietijos bankininkystės pramonės turto ir grynos vertės santykio (finansinio sverto) vidurkis 2008 m. siekė 52 prieš 1, o trumpalaikių įsipareigojimų suma sudarė 60 % Vokietijos bendro vidaus produkto arba 167 % valstybės skolos.

Didžiausi bankai 

Didžiausi bankai Vokietijoje, pagal žurnalo Die Bank duomenis:

Vokietijos Bundesbankas

Šaltiniai
Mokslinė literatūra

Mokslinė literatūra (priešingai nei beletristika) yra literatūros sritis. Jai priskiriami kūriniai, kuriuose yra pateikiami faktai (). Mokslinė literatūra artima dalykinei literatūrai. Ribos nėra aiškios. Mokslinei literatūrai priskiriama:
 Įvairūs moksliniai leidiniai kaip mokslinis žurnalas ir kt.
 Monografija
 Disertacija, habilitacija
 Mokslinis straipsnis.

Pastaruoju metu yra kuriami ir el. mokslo leidiniai; jie išleidžiami CD-ROM, DVD arba publikuojami svetainėse.

Taip pat skaitykite 
 Mokslo populiarinimo literatūra

Dalykinė literatūra
Rūdiškės (Stakliškės)

Rūdiškės – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lielionių.

Gyventojai

Išnašos 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūdiškės (Šilavotas)

Rūdiškės – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Šilavoto.

Gyventojai

Išnašos 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šešuoliai (Molėtai)

Šešuoliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, prie Šešuolių ežero 10 km į šiaurės rytus nuo Giedraičių.

Istorija 
1554 m. dvaras. 1664 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. Gyveno Jurgis Šešulskis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vepriai (kaimas)

Vepriai – kaimas Veprių seniūnijoje, 1,5 km į vakarus nuo Veprių miestelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ukmergės rajono savivaldybės gyvenvietės
Bezdonys (kaimas)

Bezdonys – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Bezdonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Mickūnų GS

Mickūnų geležinkelio stotis – gyvenvietė Vilniaus rajono savivaldybės rytuose, 2 km į šiaurės vakarus nuo Mickūnų. Iš šiaurės supa Gailiūnų miško masyvas. Geležinkelio stotis prie Peterburgo–Varšuvos linijos (stoja keleiviniai traukiniai Vilnius–Turmantas).

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Lietuvos geležinkelio stotys
Šumsko GS

Šumsko geležinkelio stotis – gyvenvietė Vilniaus rajono savivaldybės rytuose, 1 km į rytus nuo Šumsko, Margių durpyno vakariniame pakraštyje, pasienyje su Baltarusija. Yra Šumsko geležinkelio stotis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Avižieniai (Ukmergė)

Avižieniai – gatvinis kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, į vakarus nuo Alaušo ežero. Stovi kryžius už Lietuvos laisvę žuvusiems partizanams.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ukmergės rajono savivaldybės gyvenvietės