joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pūteliai

Pūteliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 24 km į rytus nuo Biržų, Nemunėlio dešiniajame krante.

Istorija

Pūteliai Ukmergės pavieto Panemunio dvaro inventorių dokumentuose pirmą kartą paminėti 1609 m. 1765 m. rugsėjo mėn. Pandėlio parapijos gėralų mokesčių mokėtojų sąraše minima, kad Pūteliuose buvo smuklė. 1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Kraštų tarybinio ūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rodiškiai

Rodiškiai – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 23 km į rytus nuo Biržų, Biržų girios pietiniame pakraštyje.

Istorija

1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Kraštų tarybinio ūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1945 m. sausio 19 d. – vertėjas, literatūros kritikas Arvydas Valionis.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Roksalė

Roksalė – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 28 km į rytus nuo Biržų, Biržų girios pietiniame pakraštyje.

Istorija

1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Kraštų tarybinio ūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ruškiškiai

Ruškiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 27 km į pietryčius nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante.

Istorija

Ruškiškiai Ukmergės pavieto Roviškių dvaro inventorių dokumentuose pirmą kartą paminėti 1667 m. birželio 3 d. 1951-1992 m. Lenino kolūkio kaimas. 1992-1995 m. veikė Medikių žemės ūkio bendrovė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1905 m. kovo 1 d. – ekonomistas, muzikas, išeivijos chorų vadovas, kompozitorius Petras Kudukis.
 1945 m. balandžio 28 d. – dailininkė tekstilininkė Virginija Adomėnaitė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sauginai

Sauginai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 16 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Sauginai istorijos šaltiniuose paminėti 1606 m. 1950-1991 m. Papilio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaukinė

Kaukinė – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 15 km nuo Žiežmarių, miškų apsuptyje. Kaime yra apvalios formos ežeras Žiedelis, atsiradęs kritusio meteorito sudarytoje dauboje. Ežero gylis maždaug 25 metrai. 3-4 metrų gylyje yra labai šalta ir beveik nieko nebesimato. Iš daugelio anksčiau ir dabar gyvenančių gyventojų pasakojimų ežero dugne guli didelis ąžuolas, įvairūs ginklai ir šoviniai.

Prie ežero pastatytas kryžius partizanams, taip pat yra kapinės ir botaninis draustinis. Prie pat ežero kranto auga dvi liepos dvigubais kamienais (vadinamosios Kaukinės liepos).

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaukiškiai

Kaukiškiai – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Piniavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaukliai

Kaukliai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pušaloto. Išlikęs buvusio dvaro svirnas su mūro kolonomis fasade.

Istorija 
XIX a. kaime buvo įsikūrusi Kauklių dvaro sodyba. Dvaro savininkai Bukauskai dalyvavo 1863 m. sukilime, vienas sūnų žuvo Biržų girioje. Po pralaimėjimo vieną jų ištrėmė į Sibirą, du jaunieji Bukauskai ir jų sesuo pasitraukė į Prancūziją ir Šveicariją. Bukauskų namai Paryžiuje tapo vienu iš lietuvybės centrų. XIX a. pab. Kauklių dvarą įsigijo Karpiai.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Henrikas Bukauskis (1839–1900) – 1863 m. sukilimo dalyvis, vėliau Švedijos antikvaras, bibliofilas ir mecenatas.

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Skrebiškis (Biržai)

Skrebiškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į rytus nuo Biržų, Biržų girios pietiniame pakraštyje. Skrebiškio dvaro liekanos.

Istorija

1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 gimė visuomenės veikėjas, sporto darbuotojas Algirdas Balčiūnas (1930–)
 gimė tautodailininkas, tapytojas Vytautas Laisonas (1965–).

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kauniškiai

Apie kaimą Kalvarijos savivaldybėje žr. Kauniškiai (Kalvarija).

Kauniškiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Gražiškių.

Gyventojai

Nuorodos 
 Kowniszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom IV, psl. 521 (lenk.)

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Verdinė

Verdinė – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į rytus nuo Biržų, Biržų girios pietiniame pakraštyje.

Istorija

1960-1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sližiai (Biržai)

Sližiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Papilio.

Istorija

Sližiai istorijos šaltiniuose paminėti 1638 m. 1960-1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1894 m. sausio 1 d. – Lietuvos kariuomenės kapitonas Jurgis Atstupėnas.
 1891 m. sausio 29 d. – karininkas, evangelikų reformatų kuratorius Jurgis Čygas.
 1942 m. kovo 10 d. – evangelikų reformatų bažnyčios kunigas Algimantas Kvedaravičius.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Smaliečiai

Smaliečiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Smaliečiai istorijos šaltiniuose paminėti 1606 m. Nuo 1907 m. kaime veikė Smaliečių pradžios, septynmetė mokykla. 1950-1991 m. Dunojėlio (nuo 1977 Kupreliškio) kolūkio gyvenvietė.

|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1910 m. birželio 20 d. – pedagogas, knygų autorius Jokūbas Skiauteris.
 1912 m. lapkričio 16 d. – poetas, žurnalo „Mūsų sparnai“ redaktorius Mykolas Zablockas.
 1914 m. sausio 3 d. – pedagogas, poetas Petras Zablockas.
 1930 m. gruodžio 24 d. – psichologas, profesorius Sigitas Kregždė.
 1933 m. vasario 23 d. – lakūnas, sklandytojas, Biržų aviacijos sporto klubo įkūrėjas Vilius Juodgudis.
 1938 m. sausio 2 d. – žurnalistas, literatas, kraštotyrininkas Emilis Jokūbas Trečiokas.

Kaime dirbo ar gyveno:
 Ukrainiečių kalbininkas, baltistas, vertėjas Anatolijus Nepokupnas.
 Kraštotyrininkė, pedagogė, Tauragės miesto garbės pilietė Alma Mizgirienė-Valaitytė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Steponiškis (Biržai)

Steponiškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Steponiškis paminėtas 1671 m. Papilio dvaro inventorių dokumentuose. 1950-1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1898 m. liepos 21 d. – veterinarijos gydytojas, visuomenininkas Petras Gavėnas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Špygiai

Špygiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į pietryčius nuo Biržų, į šiaurę nuo kelio , Rovėjos kairiajame krante, prie tvenkinio.

Istorija

Špygiai istorijos šaltiniuose paminėti 1645 m. 1950-1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1922 m. rugsėjo 22 d. – ekonomistas Bronius Vaitkevičius.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Europos tarptautinės teisės žurnalas

Europos tarptautinės teisės žurnalas (, EJIL) – dalykinis ES teisės ir tarptautinės teisės, ES narių teisės leidinys Europoje. EJIL leidžiamas nuo 1990 m. Iki 1992 m. – 2 kartus per metus, 1993–2000 m. – 4 kartus. Leidėjas Oxford University Press (Jungtinė Karalystė). Redakcija įsikūrusi European University Institute (Florencija, Italija).

Nuorodos 
 EJIL žurnalo tinklavietė (anglų k.)

Dalykiniai teisės žurnalai
Tarptautinės teisės mokslas
Europos Sąjungos teisė
Teisės mokslai Jungtinėje Karalystėje
Šiekštininkai

Šiekštininkai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 28 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija 

Šiekštininkai paminėti 1673 m. lapkričio 20 d. Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose. 1950–1992 m. Einorių kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Valiuliškiai

Valiuliškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 28 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

1950-1992 m. Einorių kolūkio kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1902 m. rugsėjo 5 d. – karininkas Bronius Grigas. Mirė 1943 m. gegužės 5 d. Štuthofo koncentracijos stovykloje.
 1909 m. kovo 11 d. – karininkas Juozas Grigas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiliškis (Biržai)

Mikališkis – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 20 km į rytus nuo Biržų.

Istorija

1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šmylavietė

Šmylavietė – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Šmylavietė Papilio dvaro inventoriaus suvestinės dokumentuose minima 1802 m. 1950-1991 m. priklausė Papilio kolūkiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Užnemunis

Užnemunis – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 27 km į pietryčius nuo Biržų, Nemunėlio dešiniajame krante.

Istorija

1959-1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975-1992 m. Lenino kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vaivadynė

Vaivadynė – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į rytus nuo Biržų, Biržų girios pietiniame pakraštyje.

Istorija

1960-1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Valentai (Biržai)

Valentai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje.

Istorija

Valentai istorijos šaltiniuose pirmą kartą paminėti 1586 m.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1927 m. vasario 27 d. – chemikas, išradėjas, Valstybės premijos laureatas Leonardas Valentėlis.
 1937 m. sausio 1 d. – zootechnikas, ūkio darbuotojas, Bronius Kairys.
 1939 m. balandžio 6 d. – ilgametis UAB „Biržų šilumos tinklai“ direktorius Jonas Valeckas.
 1950 m. liepos 16 d. – dailininkė keramikė Virginija Juršienė-Jasiūnaitė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Valkiškiai

Valkiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 21 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija 

1950–1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė. 1993–2006 m. veikė Valkiškių žemės ūkio bendrovė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1929 m. kovo 29 d. – ekonomistė Liudgarda Androšiūnienė.
 1945 m. gegužės 24 d. – literatė Janina Elžbieta Jakubėnaitė.
 1959 m. kovo 27 d. – pedagogas, verslininkas, UAB „Proviantas“ direktorius Rimantas Maldūnas.
 1960 m. birželio 27 d. – nacionalinės kategorijos šachmatų treneris, tarptautinės kategorijos šachmatų teisėjas Raimondas Paliulionis.
 1964 m. birželio 7 d. – pedagogė, poetė, trijų vaikų motina Valė Savinčienė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vijoliškis

Vijoliškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Vijoliškis paminėtas 1671 m. Papilio dvaro inventorių dokumentuose.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 1893 m. gegužės 15 d. – poetas, vertėjas Vladas Rekašius.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vėliškėnai

Vėliškėnai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 20 km į pietryčius nuo Biržų, Apaščios dešiniajame krante.

Istorija

1959-1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vileišiškiai

Vileišiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 23 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija 

Vileišiškiai paminėti 1673 m. lapkričio 20 d. Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose. 1959–1992 m. Kupreliškio kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Žvaguičiai

Žvaguičiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 22 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Žvaguičiai Papilio dvaro inventorių dokumentuose paminėti 1608 m. 1959-1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1906 m. – Kauno rajono kriminalinės policijos valdininkas Jonas Januševičius.
 1942 m. vasario 8 d. – rašytojas Algimantas Zurba.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Žalioji (Biržai)

Žalioji – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Papilio seniūnijoje, 19 km į pietryčius nuo Biržų.

Istorija
1959-1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 1939 m. sausio 2 d. – poetas, vertėjas Vytautas Venclova.
 1944 m. liepos 10 d. – rašytojas, „Nemuno“ žurnalo redaktorius Petras Venclova.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Žalgiris (Biržai)

Žalgiris – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Purvai I

Purvai I – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Vabalninko seniūnijoje, į pietus nuo Biržų.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaušiadala

Kaušiadala – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Paberžės. Kaimas įsikūręs prie Kaušiadalo ežero, greta plento , taip pat vieškeliai į Januvką, Šriubiškes.

Yra buvusio Kaušiadalos dvaro liekanos: medinis tvartas, kluonas, iš dalies perstatyti mediniai rūmai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Morkūnai (Biržai)

Morkūnai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Biržų.

Istorija

1949-1992 m. kolūkio „Laisvoji žemė“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1923 m. gruodžio 8 d. – ilgametis Pabiržės kolūkio pirmininkas Motiejus Lapėnas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Pakarkliai (Biržai)

Pakarkliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Biržų.

Istorija

1949-1992 m. kolūkio „Laisvoji žemė“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1948 m. spalio 3 d. – chemikė Emilija Udrėnaitė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazbiejai

Kazbiejai (arba Kazbėjai) – Vilniaus miesto dalis, esanti į vakarus nuo miesto centro, dešiniajame Vokės krante, į pietryčius nuo Trakų Vokės. Pietuose ribojasi su Kazbiejų Naujakiemiu (skiria Senasis Gardino plentas), iš vakarų juosia Vokė, o rytuose yra Aukštųjų Panerių pramoninė dalis (Graičiūno g.). Būdingas gatvinio kaimo išplanavimas, trobos galais atsuktos į gatvę. Prie įvažiavimo yra kryžius. Per Vokę įrengtas senovinis metalinis Kazbiejų tiltas. Kazbiejus aptarnauja 25 maršruto autobusas (Kazbėjų žiedo stotelė).

Etimologija 

Kazbiejai – buvęs Vilniaus rajono rėžinis gatvinis kaimas, kurį 1628–1631 m. totorių kilmės didikas, Ašmenos žemės raštininkas Jonas Kirdiejus paminėjo atlikdamas Lietuvos totorių reviziją: „Netoli Vokės upės buvo kaimas Chazbejievičiai (Chazbiejewicze) – dabar Kazbėjai. Jo pavadinimas kilęs iš patronimo – totoriaus Chazbėjaus sūnų“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus miesto dalys
Kazimieravas (Ignalina)

Kazimieravas – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 11 km nuo Naujojo Daugėliškio, prie Mūno ežero šiaurinio galo.

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazimieravas (Šalčininkai)

Kazimieravas – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Milkūnų.

Gyventojai

Žymūs žmonės

 Kazimierz Kalicki (1901-1940), karininkas

Nuorodos 
 Kazimierzowo Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom III, psl. 936 (lenk.)

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaziukonys

Kaziukonys – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Panočių, miško apsuptyje. Į rytus nuo kaimo teka Nočia, prasideda Gudija.

Kaimas dar vadintas Panočių Kaziukonimis, nes pirmieji gyventojai buvo Kaziukonys iš Panočių. Šiuo metu kaime Kaziukoniai negyvena. Arčiausiai Kaziukonis galima sutikti Paąžuolėje.

Istorija
Pirmą kartą Kaziukonių kaimas istoriniuose šaltiniuose minimas 1777 m.

Gyventojai
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 65 žmonės, iš kurių 49 užsirašė lietuviais ir 16 lenkais.

Nuorodos 
 Kaziukiewicze Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom III, psl. 938 (lenk.).

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazlai II

Kazlai II – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 4 km nuo Purviniškės.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Kazlavas

Kazlavas – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 12 km nuo Liubavo.

Gyventojai

Nuorodos 
 Kozłowo Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom IV, psl. 565 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Kazliškiai (Širvintos)

Kazliškiai – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Peliškių. Kazliškiai ribojasi su Kabaldos kaimu. Kaime (pagal adresaciją) yra 4 pastatai. Kaimo teritorijoje šalia Širvintos upės yra apleistas vandens malūnas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kazokai (Pakruojis)

Kazokai – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 12 km nuo Lygumų.

Gyventojai

Išnašos 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
Kauno pantomimos teatras

Kauno pantomimos ir plastikos teatras – vienintelis Lietuvoje profesionalus repertuarinis pantomimos žanro teatras.

Įsteigtas 1967 m. Kaune. Teatro įkūrėjas rež. Kęstutis Adomaitis (1948-1996).

Istorija 
Kauno pantomimos teatras oficialią veiklą pradėjo 1967 m. aktoriui ir režisieriui K. Adomaičiui Kaune įkūrus savo pantomimos teatrą. Pirmasis spektaklis - „Štai ir mes“ buvo suvaidintas 1968 m. kovo 22 d. d. Spektaklį režisavo, teatro trupę subūręs aktorius K. Adomaitis. 

1981 m. Pantomimos teatrui Lietuvos Kultūros ministerija suteikė profesionalaus teatro statusą. Nuo 1982 m. sausio 1 d. Pantomimos teatro trupė pradėjo darbą Kauno dramos teatre. Nuo 1987 m. teatras buvo perkeltas į Kauno filharmoniją. Nuo 1988 rugsėjo mėn. 15 d. įgijo savarankiško teatro statusą ir 1988-2006 m. tęsė veiklą savo teatro patalpose E. Ožeškienės g. 12, Kaune.

Nuo 8-to dešimtmečio pradžios teatras gastroliavo užsienyje – Vengrijoje, Lenkijoje, Čekoslovakijoje, vėliau ir Rumunijoje, Vokietijoje, buvusios Sovietų Sąjungos šalyse, dalyvavo tarptautiniuose festivaliuose. 1971 m. teatras pirmą kartą tapo Sąjunginio estrados artistų festivalio „Auksinės kopos” (Nikolajeve) laureatu, 1985 m. XII Pasaulio jaunimo festivalyje Maskvoje teatras taip pat tapo laureatu.

Pastatas 
Kauno pantomimos teatras nuo 2006 iki 2010 m. buvo įsikūręs Kauno kultūros centre „Girstutis“. 2009 m. vasario mėn. Kauno miesto savivaldybė paskyrė teatrui naujas patalpas Kauno senamiestyje M. Daukšos g. 34.  Nuo 2010 m. lapkričio mėn. pantomimos teatras įsikūrė ir tęsė veiklą savo naujose stacionariose teatro patalpose (M. Daukšos g. 34, Kaunas). Naujose teatro patalpose parodyta režisieriaus Leszek Czarnota (Vroclavas, Lenkija) premjera "ab origine" (pantomimos spektaklis pagal Oskaro Milašiaus kūrybą).

Teatro veikla 
Pantomimos teatre literatūriniai veikalai perteikiami kūno meno kalba, todėl labai svarbi tampa aktorių ekspresija, plastika, fizinis pasirengimas. Kauno pantomimos teatre vaidina daugiau moterų nei vyrų, todėl naujus sumanymus reikia pritaikyti konkrečiai pantomimos aktorių trupei.

Teatro aktoriai: Sigitas Laukagalis, Jūratė Raulinaitytė,  Viačeslavas Čistovas,  Rita Mečislauskaitė,  Marius Sekmokas,  Ramutė Keturakytė,  Arūnas Katkauskas, Odeta Pečiukevičiūtė ir kt.

Režisieriai 
 Kęstutis Adomaitis, meno vadovas, aktorius, režisierius
 Arūnas Katkauskas, aktorius, režisierius

Šaltiniai

Nuorodos 
 Teatro svetainė

Kauno teatrai
Lietuvos pantomima
Tylinava

Tylinava – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurės vakarus nuo Biržų.

Istorija

1949-1992 m. kolūkio „Laisvoji žemė“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1933 m. spalio 30 d. – pedagogas, 1992–1996 m. Seimo narys Algimantas Povilas Tauras.
 1943 m. birželio 19 d. – Biržų evangelikų liuteronų parapijos tarybos pirmininkas Jonas Matuzas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Pauperiai

Pauperiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurės vakarus nuo Biržų.

Istorija

Pauperiai istorijos šaltiniuose paminėti 1643 m. 1949-1992 m. kolūkio „Pergalė“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1903 m. balandžio 6 d. – karininkas Eduardas Astrauskas.
 1912 m. liepos 9 d. – cirko artistė Otilija Kaluževičienė.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Triškai

Triškai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurės vakarus nuo Biržų, Čeriaukštės dešiniajame krante.

Istorija

1958-1992 m. kolūkio „Pergalė“ gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Andrius Tekorius

Andrius Tekorius – Kazimiero Simonavičiaus Universiteto prorektorius, buvęs žvalgybininkas, buvęs Lietuvos Respublikos valstybės saugumo departamento (VSD) generalinio direktoriaus pavaduotojas.

Biografija 
Nuo 1993 m. kovo 12 d. VSD generalinio direktoriaus pavaduotojas. Buvo laikomas kandidatu į VSD vadovus (konservatorių „favoritu“). Ilgą laiką, vadovaujant Arvydui Pociui ir Povilui Malakauskui, jis buvo faktiškai nušalintas nuo svarbiausių sprendimų priėmimo.

Šaltiniai 

VSD direktoriaus pavaduotojai
Vladimiras Nikitinas

Vladimiras (Vladas) Nikitinas (g. 1941 m.) – Lietuvos teisininkas, prokuroras.

Biografija 
Vilniaus universiteto (VU) Teisės fakultete baigė teisę, diplomuotas teisininkas.

Lietuvos SSR prokuratūros tardytojas, prokuroro pavaduotojas, prokuroras.

1970–1976 m. Trakų rajono liaudies teismo teisėjas. 1976–1986 m. LSSR Aukščiausiojo Teismo teisėjas. 1986–1992 m. LSSR ir LR teisingumo ministerijos ministro pavaduotojas. 

1992–1995 m. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjas.  1995–1997 m. LR generalinis prokuroras.  1997–1999 m. Vilniaus miesto 3-iojo apylinkės teismo teisėjas.  1999–2000 m. Vilniaus rajono apylinkės teismo pirmininko pavaduotojas.  2000–2002 m. Vilniaus apygardos teismo teisėjas.  2002–2008 m. Vilniaus apygardos teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas.  2008 m. Vilniaus apygardos teismo l.e.p. Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkas; 2008–2011 m. sausio 23 d. Vilniaus apygardos teismo teisėjas. 

EBSW veiklą tyrusios specialios komisijos LR Seimo patvirtintose išvadose minimas „kaltųjų“ sąraše kaip buvęs Generalinės prokuratūros vadovas.

Šaltiniai 

Baudžiamųjų bylų skyrių pirmininkai
Lietuvos TSR teisingumo viceministrai
Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjai
Lietuvos teismų vicepirmininkai
Lietuvos generaliniai prokurorai
Strėliškiai (Biržai)

Strėliškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 15 km į vakarus nuo Biržų.

Istorija

1958-1992 m. kolūkio „Pergalė“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1901 m. rugsėjo 8 d. – tautodailininkas tapytojas Antanas Antanaitis.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Fernando Muslera

Nestoras Fernandas Muslera Mikolis (Néstor Fernando Muslera Micol; g. 1986 m. birželio 16 d.) – Urugvajaus futbolininkas, rungtyniaujantis vartininko pozicijoje. Turkijos klubo Galatasaray SK pagrindinės sudėties žaidėjas.

Karjerą pradėjo Urugvajaus klube Montevideo Wanderers, į kurį pateko per šio klubo jaunimo mokyklą. Po įspūdį padariusių jaunojo vartininko pasirodymų, Muslera paskolintas vienam šalies lyderių Club Nacional. 2007 m. už 3 mln. eurų parduotas SS Lazio klubui, kur pakeitė karjerą pabaigusį Andželą Perucį.

Muslera debiutavo Urugvajaus rinktinėje 2009 m. varžybose prieš Ekvadorą. 2010 m. pasaulio čempionate Muslera buvo pagrindiniu Urugvajaus rinktinės vartininku.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Laimėjimai 

 Copa America: 2011
Nacional
 Liguilla: 2007
Lazio
 Coppa Italia: 2009
 Italijos futbolo supertaurė: 2009
Galatasaray
 Süper Lig: 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2017–18
 Turkijos futbolo taurė: 2013–14, 2014–15, 2015–16
 Turkijos futbolo supertaurė: 2012, 2013, 2015, 2016

Šaltiniai 

Muslera
Júlio César Soares Espíndola

Žulijas Sezaras Soaresas Espindola (Júlio César Soares Espíndola; g. 1979 m. rugsėjo 3 d.) – Brazilijos futbolininkas, rungtyniaujantis vartininko pozicijoje. Italijos klubo F.C. Queens Park Rangers žaidėjas.

Profsionalo karjerą pradėjo Brazilijos klube Clube de Regatas do Flamengo. 2000 m. tapo pagrindiniu komandos vartininku. Dėl sėkmingo žaidimo 2004 m. pakviestas į Brazilijos rinktinę ir kaip pagrindinis vartininkas rungtyniavo 2004 m. Copa América čempionate. 2005 m. išvyko į Europą, tapo AC ChievoVerona žaidėju, bet buvo atsarginiu ir oficialiai nesužaidė nei vienų rungtynių. 2005 m. perėjo į Internazionale, kur tapo antruoju vartininku po Frančesko Toldo. Tačiau netrukus Sezaras iškovojo pagrindinio vartininko poziciją ir tapo vienu svarbiausių komandos žaidėjų.

Žulijas Sezaras į Brazilijos rinktinę pradėtas kviesti dar 2003 m. kaip antras vartininkas (po Didos). Dida atsisakė dalyvauti 2004 m. Copa America čempionate; tai suteikė progą atsiskleisti Žulijui Sezarui. Vėliau Sezaras vėl atsidūrė Didos, Doni, Heurelijaus Gomešo šešėlyje, bet po sėkmingo 2009–2010 m. sezono Internazionale tapo pagrindiniu Brazilijos vartininku 2010 m. pasaulio čempionate.

Laimėjimai 
Flamengo
 Rio de Žaneiro valstijos čempionatas: 1999, 2000, 2001, 2004
 Copa dos Campeões: 2001
 Taça Rio: 2000
 Taça Guanabara: 1999, 2001, 2004

Internazionale
 Serie A: 2006, 2007, 2008, 2009, 2010
 Coppa Italia: 2006, 2010
 Supercoppa Italiana: 2005, 2006, 2008
 UEFA Čempionų Lyga: 2010

 FIFA U-17 pasaulio čempionatas: 1997
 Copa América: 2004
 FIFA Konfederacijų taurė: 2009

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Brazilijos futbolininkai
Kuldūnai

Kuldūnai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 19 km į šiaurę nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante.

Istorija

1956-1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė. 1992-2000 m. veikė Kuldūnų žemės ūkio bendrovė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Straugaliai

Straugaliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 20 km į šiaurę nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante.

Istorija

1956-1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė. 1992-1997 m. veikė Straugalių žemės ūkio bendrovė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kraukliai

Kraukliai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 20 km į šiaurę nuo Biržų.

Istorija

1957-1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1895 m. vasario 25 d. – kunigas, visuomenės veikėjas, švietimo draugijos „Saulė“ vicepirmininkas Julijonas Korsakas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kristaus bažnyčios parapija (Barbadosas)

Kristaus bažnyčia – viena iš 11 Barbadoso parapijų. Ši parapija užima 57 km² plotą ir yra pačiuose salos pietuose. Ši parapija pavadinimą gavo 1629 m. tuometinio vadovo Williamo Tuftono.

Šioje parapijoje yra Grantley Adams tarptautinis oro uostas, taip pat vienintelė visoje saloje mangrovė. Pagrindinis Kristaus bažnyčios parapijos miestas yra Oistinsas.

Barbadoso administraciniai vienetai
Lujėnai I

Lujėnai I – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Nemunėlio Radviliškio seniūnijoje, 20 km į šiaurę nuo Biržų, Biržų girios šiaurės vakariniame pakraštyje.

Istorija
1957-1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 1944 m. vasario 20 d. – buvęs Aplinkos ministerijos viceministras, UAB „Granitinė skalda“ direktorius Julius Laiconas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kaženiai

Kaženiai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Kučiūnų, Zapsio ežero krante, prie Alnos upelio.

Istorija 
XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Alnų valsčiui, Berznyko parapijai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kėkštai (Kretinga)

Kėkštai – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Dupulčių, 8 km į pietus nuo Kretingos, 3 km į rytus nuo Kretingalės, šalimais Bonės upelio. Kaime veikia misionieriaus kunigo Hermano Šulco įsteigtas jaunimo socialinės globos centras.

Istorija 

Vietovardis kildinamas nuo Kretingalės apylinkėse paplitusios pavardės Kėkštas (< 'kėkštas').

XX a. pradžioje kaime buvo keliolika viensėdžių, kalvė. TSRS laikais sunyko.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Keliuotiškiai (Pasvalys)

Keliuotiškiai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Grūžių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kelmaičiai

Kelmaičiai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Aštriosios Kirsnos.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kelmaičiuose 1899 m. rugpjūčio 13 d. gimė kalbininkė, viena fonetikos mokslo pradininkių Lietuvoje Elžbieta Mikalauskaitė.

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kelmanonys (Alytus)

Kelmanonys – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Alytaus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Kelmanonys (Prienai)

Kelmanonys – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Balbieriškio, šalia kelio .

Istorija

2017 m. kaimas buvo panaikintas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kelvėtai

Kelvėtai – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, Veiviržėnų seniūnijoje.

Geografija 
Kaimas yra 10 km nuo Veiviržėnų, 8 km nuo Judrėnų, 6 km į rytus nuo Švėkšnos, 4 km nuo Šalpėnų. Žemė ribojasi su Kidulių, Pakalniškių (abu Veiviržėnų sen.) kaimais, Vakariniu pakraščiu teka Judrė (dešinysis Graumenos intakas). Iš rytų prieina Kelvėtų ir Medžioklės miškai.

Istorija 

1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje minima sluzba Kielatow Matutaičio vaitystėje (). Gyveno 6 šeimos. 1695 m. – sluzba Kieylatow Augilovo vaitystėje () įrašyta 10 šeimų. 1737 m. Švėkšnos bažnyčios katalikų registracijos knygoje įrašytos 6 šeimos, kuriose gyveno 28 žmonės. 1820 m., padalijus Švėkšnos dvaro valdą, Kelvėtų kaimas atiteko grafui Jurgiui Pliateriui, Gedminaičių dvaro savininkui. 1846 m. bažnyčios sudarytame sąraše jau minima 12 šeimų, kuriose gyveno 130 žmonių. 1923 m. Kelvėtų kaime buvo 22 ūkiai, kuriuose buvo 144 gyventojai. Iki 1950 m. kaimas priklausė Švėkšnos valsčiui, vėliau – Šalpėnų, Judrėnų, Veiviržėnų apylinkėms.

Gyventojai

Literatūra 
 Kazys Rėbžda. Šalpėnai. Kaunas: UAB Lisaura, 2015.

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Lujėnai II

Lujėnai II – kaimas Biržų rajono savivaldybės teritorijoje, Nemunėlio Radviliškio seniūnijoje, 19 km į šiaurės rytus nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante, prie kelio Kvetkai – Nemunėlio Radviliškis, Biržų girios rytiniame pakraštyje.

Istorija
1949-1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kengiai

Kengiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Raseinių. Auga saugoma Kengių liepa.

Istorija 

Kengių dvaras istoriniuose šaltiniuose paminėtas 1775 m. Juozapas Zacharijus (kitur Hilarijus) Liaudanskas 1794 m. paveldėjo Kengius iš savo tėvų: Juozapo Lauryno ir Barboros Pranevičiūtės Liaudanskų. Vėliau dvarą valdė Juozapo Zachariaus sūnus Mykolas Januarijus Liaudanskas (g. 1802), po jo mirties dvaras atiteko vienai iš dukterų.  Vėliau 1882 m. dalis dvaro atiteko Nadieždai Šarupičienei (1880–1948) ir jos vyrui kaip pasoga. Tais pačiais metais statytas namas, ūkiniai pastatai, užveistas sodas ir želdiniai. 

1930 m. liepos 18 d. Kengių dvaras pateko į Raportų knygą „Vytauto Didžiojo garbei“, kuomet čia lankėsi Vytauto Didžiojo jubiliejinius metus minėjusi procesija.

Gyventojai

Galerija

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kėpiai

Kėpiai – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Užpalių. Šalia kaimo telkšo Mominys.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Kėpiuose 1930 m. gruodžio 15 d. gimė Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras Vytautas Merkys.

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Rigmantiškiai

Rigmantiškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 23 km į šiaurės rytus nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante, prie kelio Kvetkai – Nemunėlio Radviliškis, Biržų girios rytiniame pakraštyje.

Istorija

1949-1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1831 m. gruodžio 6 d. – kunigas, pirmasis lietuvis Lietuvos evangelikų reformatų bažnyčios generalinis superintendentas Andrius Kadaras.
 1925 m. vasario 12 d. – pedagogas, švietimo organizatorius Petras Jaudzemas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Tabokinė

Tabokinė – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į šiaurę nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante, prie kelio Kvetkai – Nemunėlio Radviliškis, Biržų girios šiauriniame pakraštyje. Ties kaimu Nemunėlio upėje yra Tabokinės dolomito atodanga.

Istorija 

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė. 1993–1996 m. veikė Tabokinės žemės ūkio bendrovė.

Gyventojai

Galerija

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Sebentiškis

Sebentiškis – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurę nuo Biržų, prie kelio .

Istorija

Sebentiškio dvaro savininkas Liudomiras Krauzė mirė 1906 m. nepalikęs įpėdinių. Knygnešys Jurgis Bielinis bandė tarpininkauti, kad dvaro žemes nusipirktų buvę dvaro baudžiauninkai. Dvarą nupirko Antanas Chodkauskas, Sofijos Smetonienės tėvas.

1956-1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1856 m. gegužės 11 d. – vienas iš slaptos „Apaščios ir Nemunėlio Vienybės“ draugijos organizatorių, jos leidinėlio „Palemonas“ leidėjų Jonas Čerka–Čerkauskas.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Muoriškiai

Muoriškiai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 24 km į šiaurę nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante, prie kelio Kvetkai – Nemunėlio Radviliškis, Biržų girios šiauriniame pakraštyje.

Istorija

1949-1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

Kaime gimė:
 1963 m. – fotografas Donatas Zvilna.

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Naujikai (Nemunėlio Radviliškis)

Naujikai – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurę nuo Biržų, Apaščios kairiajame krante.

Istorija

1957-1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Biržų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šv. Andriaus parapija (Barbadosas)

Šv. Andriaus parapija – viena iš vienuolikos Barbadoso parapijų. Ši parapija yra šiaurinėje salos dalyje. Ši salos dalis yra aukščiausia – joje yra aukščiausias salos taškas Hilabio kalnas (336 m.). Parapijos vardas duotas nuo Apaštalo Andriaus vardo.

Barbadoso administraciniai vienetai
Šv. Jurgio parapija (Barbadosas)

Šv. Jurgio parapija – viena iš 11 Barbadoso parapijų. Tai yra viena iš dviejų Barbadoso parapijų, neturinčių ribų su Atlanto vandenynu. Taip pat ši parapija ribojasi su daugiausiai kitų Barbadoso parapijų - 6.

Barbadoso administraciniai vienetai
Šv. Jokūbo parapija (Barbadosas)

Šv. Jokūbo parapija – viena iš 11 Barbadoso parapijų. Ši parapija yra vakarinėje salos dalyje. Šv. Jokūbo parapija pasižymi savo istorija - būtent čia pirmą kartą 1625 m. išsilaipino britų kolonistai.

Barbadoso administraciniai vienetai
Kepuriai

Kepuriai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Skapiškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kerblonys

Kerblonys – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Miežiškių, Nevėžio aukštupyje prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kerbušiai

Kerbušiai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 19 km nuo Piniavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kereliai

Apie kaimą Rokiškio rajone žr. Kereliai (Rokiškis).

Kereliai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Puožo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kergaliai

Kergaliai – buvęs viensėdis Šiaulių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šakynos, prie Gruzdžių-Gubernijos miškų.

Panaikintas 1986 m. spalio 20 d.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šiaulių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kertauninkai

Kertauninkai – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žiežmarių.

Gyventojai

Žymūs gyventojai 
 Kertauninkuose 1907 m. lapkričio 24 d. gimė prozininkas, vienas nuotykinės ir detektyvinės lietuvių literatūros pradininkų Justinas Pilyponis.

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiaulėkai

Kiaulėkai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Pabarės, 3 km nuo Tetėnų, 1 km į rytus nuo Kuršių, prie Pabaldės upelio, netoli santakos su Šalčia. Stūkso Kiaulėkų piliakalnis.

XIX a. pab. pateko į Lydos apskritį.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiauneliškis (Švenčionys)

Kiauneliškis – kaimas ir buvusi siaurojo geležinkelio stotis Švenčionių rajono savivaldybėje, į šiaurės vakarus nuo Kaltanėnų. 1945 m. kovo 11–12 d. į pietus nuo kaimo vyko kautynės tarp Lietuvos partizanų Tigro rinktinės Romelio kuopos ir NKVD kariuomenės.

Išnašos 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiaupiškės

Kiaupiškės – kaimas šiaurės vakarinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 9 km į šiaurės rytus nuo Darbėnų.

Kaimas įsikūręs į pietus nuo Naujosios Įpilties, prie Kiaupiškės upelio ir Kiaupiškių miško. Nuo XIX a. pradžios priklausė Auksūdžio (Nausėdų) seniūnijai. 1923 m. jame buvo 4 ūkiai ir 26 gyventojai.

Kaimo pakelėje stovi koplytėlė, o greta esančioje sodyboje – ornamentuotas kryžius ir koplytstulpis. Vidgirių miške yra apleistos, krautų akmenų tvora apjuostos senos kaimo kapinės, kuriose 1959 m. buvo išlikę keli apgriuvę mediniai kryžiai ir koplytėlė, pastatyti nuo maro mirusiems kaimo gyventojams atminti.

Gyventojai

Literatūra 
 Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturys (Kretinga), 1992.

Šaltiniai 

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kibildžiai (Radviliškis)

Kibildžiai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Pakalniškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiemėnai (Panevėžys)

Kiemėnai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Naujamiesčio.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Jonas Šulskis (1920–1976), biologas, LVA rektorius

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kieriškiai

Kieriškiai – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Dubingių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kijutiškės

Kijutiškės – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Vydenių, šalia keliuko Kijučiai–Kriviliai ir posūkio į Razumną.

Istorija 
XIX a. pab. minimi kaip šlėktų okolica Lydos apskrityje.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 53 žmonės, iš kurių 33 buvo užrašyti lenkais ir 20 lietuviais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiloniai

Kiloniai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vaiguvos. Stūkso Kilonių piliakalnis.

Istorija 

1949 m. minima Kilonių apylinkė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiminiškė

Kiminiškė – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ukrinų.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kimšai

Kimšai – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Kalvarijos, prie kelio . Į rytus nuo kaimo telkšo Janavas.

Gyventojai

Nuorodos 
 Kimsze Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom IV, psl. 99 (lenk.)

Šaltiniai 

Kalvarijos savivaldybės gyvenvietės
Kineliai (Juodšiliai)

Kineliai – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Juodšilių.

Istorija 
Šiaurinė viensėdžio dalis XXI a. pr. prijungta prie Vilniaus.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiniūnai

Kiniūnai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kačergiškės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kinkiai I

Kinkiai I – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 11 km nuo Papilės. 

Netoliese įsikūrę Kinkiai II.

Gyventojai

Šaltiniai 

Akmenės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kinkiai II

Kinkiai II – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 11 km nuo Papilės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Akmenės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kolnas

Kalinas (, , ) – miestas Lenkijos šiaurės rytuose, Kolno apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Miestas yra apie 150 km į šiaurės vakarus nuo Lenkijos sostinės Varšuvos. Miestas įsikūręs Kolno aukštumoje prie Labnos ir Pisos upių. Per miestą eina vaivadijos kelias Nr. .

Istorija 
Nuo V a. pr. m. e. iki XIII a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. XVIII a. minima gyvenvietė netoli Pisos upės. X a.-XI a. gyvenvietėje stovėjo medinė pilis. Pirmą kartą gyvenvietė paminėta 1222 metais. 1425 m. Mazovijos kunigaikštis Janušas I Senasis gyvenvietei suteikė Kulmo miesto teises. 1426 m. gyvenvietė minima kaip Colno. 1434–1443 m. miestas persikelė arčiau Labnos upės, kur vėliau įsikūrė Labnos gyvenvietė. Šį persikėlimą lėmė tai, kad Kolno aukštumoje prie Pisos upės įsikūręs miestas buvo sunkiai pasiekiamas dėl nepalankių gamtinių sąlygų. Nuo 1569 m. iki 1795 m. kaimas priklausė Abiejų Tautų respublikai. 1765 m. spalio 13 d. karalius Stanislovas Augustas Poniatovskis suteikė gyvenvietei Kolno miesto herbą. 1794 m. liepos 10 d. mieste įvyko Kolno mūšis. Per 1794 m. sukilimą miestas sudegė. 1827 m. 38% miesto gyventojų buvo žydai, 1857 m. 62 %. 1867 m. miestas tapo Kolno apskrities centru. 1904–1905 m. pastatyta Kolno Šv. Mikolajaus cerkvė. 1915 m. vokiečių kariuomenė mieste pastatė Kolno geležinkelio stotį, kuri jungė miestą su Vokietijos imperijos, Pišo miestu. 1923 m. ši geležinkelio linija buvo panaikinta. 1929 m. įkurtas Orzeł Kolno futbolo klubas. 1939 m. mieste gyveno 5,163 gyventojai iš kurių 67 % buvo žydai. 1939 m. rugsėjo 8 d. miestą užėmė Trečiasis Reichas. 1939 m. rugsėjo 29 d. miestą vokiečiai perdavė Tarybų Sąjungai. 1939–1941 m. ir 1944 m. miestas buvo Kolno rajono centras. 1941 m. birželio 22 d. miestą užėmė Trečiasis Reichas. 1941 m. rugpjūčio mėnesį Kolimagų ir Mšcivujės kaimuose buvo nužudyti visi miesto žydai. 1945 m. sausio 23 d. į miestą įžengė Raudonoji Armija.

Gyventojai 

Pagal 2008 m. gruodžio 31 d. surašymą:

Pagal 2002 m. surašymą vidutinės gyventojų mėnesinės pajamos buvo 1587,72 zlotai.

Tautinė sudėtis

Paviršiaus struktūra 

 Pastatai, dirbama žemė: 86 %;
 Miškai: 4 %;
 Vandens telkiniai: 10 %.

Miestas užima 2,67 % apskrities ploto.

Paminklai 

 Viduramžių miesto gatvių ir erdvių išdėstymas;
 XIX a. Šv. Onos parapijinė bažnyčia ir varpinė;
 XVIII a. Kolno sinagoga;
 XIX a. katalikų kapinės;
 XIX a. pirmos pusės Kolno žydų kapinės;
 I pasaulinio karo kareivių kapinės.

Žymūs žmonės 

 Johannes Scolvus – jūreivis, keliautojas;
 Barbara Kudrycka – švietimo ir mokslo ministrė;
 Stefan Kirtiklis – Lenkijos kariuomenės generolas;
 Kajetan Olszewski – Lenkijos kariuomenės generolas;
 Marian Jaszewski – politikas;
 Bronisław Kowalewski – Lenkijos kariuomenės karininkas.

Nuorodos 

 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Literatūra 

 Kazimierz Rymut: Nazwy Miast Polski. Wrocław: Zakład Narodowy im. Ossolińskich, 1987, s. 110. ISBN 83-04-02436-5.;
 Czesław Brodzicki: Ziemia Łomżyńska do 1529 roku. Łomżyńskie Towarzystwo Naukowe im. Wagów…, s. 7, 9, 46, 47.

Šaltiniai
Kirkai

Apie kaimą Anykščių rajone žr. Kirkai (Anykščiai).

Kirkai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Reivyčių.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kolo apskritis

Kolo apskritis () – apskritis Lenkijoje, Didžiosios Lenkijos vaivadijoje. Centras – Kolas. Plotas – 1011,03 km². Gyventojų skaičius – 88 244 žmonės (2010-06-30).

Administracinis suskirstymas

Galerija

Nuorodos 

Lenkijos apskritys
Kirkilai (Radviliškis)

Kirkilai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Skėmių, prie kelio  ir Staviko upelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kirkilai (Šakiai)

Kirkilai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Slavikų, 3 km į pietvakarius nuo kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kirkšiai

Kirkšiai – kaimas šiaurės rytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 10 km į rytus nuo Grūšlaukės ir 3 km į šiaurės vakarus nuo Salantų, prie kelio .

Etimologija 
Pavadinimas kilo iš asmenvardžio Kirkšys daugiskaitos formos. Vietovardis rašomas , , , , .

Geografija 
Kaimo žemės driekiasi į vakarus nuo Alkos kalno, tarp Erlos senslėnio ir Juodupėnų miško. Ribojasi su Žudgaliu, Bargaliu, Leliūnais ir Juodupėnais. Vakarine dalimi praeina kelias .

Istorija 
Susiformavo XVII a. Pirmąkart paminėtas 1750 m.

1750, 1821, 1843 ir 1846 m. buvo po 4, 1866 m. – 6 kiemai, 1923 m. – 7 kiemai.

Sovietinė melioracija kaimą sunaikino.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Pajūrio naujienos - 2009 m. rugsėjo 18 d.

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Kirkūnėliai

Apie kaimą prie Obelių žr. Kirkūnėliai (Obeliai).

Kirkūnėliai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Rokiškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Kirmėliškės (Trakai)

Kirmėliškės – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Padvarionių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Trakų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kirmėliukai

Kirmėliukai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Juostininkų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kirmiškiai

Kirmiškiai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Sintautų, greta kelių  ir  kryžkelės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kisieliai

Kisieliai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Plokščių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kisieliškė

Kisieliškė – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, prie  kelio, 1 km į šiaurės vakarus nuo Sarių, 1 km į pietryčius nuo Laužėnų. Įsikūręs miško progumoje.

Istorija 
Iki 2015 m. turėjo viensėdžio statusą.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Kiškiai (Ignalina)

Kiškiai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Linkmenų, Lūšykščio ežero pietiniame krante, prie kyšulio, skiriančio nuo Lūšių ežero, greta kelio . Patenka į Aukštaitijos nacionalinį parką.

Vystomas turizmas. Veikia krišnaitų bendruomenė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Aukštaitijos nacionalinis parkas
Vitė

Vitė (arba Didžioji Vitė) – Klaipėdos miesto dalis, esanti į šiaurės vakarus nuo Senamiesčio. Iš vakarų pusės ribojasi su Naujojo uosto, iš šiaurės su Janonio bei Dariaus ir Girėno, iš rytų su H. Manto, iš pietų su Daukanto ir Gegužės gatvėmis.

Istorija 

1856 m. prijungta prie Klaipėdos miesto.

Šaltiniai 

Klaipėdos miesto dalys
Panaikintos Klaipėdos miesto savivaldybės gyvenvietės
Pošalčiai

Pošalčiai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Valkininkų, Šalčios kairiajame krante Dainavos girioje. Ties kaimu kertasi keliai  ir .

Istorija 
XIX a. buvo Pošalčių kaimas ir miško dvaras Valkininkų valsčiuje.

XX a. vid. – Pošalčių apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Klampupiai

Klampupiai – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Bagotosios, prie Višakio intako Klampupio, prie Kazlų Rūdos miškų. Greta eina kelias .

Istorija 
Iki 1954 m. – Klampupių apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Klapotkė

Klapotkė – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Lazdijų.

Gyventojai

Nuorodos 
 Kłopotka Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom IV, psl. 189 (lenk.)

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Klausmyliai

Klausmyliai – viensėdis Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Gindulių, 1 km į šiaurę nuo Jakų, plentų ir greitkelių (, ,  apsuptyje).

Gyventojai 

Žymūs žmonės
 Horst Zwengel (g. 1937), politikas

Nuorodos 

 Kaimo istorija (vok.)

Šaltiniai 

Klaipėdos rajono savivaldybės gyvenvietės
Klepočiai (Lazdijai)

Klepočiai – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Kučiūnų, prie Zapsio ir Galsto ežerų.

Istorija 

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių ir parapiją.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šv. Jono parapija (Barbadosas)

Šv. Jono parapija – viena iš vienuolikos Barbadoso parapijų. Ši parapija yra salos rytinėje dalyje. Šv. Jono parapijoje yra vienintelė saloje aukštoji mokykla. Parapija taip pat turi Šv. Jono bažnyčią, nuo kurios stogo matosi Atlanto vandenynas.

Barbadoso administraciniai vienetai
Šv. Juozapo parapija (Barbadosas)

Šv. Juozapo parapija – viena iš 11 Barbadoso parapijų. Ji yra rytinėje salos dalyje. Šioje parapijoje yra du vieni iš žymiausių salos botanikos sodų.

Barbadoso administraciniai vienetai
Šv. Liucijos parapija (Barbadosas)

Šv. Liucijos parapija – viena iš 11 Barbadoso parapijų. Ši parapija yra pačioje salos šiaurėje. Ji yra vienintelė Barbadoso parapija, pavadinta šventosios moters vardu. Ši parapija geografiškai yra pusiasalis, iš trijų pusių apsuptas Atlanto vandenyno. 

Barbadoso administraciniai vienetai
Kvetkų valsčius

Kvetkų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje. Centras – Kvetkai.

Istorija

Valsčius gyvavo carmečiu. Jis dar minimas Lietuvos apskričių sienų ir centrų įstatyme, tačiau vėliau nebeminimas.

Šaltiniai

Pasvalio apskrities valsčiai
Zarasų apskrities valsčiai