Kvėpavimo sistema

Kvėpavimo sistema – tai organų sistema, palaikanti reikiamą dujų apykaitą organizme, kuri yra gyvybiškai svarbi žmogui.

Kvėpavimo sistemos elementai 

 
 Kvėpavimo takai:
 nosies ertmė
 prienosiniai sinusai
 nosiaryklė
 gerklos
 trachėja
 bronchai

 Plaučiai bei ventiliacijos įtaisai:
 krūtinės ląsta
 tarpšonkauliniai raumenys
 diafragma

Kvėpavimo sistema ir jos dalys 

Plaučiai yra elastingi. Iškvėpimo metu jie susispaudžia dėl diafragmos ir tarpšonkaulinių raumenų judesių, o įkvepiant – išsiplečia. Kvėpavimo takai kvėpuojant lieka atviri, laisvai susisiekia su išore. Be to, jie padengti gleivine, kuri apvalo, sudrėkina, atvėsina ar sušildo įkvepiamą orą.

Nosis 
Nosis (lot. nasus) – stuburinių gyvūnų uoslės organas ir pradinė kvėpavimo takų dalis. Skiriama išorinė nosis (lot.nasus externus) ir nosies ertmė (lot.cavitas nasi).
Išorinė nosis įvairuoja, jos dydis ir ilgis priklauso nuo paveldėjimo, rasės.
Nosis skirstoma į tokias dalis:
 
 nosies šaknis (lot.radix nasi)
 nosies nugara (lot.dorsum nasi)
 nosies viršūnė (lot.apex nasi) 
Išorinę nosį sudaro du nosikauliai (lot.ossa nasalia) ir nosies kremzlės. Išilgai nosies nugaros iš abiejų pusių yra šoninė nosies kremzlė (lot.cartilago nasi lateralis). Nosies viršūnėje yra didžioji sparno kremzlė (lot.cartilago alaris major), o jos šonuose mažosios sparno kremzlės (lot.cartilagines alares minores). Nosies viršūnėje yra šnervės, kurias apriboja porinės didžiojo sparno kremzlės. Nosies gleivinėje esantys plaukeliai sulaiko įkvepiame ore esančias dulkes, o kraujagyslės sušildo orą. Dulkės pašalinamos lauk čiaudant.

Plaučiai 

Plaučių sandara:
 Bronchinis medis
 Alveolės
 Plaučių krūtinplėvė – dengia plaučių paviršių
 Krūtinplėvės ertmė – yra aplink plaučių krūtinplėvę, kurioje esama šiek tiek skysčio, mažinančio trintį kvėpuojant
 Pasieninė krūtinplėvė – dengia krūtinės ląstą iš vidaus

Bronchinis medis 
                                                                                            
Bronchinio medžio sandara:

Abu pagrindiniai bronchai, įėję pro plaučių vartus skyla į skiltinius bronchus (lot.bronchi lobares), jie pasidalina į segmentinius bronchus (lot.bronchi segmentales), o šie išsišakoja į į smulkesnes šakas (lot.rami bronchiales segmentorum).
Viena iš galinių bronchų šakų įeina į plaučio skiltelę (lot.lobulus pulmonis). Pro tokios skiltelės viršūnę įėjęs skiltelinis bronchas (lot.bronchus lobularis) skyla į galines bronchioles (lot.bronchioli terminales), šios pasidalija į dvi kvėpuojamasias bronchioles (lot.bronchioli respiratorii) ir, galiausiai, į du alveolinius latakėlius (lot.ductuli alveolares). Kiekvienas alveolinis latakėlis pasibaigia alveoliniu maišeliu (lot.sacculus alveolaris). Alveolinio maišelio pakraščiuose yra alveolės (lot.alveoli pulmones). Vienos galinės bronchiolės sistema sudaro struktūrinį ir funkcinį plaučių vienetą – kekę (lot.acinus).

Įkvėpimas ir Iškvėpimas 
Vidutiniškai žmogus įkvepia 16-20 kartų per min. Moterys kvėpuoja dažniau, vyrai rečiau. Žmogui miegant kvėpavimas sulėtėja iki 12 kartų per min.
Tačiau dėl fizinio krūvio kvėpavimas padažnėja iki 60 kartų per minutę. Taip pat padažnėja aukštikalnėse susijaudinus ar išsigandus.

Oro įkvėpimas:
 Susitraukia tarpšonkauliniai raumenys. Jie pakelia šonkaulius aukštyn ir išsiskėčia.
 Susitraukia diafragmos raumuo. Ji suplokštėja ir šiek tiek susitraukia.
 Padidėja krūtinės ląstos tūris. Slėgis krūtinės ląstoje sumažėja.
 Oras traukiamas į plaučius.

Oro iškvėpimas:
 Atsipalaiduoja tarpšonkauliniai raumenys. Šonkauliai nusileidžia žemyn ir suartėja.
 Diafragmos raumuo suglemba. Diafragma išsilenkia ir pakyla aukštyn.
 Sumažėja krūtinės ląstos tūris ir slėgis padidėja.
 Oras išstumiamas iš plaučių.

Dujų apykaita plaučiuose 
Plaučiuose vyksta išorinis kvėpavimas, kurio metu iš kraujo išeina anglies dioksidas, o į jį patenka deguonis.

Taip pat skaitykite 
 Žinduolių kvėpavimo sistema
 Paukščių kvėpavimo sistema
 Roplių kvėpavimo sistema
 Varliagyvių kvėpavimo sistema
 Žuvų kvėpavimo sistema

Šaltiniai 
 G. Česnys, J.Tutkuvienė, A.Barkus, V.Gedrimas, R. Jankauskas, R. Rizgelienė, J. Žukienė „Žmogaus anatomija“
 J. Martinionienė, L. Lapinskaitė, P. Stankevičienė „Biologija. Prieš egzaminą“