joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
01011001

01011001 – šeštasis olandų kompozitoriaus ir muzikanto Arjen Anthony Lucassen ilgamečio muzikinio projekto Ayreon studijinis albumas.

Dainų sąrašas

Pirmasis diskas 
 "Age of Shadows" – 10:47
 "Comatose" – 04:26
 "Liquid Eternity" – 08:10
 "Connect the Dots" – 04:13
 "Beneath the Waves" – 08:26
 "Newborn Race" – 07:49
 "Ride the Comet" – 03:29
 "Web of Lies" – 02:50

Antrasis diskas 
 "The Fifth Extinction" – 10:29
 "Waking Dreams" – 06:31
 "The Truth Is In Here" – 05:12
 "Unnatural Selection" – 07:15
 "River of Time" – 04:24
 "E=mc2" – 05:50
 "The Sixth Extinction" – 12:18

Personalas 
 Arjen Anthony Lucassen – vokalas, gitaros, sintezatorius, fleita, mandolina

Kviestiniai muzikantai 
 Hansi Kürsch – vokalas
 Daniel Gildenlöw – vokalas
 Tom S. Englund – vokalas
 Jonas Renkse – vokalas
 Jørn Lande – vokalas
 Anneke van Giersbergen – vokalas
 Steve Lee – vokalas
 Bob Catley – vokalas
 Floor Jansen – vokalas
 Magali Luyten – vokalas
 Simone Simons – vokalas
 Phideaux Xavier – vokalas
 Wudstik – vokalas
 Marjan Welman – vokalas
 Liselotte Hegt – vokalas
 Ty Tabor – vokalas
 Ed Warby – mušamieji
 Lori Linstruth – elektrinė gitara
 Michael Romeo – elektrinė gitara
 Derek Sherinian – klavišiniai
 Tomas Bodin – klavišiniai
 Joost van den Broek – klavišiniai
 Ben Mathot – smuikas
 David Faber – violončelė

2008 albumai
La Rinkonada

La Rinkonada () – miestelis pietryčių Peru, Puno departamente, San Antonijo de Putinos provincijoje, netoli Bolivijos sienos, La Rinkonados lagūnos pakrantėje. Įsikūrusi 5100 m aukštyje La Rinkonada yra aukščiausiai pasaulyje esanti nuolat gyvenama gyvenvietė (aukščiau yra keletas šventyklų ir karinių bazių Tibete).

Verčiamasi aukso gavyba. Kasyklą valdo kompanija „Corporación Ananea“, darbininkams atlyginimai nemokami, tačiau kas mėnesį leidžiama išsinešti po rūdos su auksu gabalą. Vandentiekio, kanalizacijos nėra. Itin didelis užterštumas gyvsidabriu.

Peru miestai
Kristina Orbakaitė

Kristina Orbakaitė (, g. 1971 m. gegužės 25 d. Maskvoje) – viena populiariausių Rusijos dainininkių, aktorių. Nuo 2013 m. – Nusipelniusi Rusijos Federacijos artistė

Ji priklauso įrašų/prodiuserių kompanijos „StarPro“ komandai.

Biografija 
Gimė lietuvio cirko aktoriaus Mykolo Orbako ir garsios rusų estrados dainininkės Alos Pugačiovos šeimoje. Dėl tėvų užimtumo vaikystę praleido pas močiutę Šventojoje. Šventojoje ji gyveno iki mokyklos, kalbėjo tik lietuviškai ir buvo pakrikštyta kaip katalikė. 

Būdama septynerių metų pradėjo pasirodymus TV muzikinėse laidose. Išgarsėjo 1983 m. atlikusi pagrindinį vaidmenį Rolano Bykovo režisuotame filme „Baidyklė“. Vėliau filmavosi keliuose istoriniuose filmuose. 2000 m. baigė Rusijos teatro meno institutą GITIS.

Nuo 1992 m. padedant baleto grupei „Recital“ pradėjo estrados solistės karjerą. 2000 m. gegužės mėn. gavo „The World Music Awards“ prizą kaip viena populiariausių Rusijos estrados dainininkių. Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas 2013 m. balandžio mėn. suteikė jai Rusijos Federacijos nusipelniusios artistės garbės vardą.

2002 m. vasario mėn. Kristinai Orbakaitei, kaip Lietuvos piliečių anūkei, jos prašymu suteikta Lietuvos Respublikos pilietybė. 

2016-2017 metais vyko didelis jos koncertinis turas (aplankė Europą, Aziją, Šiaurės Ameriką) „Бессонница“ (liet. „Nemiga“) kuris buvo skirtas 45 metų sukakčiai paminėti ir reklamuoti naują albumą „Бессонница“. Šio turo metu ji lankėsi ir Klaipėdoje, Šiauliuose, Vilniuje.

2000 m. per Kristinos dainos „Май“ (liet. „Gegužė“) vaizdo klipo pristatymą buvęs K. Orbakaitės vyras verslininkas Ruslanas Baisarovas užpuolė Kristiną prie draugų ir nutempė ją į grimo kambarį, kur Kristinai buvo sulaužyta nosis. Vėliau, kai pora galutinai išsiskyrė, virė didžiulės kovos dėl jų sūnaus Denio Baisarovo globos (svarbų vaidmenį dėl vaiko globos suvaidino A. Pugačiova). R. Baisarovas, kol dar nebuvo nuspręsta, kuris iš tėvų augins vaiką, buvo „pagrobęs“ (be K. Orbakaitės leidimo pasiėmęs D. Baisarovą) ir neatidavė jo Kristinai beveik tris mėnesius.

Honorarai 
K. Orbakaitė už individualų koncertą, kuriame dainuoja apie pusantros valandos gauna nuo 30 iki 50 tūkst. JAV dolerių, tačiau per gastrolių koncertus ji uždirba kur kas daugiau: apie 100 tūkst. už vieną koncertą.
Kristina Orbakaitė yra viena daugiausiai uždirbančių Rusijos dainininkių.

Šaltiniai

Nuorodos 
  (ru, en)

Rusijos dainininkai
Rusijos aktoriai
Lietuvių kilmės asmenybės
Mišelis Hazanavičius

Mišelis Hazanavičius (Chazanavičius, , g. 1967 m. gegužės 29 d. Paryžiuje) – Prancūzijos kino režisierius, scenaristas, aktorius.

Biografija 
Kilęs iš Lietuvos žydų šeimos. Kūrybinę karjerą 1988 m. pradėjo televizijos kompanijoje „Canal+“, rašydamas scenarijus įvairioms humoristinėms laidoms, daugiausia – humoro grupei „Nuliai“. Nuo 1992 m. pats pradėjo statyti humoristines laidas. 1993 m. kartu su Dominiku Mezere (Dominique Mézerette) sukūrė kino studijos Warner Bros 1952–1980 m. statytų kino filmų ištraukų kompiliaciją „Didysis sugrįžimas“ (Le Grand Détournement), taip pat žinomą pavadinimu „Amerikietiška klasė“.

1997 m. didžiajame kine debiutavo trumpametražiniu filmu „Šachmatai sostinėje“. 1999 m. pastatė pilnametražį filmą „Mano draugai“, kuriame vaidino ir jo brolis Seržas Hazanavičius. Žymaus pasisekimo sulaukė jo filmas „Agentas 117: Kairas – šnipų lizdas“ (OSS 117: Le Caire, nid d’espions), parodijuojantis anglų serialą apie Džeimsą Bondą. Jį žiūrėjo 2 mln. žiūrovų. Dar daugiau žiūrovų sulaukė 2009 m. jo tęsinys „Agentas 117: Rio neatsako“. 

2004 m. prodiusavo dokumentinį filmą „Žudykite juos visus! Ruanda, genocido istorija be pagražinimų“ (Tuez-les tous! Rwanda, histoire d’un génocide sans importance).

Filmografija

Vaidmenys 
 1993 m. – Le Grand détournement (La Classe américaine)
 1994 m. – La cité de la peur
 1996 m. – Delphine 1, Yvan 0
 2006 m. – Ma femme est une actrice

Scenarijai 
 1992 m. – Ca détourne (TV)
 1993 m. – Le Grand détournement
 1996 m. – Delphine 1, Yvan 0
 1998 m. – Le Clone
 1999 m. – Mes amis
 2004 m. – Les Dalton
 2009 m. – OSS 117: Rio ne répond plus
 2011 m. – The Artist (nebylus, juodai baltas), 2012 m.

Pastatymai 
 1992 m. – Derrick contre Superman (TV)
 1992 m. – Ça détourne (TV)
 1993 m. – Le Grand Détournement (La Classe américaine)
 1994 m. – C’est pas le 20 heures (TV serialas)
 1996 m. – Les Films qui sortent le lendemain dans les salles de cinéma (TV serialas)
 1997 m. – Echec au capital (trumpametražis)
 1999 m. – Mes amis
 2006 m. – OSS 117: Le Caire, nid d’espions
 2009 m. – OSS 117: Rio ne répond plus
 2011 m. – The Artist (nebylus, juodai baltas)

Įvertinimas 
 2006 m. „Raimu prizas“ už filmą „Agentas 117: Kairas – šnipų lizdas“.
 2007 m. nominuotas „Cezario premijai“.
 2007 ir 2010 m. nominuotas prizui „Krištolinis gaublys“.
 2011 m. 64-asis Kanų kino festivalis – 3 nominacijos, prizas už geriausią vyrišką vaidmenį filme „The Artist“ Žanui Dužardenui. 
 2012 m. Oskaras už geriausią filmą „The Artist“.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Michel Hazanavicius. Internet Movie Database
 OSS 117: Cairo, Nest of Spies

Prancūzijos dramaturgai
Prancūzijos režisieriai
Prancūzijos aktoriai
SK Vulkanas

Jurbarko „Vulkanas“ – Lietuvos futbolo klubas iš Jurbarko.

Istorija

Klubas minimas nuo 2009 m.  2011 m. ėmė žaisti III lygos Kauno zonoje.

2015 metais dalyvavo II lygos Vakarų zonos pirmenybėse ir liko 9 pozicijoje.

Sezonai 

|}

Šaltiniai

Nuorodos 

Vulkanas
Jurbarkas
Alemanų tarmės

Alemanų tarmės – vokiečių kalbos tarmės, vartojamos Vokietijoje, Austrijoje, Šveicarijoje, Italijoje, Lichtenšteine ir Prancūzijoje. Tarmių pavadinimas kilo nuo germanų genčių sąjungos – alemanų. Kaip ir visos vokiečių tarmės, kilo iš germanų prokalbės.

Nuorodos 

 Ethnologue.com

Vokiečių aukštaičių kalbos ir tarmės
Vilniaus lopšelis-darželis „Bitutė“

Vilniaus lopšelis-darželis „Bitutė“ – dieninė, bendrojo lavinimo ugdymo mokykla Vilniuje, Paberžės g. 20, vykdanti ikimokyklinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190031797. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

Istorija 

Vilniaus lopšelis-darželis Nr. 162 įsteigtas 1981 m. gruodžio 4 d. potvarkiu Nr. 738 p. Vilniaus miesto tarybos 1996 m. gruodžio 20 d. sprendimu Nr. 198 darželiui suteiktas „Bitutės“ pavadinimas.

Svetainė 

Lopšelio-darželio svetainė 

Bitutė
Nuomonė

Nuomonė gali reikšti:
 Nuomonė – nusimanymas, nuovoka, supratimas; pažiūra, nusistatymas.
 Pozicija. Nuomonės – savaitinis žurnalas, ėjęs nuo 1995 m. lapkričio mėn. Vilniuje.
 Mūsų nuomonė – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Kėdainių rajono tarybos leidinys, ėjęs nuo 1989 m. kovo 11 d. iki 1996 m.
 Atskiroji nuomonė – vieno ar kelių teisėjų pozicija priimant sprendimą, nesutampanti su daugumos nuomone.
Juozas Dabužis

Juozas Dabužis (Dabužinskis, Dobužinskis, 1878 m. kovo 10 d., Šeduvos valsčius, Panevėžio apskritis, Rusijos imperija – 1934 m. birželio 22 d. Pašvitinys, Šiaulių apskritis) – Lietuvos kunigas, diplomatas, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
Kilęs iš bajorų Dobužinskių giminės. Mokėsi Šiaulių ir Rygos gimnazijose. 1902 m. gruodžio 22 d. baigė Žemaičių kunigų seminariją Kaune. Vikaravo Dotnuvoje, Kaltinėnuose, Josvainiuose. Nuo 1911 m. Kauno kalėjimo kapelionas ir Šv. Kazimiero draugijos sekretorius. Dar amžiaus pradžioje pradėjo bendradarbiauti „Lietuvos ūkininkas“, „Nedėldienio skaitymas“, „Vienybė“, „Viltis“. Dažniausiai pasirašinėdavo slapyvardžiais J. Ačas, Makliorius, J. Žvygas, D. Žvygas. Išleido keletą religinių knygelių.

Nuo 1913 m. pradžios buvo paskirtas vikaru į Joniškio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčią, prie kurios tuo metu ypač aktyviai veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Tačiau vos už kelių mėnesių buvo perkeltas į Vilnių dirbti gana pasaulietinio darbo „Vilties“ redakcijoje, kurioje jau darbavosi kunigas Fabijonas Kemėšis. Tačiau kūrybinės ir finansinės redakcijos problemos ir, svarbiausia, Pirmasis pasaulinis karas talentingą kunigą privertė emigruoti į JAV. Čia jis klebonavo Niuarke, Niujorke; aktyviai bendradarbiavo Bostono lietuvių laikraštyje „Darbininkas“. 1918 m. išrinktas į JAV lietuvių tautos tarybą Lietuvos Nepriklausomybei remti. Dalyvavo Lozanos lietuvių III konferencijoje. 1919 m. gegužės mėnesį paskirtas Lietuvos valstybinės delegacijos Lietuvos Nepriklausomybei remti nariu Paryžiaus taikos konferencijoje, vėliau Genujos konferencijoje, kur susipažino su O. Milašiumi.

Į Lietuvą J. Dobužinskis grįžo 1923 m.; klebonavo Mažeikiuose, Telšiuose, nuo 1927 m. – Telšių Šv. Antano Paduviečio katedros kapitulos kanauninkas. Netrukus susirgo džiova, persikėlė gyventi į Pašvitinio Švč. Trejybės bažnyčios altariją, ten ir mirė 1934 m. birželio 22 dieną.

Bibliografija 
 Darbininkų tėvas, vysk. Kettelerio biografija, 1906 m.
 Kooperacijos žiedai, 1910 m.
 Pasnikas, 1911 m.
 Visų tautų tikėjimas ir Dievas, 1911 m.
 Kokią įtekmę daro alkoholis į augalus ir gyvulius, 1913 m.

Šaltiniai 

Lietuvos diplomatai
Lietuvos kunigai
Lietuvos publicistai
Kardamono kalnai

Kardamono kalnai arba Kravanis () yra Kambodžos vakaruose ir Tailando pietryčiuose, besitęsiantys 350 km palei Siamo įlanką.

Pietryčiuose Kardamono kalnai jungiasi su kitu kalnų masyvu − Damrėjumi. Rytuose plyti Kambodžos lyguma. Aukščiausias taškas − Pnom Ouralio kalnas (1813 m), kuris yra ir aukščiausias Kambodžos taškas.

Ant kalno vakarinių šlaitų iškrenta apie 3800−5000 mm kritulių, o ant rytinių − apie 1000−1500 mm.

Kardamono kalnų fauna pasižymi didele įvairove − čia gyvena azijinis dramblys, indokininis tigras, malajinis lokys, gibonai ir tropiniai paukščiai. Vandenyse veisiasi krokodilai ir bagatūros.

Kalno šlaituose auginami kardamonai ir juodieji pipirai.

Dėl sunkiai pasiekiamo rajono, ilgą laiką čia buvo raudonųjų khmerų bazės.

Nuorodos 
 Kardamono kalnai (anglų k.)

Kambodžos kalnai
Chmelnikai

Chmelnikai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Suchovolos, apie 37 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 60 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Chmeluvka

Chmeluvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į šiaurės rytus nuo Suchovolos, apie 37 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 62 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Domuratai

Domuratai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Kniaziuvka

Kniaziuvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Sidros valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Sidros valsčius
Zalesiai (Sokulkos apskritis)

Zalesiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Sidros valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į rytus nuo Sidros, apie 17 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 55 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1919-1954 m. kaimas buvo Zalesių valsčiaus centras. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 XVI a.-XIX a. kaimo gatvių ir pastatų išdėstymas;
 1622 m. statybos bažnyčia;
 Katalikų kapinės.

Šaltiniai

Sidros valsčius
2011 m. Ispanijos Grand Prix

2011 m. Ispanijos Grand Prix – penktosios 2011 m. Formulės 1 sezono lenktynės. Jos vyko gegužės 20-22 dienomis Katalonijos trasoje.

Per visą lenktynių šioje trasoje istoriją daugiausiai pergalių (6) yra pelnęs vokietis Michael Schumacher. Scuderia Ferrari ekipa taip pat rekordininkė - jos lenktynininkai čia triumfavo 11 kartų. 2010 m. Ispanijos lenktynes laimėjo australas Mark Webber su Red Bull Racing ekipa.

Kvalifikacija 

Pastabos:
Michael Schumacher susidūrė su KERS sistemos problemomis, todėl 3 kvalifikacijos dalyje nenuvažiavo nei vieno rato.
Nick Heidfeld Renault automobilis treniruočių metu užsidegė, todėl vokietis nedalyvavo kvalifikacijoje. Jam buvo leista startuoti lenktynėse, nes treniruočių metu jis pasiekė geresnį už 107 % laiką.

Lenktynės

Čempionato įskaitos 

Lenktynininkų įskaita

Komandų įskaita

 Pastabos: pateikti tik penki geriausi rezultatai.

Šaltiniai 

Formulės 1 Grand Prix
2011 sporte
Algirdas Raslanas

Algirdas Raslanas (g. 1956 m. rugsėjo 9 d. Dusetose, Zarasų rajonas) – Lietuvos irkluotojas, pedagogas, sporto mokslininkas bei vadybininkas.

Biografija 
1975 m. baigė Prienų 1-ąją vidurinę mokyklą. 1975–1979 m. studijavo Lietuvos kūno kultūros institute (LKKI), įgijo kūno kultūros dėstytojo diplomą. 1978–1979 m. Lietuvos irklavimo rinktinės narys. 1979–1981 m. Kauno 38-osios vidurinės mokyklos kūno kultūros mokytojas. 1981–1985 m. studijavo neakivaizdinėje aspirantūroje Leningrado kūno kultūros mokslinio tyrimo institute.

1981–1986 m. LKKI Irklavimo, buriavimo ir turizmo katedros dėstytojas. 1986–1989 m. Slidinėjimo, dviračių sporto ir šaudymo katedros vedėjas. 1987 m. Maskvos srities kūno kultūros institute apgynė pedagogikos mokslų kandidato disertaciją.  1989–1990 m. LKKI Bendrojo fakulteto dekanas. 

1990–1993 m. Kūno kultūros ir sporto departamento (KKSD) prie LR Vyriausybės generalinis direktorius. 1993–1997 m. Respublikos sportininkų rengimo centro direktoriaus pavaduotojas. 1996 m. Lietuvos gyvenimo logikos partijos kandidatas į LR Seimo narius. 

1997–2005 m. KKSD prie LRV generalinio direktoriaus pavaduotojas. 2002 m. VPU ir ŠU apgynė habilituoto daktaro disertaciją. 2002 m. VPU Kūno kultūros katedros profesorius. 2005–2009 m. KKSD prie LRV generalinis direktorius. Nuo 2008 m. UNESCO tarpvyriausybinio Fizinio lavinimo ir sporto vystymo komiteto narys. 

Moka rusų, lenkų, anglų, prancūzų kalbas.

Šaltiniai 

Lietuvos irkluotojai
Lietuvos pedagogai
Lietuvos sporto veikėjai
Vaidas Sakalauskas

Vaidas Sakalauskas (g. 1971 m. liepos 2 d.) – tarptautinis šachmatų meistras, šachmatų treneris, Pasaulio šachmatų olimpiados Kalvijoje (Maljorka) (2004 m.) aukso medalio laimėtojas.

Biografija 

1994 m. baigė Vilniaus pedagoginį universitetą, įgijo istorijos mokytojo specialybę. 

1994–2006 m. Radviliškio sporto centro šachmatų treneris. Čia paruošė Lietuvos vaikų, jaunių čempionus ir prizininkus kaip Aušra Vitartaitė, Rytis Juodeika, Dainius Grigutavičius, Airidas Savickas. Pastarasis yra pirmasis moksleivis – Lietuvos vyrų olimpinės rinktinės narys. Jis dalyvavo pasaulio  šachmatų olimpiadoje Turine (Italija).

Tarptautinis meistras (aukščiausias ELO reitingas 2481). Daugkartinis Lietuvos čempionatų prizininkas, Lietuvos olimpinės rinktinės narys nuo 1998 m. Lietuvos rinktinės sudėtyje dalyvavo 5 pasaulio  šachmatų olimpiadose: Elistoje, Stambule, Blede, Kalvijoje, Drezdene ir trijuose Europos komandiniuose čempionatuose. 2004 m. Kalvijoje,  individualioje įskaitoje 5-oje lentoje iškovojo olimpinį aukso medalį.

Mokiniai 

Įvairiais laikotarpiais dirbo ir tebedirba su Lietuvos moterų rinktinės branduoliu kaip: 
Viktorija Čmilytė (tarptautinė didmeistrė, 2000 m. Lietuvos vyrų čempionato nugalėtoja, Lietuvos moterų čempionė, 2006 m.  pasaulio moterų čempionato bronzinė prizininkė), 
Dagne Čiukšytė (moterų tarptautinė didmeistrė), 
Deimantė Daulytė (moterų tarptautinė didmeistrė, 2006 m.Lietuvos moterų čempionė).
Simona Limontaitė (moterų tarptautinė meistrė, 2005 m. Lietuvos moterų čempionė), 
Vesta Kalvytė (2010 m. Lietuvos moterų čempionė).

Šaltiniai 

Lietuvos šachmatininkai
Lietuvos šachmatų treneriai
Joana Civilkaitė

Joana Civilkaitė (1925 m. sausio 14 d. Kemėšiškėse, Kėdainių apskritis – 2018 m. rugsėjo 3 d. Utenoje) – Lietuvos žurnalistė, redaktorė, komjaunimo veikėja.

Biografija 
1946–1948 m. dirbo laikraščio „Tarybų Lietuva“ redakcijoje. 1946–1949 m. studijavo Kauno Vytauto Didžiojo universiteto Istorijos-filologijos fakultete. 1948–1949 m. LLKJS Kauno miesto rajono komiteto sekretorė. Baigė Centrinę komjaunimo mokyklą prie VLKJS CK.

1951–1970 m. laikraščio „Komjaunimo tiesa“ redakcijos skyriaus vedėja, atsakingoji sekretorė, redaktoriaus pavaduotoja, 1959–1970 m. šio laikraščio redaktorė.  1960–1970 m. LLKJS CK biuro narė. 1961 m. Vilniaus universitete įsigijo žurnalistės specialybę. 1970–1990 m. Vyriausiosios enciklopedijų redakcijos visuotinės istorijos redakcijos vedėja, Mokslinės redakcijos vedėja, vyresnioji mokslinė redaktorė.

1975 m. LSSR nusipelniusi žurnalistė. 

Palaidota Gėlainių (Kėdainių rajonas) kapinėse.

Šaltiniai 

Lietuvos redaktoriai
Lietuvos enciklopedininkai
Graikija 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

Graikija 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse dalyvavo kaip šeimininkaujanti valstybė. Nors šaliai atstovavo didžiausias sportininkų skaičius galutinėje medalių lentelėje ji nusileido JAV rinktinei, kurią sudarė vos 14 sportininkų.

Medalininkai

Nikolaos Andriakopoulos - gimnastika, kopimas virve
 Ioannis Georgiadis - fechtavimasis, kardas
 Pantelis Karasevdas - šaudymas
 Aristidis Konstantinidis - dviračių sportas, plento lenktynės
 Spiridon Louis - lengvoji atletika, maratonas
 Ioannis Malokinis - plaukimas, 100 m jūreiviams
 Ioannis Mitropoulos - gimnastika, žiedai
 Georgios Orphanidis - šaudymas
 Ioannis Phrangoudis - šaudymas
 Leonidas Pyrgos - fechtavimasis

Joannis Andreou - plaukimas, 1200 m laisvu stiliumi
 Spiridon Chasapis - plaukimas, 100 m jūreiviams
 Miltiades Gouskos - lengvoji atletika, rutulio stūmimas
 Telemachos Karakalos - fechtavimasis, kardas
 Dionysios Kasdaglis - tenisas, vienetai
 Georgios Kolettis - dviračių sportas, 100 km
 Stamatios Nikolopoulos - dviračių sportas, 333 m
 Stamatios Nikolopoulos - dviračių sportas, 2 km
 Georgios Orphanidis - šaudymas
 Panagiotis Paraskevopoulos - lengvoji atletika, disko metimas
 Pavlos Pavlidis - šaudymas
 Antonios Pepanos - plaukimas, 500 m laisvu stiliumi
 Ioannis Phrangoudis - šaudymas
 Georgios Tsitas - imtynės
 Kharilaos Vasilakos - lengvoji atletika, maratonas
 Thomas Xenakis - gimanstikas, kopimas virve
 Panellinios  - gimnastika, komandinės lygiagretės

Efstathios Chorophas - plaukimas, 500 m laisvu stiliumi
 Efstathios Chorophas - plaukimas, 1200 m laisvu stiliumi
 Stephanos Christopoulos - imtynės
 Evangelos Damaskos - lengvoji atletika, šuolis su kartimi
 Dimitrios Drivas - plaukimas, 100 m jūreiviams
 Dimitrios Golemis - lengvoji atletika, 800 m
 Nikolaos Morakis - šaudymas
 Alexandros Nikolopoulos - sunkioji atletika, viena ranka
 Georgios Papasideris - lengvoji atletika, rutulio stūmimas
 Konstantinos Paspatis - tenisas, vienetai
 Ioannis Persakis - lengvoji atletika, trišuolis
 Petros Persakis - gimnastika, žiedai
 Ioannis Phrangoudis - šaudymas
 Perikles Pierrakos-Mavromichalis - fechtavimasis, rapyra
 Ioannis Theodoropoulos - lengvoji atletika, šuolis su kartimi
 Nicolaos Trikupis - šaudymas
 Sotirios Versis - lengvoji atletika, disko metimas
 Sotirios Versis - sunkioji atletika, dviem rankom
 Ethnikos - gimnastika, komandinės lygiagretės

Rezultatai

Lengvoji atletika

Dviračių sportas

Fechtavimasis

Gimnastika

Šaudymas

Tiksli Graikijos šaulių rinktinės sudėtis nežinoma.
Pantelis Karasevdas - 
Pavlos Pavlidis - 
Nicolaos Trikupis - 
Anastasios Metaxas - 4 vieta
Georgios Orphanidis - , 
Georgios Diamantis - 7 vieta
Ioannis Theofilakis -, 
Alexios Fetsios - 11 vieta
Spiridon Stais - 13 vieta
Aristovoulos Petmezas
G. Karagiannopoulos 
Ioannis Phrangoudis - 
Nikolaos Levidis
Zenon Mikhailidis - 4 vieta
Alexandros Theofilakis
Leonidas Langakis
Ioannis Vourakis
Nikolaos Morakis - 
Leonidas Morakis - 4 vieta

Plaukimas

Tenisas

Sunkioji atletika

Imtynės

Nuorodos 
 Graikijos olimpinis komitetas

1896 metų vasaros olimpinės žaidynės
Graikija olimpinėse žaidynėse
Paprastoji smilga

Paprastoji smilga (Agrostis capillaris) – miglinių (Poaceae) šeimos žolinių augalų rūšis. Natūraliai auga Eurazijoje, tačiau dabar paplitusi daugelyje pasaulio vietų.

Augalas daugiametis, 10-70 cm aukščio. Šakniastiebiai trumpi. Žydi birželio-liepos mėnesiais, o sėklos subręsta liepą-rugpjūtį.

Auga skurdžiuose neutraliuose ir rūgštinguose dirvožemiuose. Auga pievose, laukymėse, paupių smėlynuose ir žvirgždynuose, pakelėse.

Svarbus pašarinis augalas.
 

Pašariniai augalai
Migliniai
Kvapioji gardūnytė

Kvapioji gardūnytė (Anthoxanthum odoratum) – miglinių (Poaceae) šeimos žolinių augalų rūšis. Paplitusi Eurazijoje.

Aukštis iki 100 cm. Lapai trumpi, platoki (3-5 mm pločio). Žiedynas – tanki, 4-6 cm ilgio šluotelė. Žydi nuo gegužės iki rugpjūčio mėn.

Tai malonaus kvapo augalas, turintis kumarino. Liaudies medicinoje žolės arbata naudojama nuo dusulio. Tačiau maistingumu ir derlingumu nepasižymi. Auga užliejamose pievose, upių krantuose. Mėgsta rūgščias dirvas.

Migliniai
Vinco Kudirkos aikštė

Vinco Kudirkos aikštė – XIX a. susiformavusi miesto erdvė Vilniaus centre, ribojama dabartinių Gedimino prospekto ir Vilniaus gatvių. Aikštė užima 1,4 hektaro plotą.

Istorija 

LDK laikais aikštės teritorija buvo Vilniaus priemiesčio zonoje. XVI–XIX a. pirmoje pusėje mažai užstatytoje aplinkoje vyravo Vilniaus Šv. Jurgio bažnyčia, o dalį aikštės apėmė sodas. 1836 m. nutiesus Šv. Jurgio prospektą susidarė Šv. Jurgio aikštė.

1865 m. M. Muravjovo įsakymu buvo pastatyta Aleksandro Neviškio koplyčia, kuri buvo skirta žuvusiems sukilimo malšintojams. 1919 m. koplytėlė buvo nugriauta, jos vietoje įrengtas fontanas-paminklas E. Ožeškienei. Jos garbei aikštė buvo ir pervadinta. XX a. pirmoje pusėje aikštė apstatyta. 1945 m. fontanas buvo nugriautas ir aikštė pavadinta I. Černiachovskio vardu. 1950 m. aikštėje pastatytas paminklas I. Černiachovskiui (skulp. Nikolajus Tomskis). 1976 m. aikštė buvo rekonstruota. 

1992 m. aikštei buvo suteiktas Savivaldybės aikštės vardas. 1993 m. I. Černiachovskio paminklas ir po juo buvę palaikai buvo perkelti į kitas vietas (paminklas pastatytas Voroneže, o I. Černiachovskio kūnas palaidotas Maskvos Novodevičės kapinėse). 2002 m. aikštė buvo rekonstruota statant požeminę automobilių aikštelę po Gedimino prospektu. 2007 m. aikštei suteiktas V. Kudirkos vardas, o 2009 m. jam pastatytas paminklas.

Šaltiniai 

Vinco Kudirkos
Sidra

Apie upę tokiu pačiu pavadinimu žr. Sidra (upė).
Sidra () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Sidros valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 18 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas yra Sidros valsčiaus centras. Kaime yra Sidros geležinkelio stotelė.

Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Nuo 1538 m. iki 1558 m. kaimo žemės priklausė Goštautams (Goštautai), Holovčinskiams (Hołowczyńskich) ir Andriui Valavičiui (Andrzeja Wołłowicza). 1558 m. šias žemes nusipirko Bogdano Valavičiaus sūnus Ostapas Valavičius. 1563 m. naujam savininkui karalius Žygimantas Augustas suteikė privilegiją šioje žemėje statyti malūną ir dvarą. Dvarą pasistatė šalia esančiame Pavlovičės kaime. 1566 m. gyvenvietė gavo Magdeburgo teises. Po kelerių metų pietrytinėje gyvenvietės dalyje pradėti statyti gynybiniai įtvirtinimai. Lietuvos didysis kancleris ir Trakų vaivadijos kaštelionas Ostapas Valavičius mirė 1587 m. vykdamas į Krokuvoje vyksiančią Zigmanto Vazos karūnaciją. Ostapo Valavičiaus dukra ištekėjo už Bonos Sforzos bankininko Severino Bonero ir šios žemės atiteko jam, bet jis mirė 1591 metais. 1592 m. gyvenvietę pradėjo valdyti Gžegožo Bogdanovičiaus Valavičiaus (Grzegorz Bogdanowicz Wołłowicz) sūnūs taurininkas Petras ir Rogačevo seniūnas Romanas. 1602 m. Jeronimo Valavičiaus (Hieronim Wołłowicz) lėšomis buvo pradėta statyti nauja bažnyčia. 1622 m. gyvenvietė atiteko Kristupui Potockiui (Krzysztof Potocki), po kurio žemės atiteko Andriui Potockiui (Andrzej Potocki), kuris atstatė gynybinius gyvenvietės įtvirtinimus. Jo dukra ištekėjo už Lietuvos pakanclerio Stanislavo Antano Ščiukos, kuris gyvenvietėje 1705 m. pastatė medinę bažnyčią, kuri stovėjo iki 1782 m. kai buvo pastatyta nauja mūrinė bažnyčia. Bažnyčios architektas buvo Juozapas Piola. XVIII a. viduryje buvo pradėta statyti ir medinė žydų sinagoga, kuri užbaigta 1783 metais ir kurios užbaigimui pinigų davė Ignacas Potockis. 1804 m. Ignacas Potockis gyvenvietę pardavė Rembelinskiams. XIX a. kaime buvo įkurtos Sidros žydų kapinės. XIX a. gyvenvietė prarado miesto teises. 1878 m. kaime gyveno 920 gyventojų. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį per kaimą turėjo eiti Lietuvos ir Sovietų Rusijos siena. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 1705-1783 m. statybos Šventosios Trejybės bažnyčia;
 1780 m. pastatyta klasicistinio stiliaus varpinė;
 1566 m. statytų gynybinių įtvirtinimų griuvėsiai;
 XVI a. statytos kalvinistų bažnyčios griuvėsiai;
 XX a. pradžios statybos Einorovičių dvaras;
 XVI a. susiformavęs kaimo gatvių išdėstymas;
 1890 m. statyto vandens malūno griuvėsiai;
 XIX a. pabaigos ir XX a. pradžios mediniai kaimo namai.

Šaltiniai

Sidra
Zalesių valsčius (Sokulkos apskritis)

Apie Liublino vaivadijos valsčių žr. Zalesių valsčius (Liublino vaivadija).
Zalesių valsčius () – valsčius egzistavęs nuo 1919 iki 1954 metų, šiaurės rytų Lenkijoje, Sokulkos apskrityje, Balstogės vaivadijoje dabar Palenkės vaivadija. Valsčiaus centras buvo Zalesių kaimas.

Istorija 

1952 m. liepos 1 d. valsčiuje buvo 13 kaimų. Valsčius buvo panaikintas 1954 metų rugsėjo 29 dieną. Dabartinė buvusio valsčiaus teritorija priklauso Sidros valsčiui. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1795 metų valsčiaus teritorija priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 metų liepos 12 dienos Lietuvos-Tarybų Rusijos taikos sutartį dalis valsčiaus kaimų buvo priskirti Lietuvos Respublikai.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 m., Książnica-Atlas, Lvovas 1933 m.;
 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 m., PRL, GUS, Varšuva;
 1954 m. valsčių panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. valsčių atnaujinimo įstatymas (lenk.) .

Sidros valsčius
Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Makovlanai

Makovlanai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Sidros valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į pietvakarius nuo Sidros, apie 16 km į šiaurę nuo Sokulkos ir 50 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. 673.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 XIX a. antrojoje pusėje išdėstytas dvaro parkas;
 Dvaro vartai.

Šaltiniai

Sidros valsčius
Romanuvka (Sokulkos apskritis)

Romanuvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Sidros valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į vakarus nuo Sidros, apie 20 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 50 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Sidros valsčius
Ona Jautakienė

Ona Umantaitė-Jautakienė-Jautakė (g. 1957 m. sausio 4 d. Batakiuose, Tauragės rajonas) – Lietuvos poetė, prozininkė, redaktorė.

Biografija 
1964–1972 m. mokėsi Stulgių aštuonmetėje mokykloje, 1972–1975 m. Skaudvilės vidurinėje mokykloje. 1977–1984 m. Vilniaus universitete studijavo žurnalistikos specialybę. 1975–1988 m. Kelmės rajono laikraščio „Komunistinis žodis“ skyriaus vedėja, 1988–2000 m. laikraščio „Bičiulis“ skyriaus vedėja, nuo 2000 m. šio leidinio redaktorė. 2000–2003 m. Kelmės rajono savivaldybės tarybos narė (LVP). 

Pradinėje mokykloje rašė eilėraščius, juos spausdino „Moksleivio“, „Tarybinės moters“, „Šluotos“ žurnalai, Kelmės ir Tauragės rajonų laikraščiai. 1974 m., būdama dešimtokė, tapo respublikinio jaunųjų literatų konkurso prizininke, 1975 m. – jo laureate. 1975 m. balandžio mėn. „Moksleivio“ žurnale eilėraščius pristatė poetas Jonas Strielkūnas. 2003 m. išėjo pirmoji O. Jautakienės knyga „Vilko lagaminas“. 2003 m. už „Vilko lagaminą“ ir „Debesį virš akivarų“ apdovanota literatūrine Reginos Biržinytės premija. Lietuvos rašytojų sąjungos ir Lietuvos žurnalistų sąjungos narė.

Bibliografija 
 Vilko lagaminas: pasakos geriems vaikams (dail. Aušra Čapskytė). – Vilnius: Gairės, 2003. – 44 p.: iliustr. – ISBN 9986-625-40-8
 Rožiniai debesėliai: pasakos, novelės vaikams (dail. A. Čapskytė). – Vilnius: Žuvėdra, 2006. – 111 p.: iliustr. – ISBN 9955-669-17-9
 Debesis virš akivarų: eilėraščiai (iliustr. Erminijus Krasuckis). – Radviliškis: Litera, 2003. – 66 p.: iliustr. – ISBN 9955-410-28-0
 Katino Felicijono pasakos: pasakos (dail. Aušra Čapskytė). – Vilnius: Gairės, 2004. – 109 p.: iliustr. – ISBN 9986-625-51-3
 Kamanės sekmadienis: novelės (dail. Aušra Čapskytė). – Vilnius: Gairės, 2004. – 93 p.: iliustr. – ISBN 9986-625-53-X
 Žemaitiški sodai: miniatiūros, eilėraščiai (dail. Aušra Čapskytė). – Vilnius: Gairės, 2005. – 131 p.: iliustr. – ISBN 9986-625-67-X
 Mėnulio pasakos (dail. Aušra Čapskytė). – Vilnius: Gairės, 2005. – 206 p.: iliustr. – ISBN 9986-625-72-6
 Kelmė: fotonovelės / Ona Jautakienė, Jonas Danauskas. – V.: Standartų spaustuvė, 2006. – 78 p.: iliustr. – ISBN 9955-488-15-8
 Bičių skėčiai: eilėraščiai vaikams (iliustr. Andrius Birvydas). – Vilnius: Gairės, 2006. – 31 p.: iliustr. – ISBN 9986-625-86-6
 Nojaus varna: eilėraščiai. – Vilnius: Žuvėdra, 2007. – 136 p.: iliustr. + 1 garso diskas (CD). – ISBN 978-9955-669-19-7
 Avinėlis Jakobas (dail. Sigutė Ach). – Vilnius: Nieko rimto, 2007. – 69 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-683-39-1
 Gimtadienis su Žvirbliu: pasaka (dail. Lina Eitmantytė-Valužienė). – V.: Nieko rimto, 2009. – 67 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-683-54-4
 Ponia Pelargonija: pasakos (dail. Edita Suchockytė). – Vilnius: Kronta, 2009. – 121 p.: iliustr. + 1 garso diskas (CD). – ISBN 978-609-401-066-8
 Kai aš buvau Kleo: apysaka (dail. Aida Janonytė). – Vilnius: Gimtasis žodis, 2009. – 84 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-16-301-5
 Maži paklydimai: eilėraščiai vaikams / Ona Jautakė, Rasuolė Jautakytė RaJa. – Vilnius: Žuvėdra, 2012. – 74 p.: iliustr. – ISBN 978-609-8089-06-6

Šaltiniai 

Lietuvos redaktoriai
Lietuvos vaikų rašytojai
Kelmės politikai
Jonas Mašiotas (1897)

Jonas Mašiotas (1897 m. rugsėjo 12 d. Rygoje, Rusijos imperija – 1953 m. vasario 28 d. Čikagoje) – Lietuvos pedagogas, matematikas, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija 
Tėvas pedagogas, rašytojas Pranas Mašiotas.  1915 m. baigė vokiečių realinę mokyklą Rygoje. 1916–1918 m. dirbo Lietuvių tremtinių komitete Maskvoje. 1919 m. Rygoje redagavo laikraštį „Darbininkų kova“. Grįžęs į Lietuvą, 1919–1922 m. mokytojavo Marijampolės gimnazijoje ir mokytojų seminarijoje. Nuo 1922 m. studijavo matematiką Berlyno ir Ciuricho universitetuose. Nuo 1926 m. Kauno komercinės aukštesniosios mokyklos nuo 1927 m. rugsėjo 1 d. dar ir Kauno „Aušros“ berniukų gimnazijos mokytojas. 1943 m. tapo vyresniuoju mokytoju ir buvo paskirtas mokytoju į Vilkijos gimnaziją. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, 1946 m. laikraštėlio  Laisvoji Lietuva redaktorius. 1949 m. atvyko į JAV.

1916–1918 m. priklausė Lietuvos socialistų liaudininkų demokratų partijai, vėliau Lietuvos šaulių sąjungai, nuo 1929 m. Lietuvos skautų sąjungai, nuo 1945 m. Lietuvos atgimimo sąjūdžiui (vienas jo kūrėjų), nuo 1951 m. Amerikos lietuvių tautinei sąjungai. Bendradarbiavo leidiniuose „Jaunoji Lietuva“ (1916 m.), „Lietuvos žinios“, „Švietimo darbas“, „Mūsų kelias“, „Vienybė“, „Margutis“, „Draugas“. Parašė matematikos vadovėlių gimnazijoms.

Bibliografija 
 Erdvės geometrija, 1928 m.
 Matematikos formulės ir lentelės, 1929 m.
 Funkcija ir jos grafiškas vaizdavimas aukštesnėse ir vidurinėse mokyklose I, 1930 m.
 Matematikos vadovėlis, teorija ir uždavinynas vidurinei mokyklai, 1937 m., II d. 1938 m., III d. 1938 m.
 Keturženklės dešimtainių logaritmų ir trigonometrininių funkcijų didumų lentelės, 1945 m.

Šaltiniai 

Lietuvos matematikai
Lietuvos pedagogai
Bachmackių Kolonija

Bachmackių Kolonija () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Brukovas

Brukovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į rytus nuo Suchovolos, apie 30 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Chlevisko Dolnai

Chlevisko Dolnai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į rytus nuo Suchovolos, apie 30 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 51 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Chlevisko Gurnai

Chlevisko Gurnai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Chodoruvka Nova

Chodoruvka Nova () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Šalia kaimo eina Via Baltica kelias.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Chodoruvka Stara

Chodoruvka Stara () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Chodoruvka Stara Kolonija

Chodoruvka Stara Kolonija () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į pietryčius nuo Suchovolos, apie 27 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 45 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Ciemnė

Ciemnė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Červonka (Sokulkos apskritis)

Červonka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į rytus nuo Suchovolos, apie 28 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Driga

Driga () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietryčius nuo Suchovolos, apie 29 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 47 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Drigos Kolonija

Drigos Kolonija () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Dubasevskių Kolonija

Dubasevskių Kolonija () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Dubasevščizna

Dubasevščizna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į pietryčius nuo Suchovolos, apie 28 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 49 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Glembočizna

Glembočizna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į šiaurę nuo Suchovolos, apie 34 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 54 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Grimiačkai

Grimiačkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Grodziskas (Sokulkos apskritis)

Grodziskas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurės rytus nuo Suchovolos, apie 35 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 60 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1947 m. gruodžio 6 d. įkurta Grodzisko Dievo Motinos tikinčiųjų globėjos parapija. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai

 XIX a. Olandiškasis vėjo malūnas.

Šaltiniai

Suchovolos valsčius
Holodolina

Holodolina () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Horodnianka (Sokulkos apskritis)

Horodnianka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurę nuo Suchovolos, apie 39 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 60 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Jatviežo Duža

Jatviežo Duža, Didieji Jotvingiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į pietvakarius nuo Suchovolos, apie 36 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 48 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Jatviežo Mala

Jatviežo Mala, Mažieji Jotvingiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietvakarius nuo Suchovolos, apie 36 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 49 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Karpovičė

Karpovičė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į vakarus nuo Suchovolos, apie 37 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 53 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Kersnuvka

Kersnuvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 8 km į šiaurės rytus nuo Suchovolos, apie 35 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 58 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Kopciuvka

Kopciuvka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į rytus nuo Suchovolos, apie 25 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 51 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Kživa (Sokulkos apskritis)

Kživa (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į pietus nuo Suchovolos, apie 32 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 49 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Laudanščizna

Laudanščizna () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į šiaurės rytus nuo Suchovolos, apie 33 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 56 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Leščanai (Suchovolos valsčius)

Leščanai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius
Lešnikai (Sokulkos apskritis)

Lešnikai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Suchovolos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės rytus nuo Suchovolos, apie 34 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 56 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Suchovolos valsčius