1 (skaičius)

1 (vienas, vienetas) – skaitmuo, vieno objekto skaičių atvaizduojantis simbolis. Tai natūralusis skaičius, einantis tarp 0 ir 2. Pastebėta, jog daugelyje visuomenės gyvenimo sričių (namų numeriai, prekių kainos ir pan.) vienetu prasideda daugiau (beveik trečdalis) kartų, nei kitais skaitmenimis (Benfordo dėsnis). Mažiausiai skaičių prasideda devynetu.

Simbolikoje skaičius 1 yra Dievo simbolis – pirminis motyvas, pirmapradis elementas.

Arabiško skaičiaus raida 

Šiandieninis dažnai vartojamas arabiškas vieneto simbolis dažniausiai rašomas kaip vertikalus brūkšnelis, kurio viršuje kairėje yra mažas vertikalus arba 45 laipsniais į apačią palinkęs serifas. Kartais simbolio apačioje piešiamas trumpas vertikalus brūkšnelis, atsikišęs į abi puses. Brahmanai indai vienetą rašė kaip horizontalią liniją; (Kinijoje dar ir dabar taip piešiamas vieneto hieroglifas). Guptai vienetą šiek tiek išlenkdavo į viršų, o nagariai pridėdavo kairiajame gale mažą skrituliuką. Gudžaračių ir pendžabų raštuose ženklas būdavo pasukamas 90 laipsnių į dešinę ir taip jis supanašėjo į mūsišką vienetą. Nepaliai taip pat ženklą raršydavo vertikaliai, bet rutuliuką dar labiau sumažindavo. Po kiek laiko skrituliukas pavirto į mažą vertikalų brūkšnelį. Retkarčiais apačioje užbrėžiamas brūkšnelis greičiausiai susiformavo iš labai panašaus romėniško vieneto skaičiaus I.

Istorijoje 

Nuo seno ginčijamasi, ar vienetas yra skaičius. Dalis senovės graikų vieneto nelaikė skaičiumi. Graikų filosofų Platono ir Aristotelio nuomone, vienetas nėra skaičius – jo negalima nei suskaičiuoti, nei išrikiuoti, tai tėra pradžia. Pitagorui vienetas reiškė būties esmę ir pirmapradę priežastį, nedalomą vienovės simbolį, tuo pačiu simbolizuodamas visumą, į kurią siekia sugrįžti visa, kas išsiskaidę. Visus skaičius galima didinti ir mažinti, tačiau vienetas yra nekintamas. Aristotelis ir kai kurie pitagoriečiai skaičių seką pradėdavo vienetu ir laikydavo jį pirmuoju nelyginiu skaičiumi, tačiau nežiūrint to, jiems vienetas buvo dievybės ženklas.

Senovės Kinijos filosofai vienetą irgi laikė visa ko pradžia ir pirmaprade galia. Jis iš esmės yra vienas, neskaidomas ir tobulas. Kinų išminčiai teigė, kad iš vieneto išsirutuliojo penki pirminiai elementai (medis, ugnis, žemė, metalas ir vanduo), o iš jų – „dešimt tūkstančių dalykų“.

Žydai dėl visa apimančio absoliutumo vienetą laikė Dievo skaičiumi ir visagalybės simboliu. Tokia vienintelio Dievo samprata perėjo ir į krikščionybę – vieno tikėjimo išpažinimą.

Matematikoje 
Kai x bet koks skaičius:
 x·1 = 1·x = x
 x/1 = x
 x1 = x, 1x = 1
 x↑↑1 = x ir 1↑↑x = 1
  (Eulerio formulė)
Jei x nelygus nuliui, tai taip pat:
 x/x = 1 
 x0=1

Vienetas yra maksimali galima sinuso ir kosinuso reikšmė. Su tuo susijusi svarbi vienetinio apskritimo sąvoka.

Fizikoje ir matematinėje biologijoje 
Šiuose moksluose įvairūs dydžiai dažnai išreiškiami vieneto dalimis, vienetu laikant maksimalią galimą dydžio reikšmę. Pavyzdžiui, papilitusioje Michelis-Menten lygtyje

(reakcijos greičio V priklausomybė nuo substrato koncentracijos S) taip išreikšta maksimalaus greičio konstanta Vmax (didžiausias galimas reakcijos greitis). Tokius dydžius galima būtų išreikšti ir procentais, tačiau vieneto dalys specialiojoje literatūroje yra labiau paplitę, nes lygtys užrašomos trumpiau (dydžio nereikia dalinti iš 100 %).

Chemijoje 
1 yra vandenilio atominis skaičius ir apytikslė atominė masė.

Informatikoje 
Vienetas labai dažnai naudojamas nusakyti loginio kintamojo reikšmę tiesa (). Priešingai reikšmei nusakyti naudojamas nulis.

Unikodas 
Be arabiško simbolio 1, Unikodas numato ir kitus ženklus (Ⅰ, ⅰ) šiam skaičiui žymėti. Į HTML dokumentus jie įterpiami sekomis &#8544;, &#8560;.