joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Garneliškės

Garneliškės – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Toliejų, prie Jaurio ežero.

Istorija 

1689 m. kaimas minimas Molėtų krikšto metrikų knygoje. XVIII a. pabaigoje Molėtų klebono kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kabeliai (Molėtai)

Kabeliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Toliejų, pietiniame Virintų ežero krante.

Istorija 
1683 m. kaimas minimas Molėtų krikšto metrikų knygoje. Ten pat 1695 m. užrašyta Elisabeth Kabelicia de Kabele. 1744 m. kaimas vadinamas dar ir Šnipeliškėmis. XVIII a. pabaigoje priklausė Pliateriui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Aigėlai

Aigėlai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Toliejų, prie Malkėsto ežero.

Istorija 
1683 m. kaimas minimas Molėtų krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mieliūnai (Molėtai)

Mieliūnai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Toliejų, į vakarus nuo Molėtų-Skudutiškio kelio, netoli Strakėnų kaimo.

Istorija 

1663 kaimas minimas Alantos santuokų metrikų knygoje, 1683 – m. Molėtų krikšto metrikų knygoje. Gyveno Andrius Mieliūnas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Grabasta

Grabasta – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Luokesos, prie Grabastos upelės netoli Molėtų-Ukmergės plento.

Istorija 

Antagrabuostų dvaras minimas 1586 metais. 1683 m. Grabastos kaimas minimas Molėtų krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavarnynės (Luokesa)

Pavarnynės – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 9 km į pietus nuo Alantos, prie kelio .

Istorija 
1691 m. kaimas minimas Molėtų krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Surdegio valsčius

Surdegio valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje. Centras – Surdegis.

Istorija

1919 m. liepos 1 d. priimtame Lietuvos Respublikos apskričių sienų ir jų centrų įstatyme tarp valsčių minimas ir Surdegių valsčius. Tačiau metų pabaigoje šis valsčius buvo panaikintas prijungiant prie Subačiaus valsčiaus.

Šaltiniai

Panevėžio apskrities valsčiai
Būblelių valsčius

Būblelių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Būbleliai.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1919 m., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Naumiesčio rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 || 118 || 4766 || 892 || ||
|-
| 1949-01-01  || 120 || || || 7 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1936 m. minimi valsčiaus kaimai:

 Ašmoniškių
 Bajoraičių
 Bartkų
 Bliūkiškių
 Bliuvų
 Būblelių
 Bukšnių
 Gluobių
 Gudaičių
 Gustainiškių
 Jaučių
 Keturnaujienos
 Kriklių
 Kubilėlių
 Kulnistų
 Kutų
 Liepalotų
 Matarnų
 Meištų
 Miknaičių
 Mūrinų
 Narvaičių
 Paberžupių
 Pavasijų
 Pileiškių
 Pustelninkų
 Raugalų
 Ročkų
 Rudžių
 Sarvininkiškių
 Slabadų
 Storiukų
 Šaukščių
 Šiudžių
 Turčinėlių
 Turčinų
 Urbantų
 Užkirtulių
 Užpjaunių
 Užsienių
 Vaitiškių
 Valių
</div>

Dvarai ir palivarkai:
 Lesnistvos dvaras
 Tarpučių palivarkas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 4766 žmonės:

 Lietuviai - 94% (4473);
 Vokiečiai - 5% (235);
 Žydai - 0,6% (29);
 Kiti - 0,6% (29).

Žymūs žmonės 

|-
| 1917 || Vaitiškiai || Juozė Krištolaitytė-Daugėlienė, dainininkė, poetė ||
|}

Šaltiniai 

Šakių apskrities valsčiai
Jankų valsčius

Jankų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Jankai. Valsčiaus pastate taip pat veikė Jankų mokykla.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1918 m. Pokariu valsčiuje veikė Tauro apygarda. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kazlų Rūdos rajonui (5 apylinkės) ir Šakių rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1923 || 164 || 3992 || 770 || ||
|-
| 1949-01-01  || 166 || || || 6 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 3992 žmonės:

 Lietuviai - 98,8% (3944);
 Vokiečiai - 0,6% (25);
 Kiti - 0,6% (23).

Žymūs žmonės 

|-
| 1912 || Viliūšiai || Viktoras Ašmenskas, inžinierius, aviatorius ||
|-
| 1918 || Karčrūdė || Juozas Bacevičius, pasipriešinimo veikėjas || 1995
|}

Šaltiniai 

Šakių apskrities valsčiai
Kidulių valsčius

Kidulių valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje, kairiajame Nemuno krante. Centras – Kiduliai (kurį laiką – Kukarskė).

Istorija 

Valsčius įkurtas XVIII a. pabaigoje. 1870 m. rugpjūčio 28 d. prie valsčiaus prijungtas Sudargas, netekęs miesto teisių. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šakių rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 || 159 || 7103 || 1494 || ||
|-
| 1949-01-01  || 177 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 7103 žmonės:

 Lietuviai - 87% (6177);
 Vokiečiai - 8,1% (572);
 Žydai - 4,3% (307);
 Kiti - 0,7% (47).

Žymūs žmonės 

|-
| 1930 || Ramoniškiai || Vytautas Rimkevičius, prozininkas, dramaturgas || 1991
|}

Šaltiniai 

Naumiesčio apskrities valsčiai
Šakių apskrities valsčiai
Buvę Suvalkų gubernijos valsčiai
Lukšių valsčius

Lukšių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Lukšiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas carmečiu 1807 m. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šakių rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1923 || 162 || 5333 || 1031 || ||
|-
| 1949-01-01  || 163 || || || 6 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 5333 žmonės:

 Lietuviai - 96,2% (5128);
 Vokiečiai - 1,7% (91);
 Žydai - 0,8% (42);
 Kiti - 1,4% (72).

Žymūs žmonės 

|-
| 1866 || Žardvieta || Pranas Kriaučiūnas, knygnešys || 1940
|-
| 1914 || Liepalotai || Jonas Butkus, veterinarijos gydytojas || 2002
|-
| 1936 || Tubeliai || Juozas Mureika, filosofas ||
|-
| 1938 || Bališkiai || Algimantas Endriukaitis, inžinierius mechanikas ||
|-
| 1947 || Zypliai || Nijolė Lepeškaitė-Valašinienė, aktorė, režisierė ||
|}

Šaltiniai 

Šakių apskrities valsčiai
Slavikų valsčius

Slavikų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje, kairiajame Nemuno krante. Centras – Slavikai.

Istorija

Valsčius gyvavo XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 || 92 || 4118 || 759 || ||
|}

Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4 118 žmonės:

 Lietuviai - 94,6% (3896);
 Vokiečiai - 4,97% (205);
 Kiti - 0,4% (17).

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1901 || Juodupėnai || Antanas Dirvelė, kunigas, vienuolis || 1948
|-
| 1917 || Rėžgaliai || Andrius Bendžius, istorikas || 1994
|-
| 1939 || Juškakaimiai || Algimantas Kajackas, inžinierius radioelektronikas ||
|}

Šaltiniai

Šakių apskrities valsčiai
Šakių valsčius

Šakių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Šakiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šakių rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1923 || 112 || 4208 || 819 || ||
|-
| 1949-01-01  || 142 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 4208 žmonės:

 Lietuviai - 88,5% (3728);
 Vokiečiai - 9,76% (411);
 Kiti - 1,6% (69).

Žymūs žmonės 

|-
| 1865 || Papartynai || Antanas Baltrušaitis-Antanėlis, knygnešys || 1949
|-
| 1871 || Barzdai || Antanas Jusaitis, kunigas || 1942
|}

Šaltiniai 

Šakių apskrities valsčiai
Žvirgždaičių valsčius

Žvirgždaičių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Žvirgždaičiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Naumiesčio rajonui (4 apylinkės).

|-
| 1923 || 47 || 1682 || 264 || ||
|-
| 1949-01-01  || 57 || || || 4 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 1682 žmonės:

 Lietuviai - 95,7% (1610);
 Vokiečiai - 3,5% (59);
 Kiti - 0,77% (13).

Žymūs žmonės 

|-
| 1933 || Žėgliai || Juozas Bagdanavičius, ekonomistas ||
|}

Šaltiniai 

Šakių apskrities valsčiai
Vilniaus miesto dalys

Vilniaus miesto dalys, rajonai ir mikrorajonai:

Rajonai 

Pagal Vilniaus bendrąjį planą, miestas yra suskirstytas į 41 rajoną:
Juodikė

Juodikė – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Videniškių, prie Mokios upelės.

Istorija 

1662 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Skardžiai (Joniškis)

Skardžiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Arnionių I, į rytus nuo Arino ežero, prie kelio . Tuoj į rytus telkšo Pravalo ežeras ir Arnionių tvenkinių santalka.

Istorija 

1662 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Miliai (Molėtai)

Miliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Mindūnų, prie pietinio Stirnių ežero kranto.

Istorija 
1662 m. minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Čižiškiai (Molėtai)

Čižiškiai – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Videniškių, prie Ulžių miško.

Istorija 

Maždaug XVI a. pabaigoje Merkelis Giedraitis nusipirko žemių prie Liesėnų kaimo – ta vieta vėliau buvo pavadinta Čižiškiais. 1664 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Rūtėnai

Rūtėnai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Balninkų.

Istorija 
1665 m. Videniškių krikšto metrikų knygoje užrašytas Felicijus Rūtelis iš Rūtelių kaimo, kuris identifikuotinas su dab. Rūtėnais. XVII–XVIII a. kaimas priklausė Balninkų seniūnijai. 1765 metais buvo 6 ūkiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiaudiškiai

Šiaudiškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žalvarių, 6 km į pietryčius nuo Videniškių, prie senojo Vilniaus-Molėtų plento.

Istorija 

1669 m. kaimas minimas Videniškių krikšto metrikų knygoje. Gyveno Baltramiejus Viralas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Bučiškiai

Bučiškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Alantos, prie Alantos upės.

Istorija 

1658 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje (kaip Bučėnai), 1671 m. – Videniškių krikšto metrikų knygoje, 1690 m. Molėtų krikšto metrikų knygoje (kaip Butiškiai).

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Narkuškiai

Narkuškiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Videniškių, prie Mokios upės.

Istorija 

1656 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Motiejūnai (Molėtai)

Motiejūnai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Alantos, netoli Vastapo ežero.

Istorija 

1656 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Spuliai

Apie gyvenvietę Karaliaučiaus krašte žr. Spuliai (Pilkalnio apskritis).

Spuliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Alantos, prie Dvyliškio upelio.

Istorija 

1657 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavirinčiai (Molėtai)

Pavirinčiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Alantos, netoli Virintos upės.

Istorija 

1657 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje. Ten pat 1663 m. minimas Pavirinčių laukas, kuriame gyvena bajoras Petras Gadumskis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Kibildžiai (Molėtai)

Kibildžiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Balninkų pietiniame Karališkių ežero krante.

Istorija 

1657 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Juotiškės

Juotiškės – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Alantos, piečiau Dvyliškio upelio.

Istorija 

1657 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Spiečiūnai (Molėtai)

Spiečiūnai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Suginčių, prie Virintos upės.

Istorija 

1554 m. Manvydiškis, priklausęs Balninkų seniūnijai. 1661 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje. XVIII a. priklausė Toliejų seniūnijai. 1765 m. 2 ūkiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vanagiškės (Molėtai)

Vanagiškės – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Mindūnų, 4 km į šiaurės rytus nuo Molėtų, netoli Siesarties miško.

Istorija 

1662 m. Alantos metrikų knygoje užrašytas Mykolas Vanagas iš Vanagų, kurie turbūt indentifikuotini su Vanagiškėmis. Iš tos pat vietos 1698 m. Molėtų krikšto metrikų knygoje minimas Dovydas Vanagas ir Ieva Svilyčia, kurių sūnus Baltramiejus krikštytas Stirnių koplyčioje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Ažubaliai (Alanta)

Ažubaliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Alantos, į vakarus nuo Vastapo ežero.

Istorija 

1664 m. kaimas minimas Alantos metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Tarailiai (Molėtai)

Tarailiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Suginčių. Kaime yra senos kapinės.

Istorija 

1554 m. kaimo vardas buvo Sereikiai, tada kaime buvo 4 ūkiai. XVI a. Sereikiai priklausė Romusio vaitystei (Woytowstwo Romanowo), XVIII a. – Čivylių seniūnijai. 1664 m. Tarailiškių kaimas minimas Alantos metrikų knygoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Uosipiai

Uosipiai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Alantos.

Istorija 

1657 m. Alantos metrikų knygoje minimas de Woystupie tapatintinas su dab. Uosipiais. XVIII a. pabaigoje priklausė Videniškių vienuolynui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Gaigalai (Molėtai)

Gaigalai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Alantos.

Etimologija 

Kaimo vardas tikriausiai yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio Gaigalas. Žmonės šia pavarde kaime minimi dar nuo XVII a.

Istorija 

1664 m. Alantos bažnyčios metrikų knygoje užrašyta kaimo vardo forma Gaigališkės. 1665 m. minima Ieva Gaigalaičia ir Jurgis Gaigalas iš Gaigališkių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Keruliai

Keruliai – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Joniškio ir 4 km į rytus nuo Dubingių, prie Žverno ežero.

Istorija 

1643 m. kaimas minimas Dubingių kunigaikštystės inventoriuje. 1697 m. Molėtų krikšto įrašų knygoje minimas Jurgis Kerulis iš Kerulių kaimo. 1744 m. kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Jurkiškis (Molėtai)

Jurkiškis – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Dubingių, tarp Suoselio ir Asvejos ežerų.

Istorija 

1652 m. Dubingių kunigaikštystės inventoriuje minimas Jurkiškio palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Jakunčiai

Jakunčiai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km. į rytus nuo Antalieptės. Pro kaimą prateka Rudinės upelis, pietinėje dalyje telkšo Stromio ežeras.

Istorija 

Ilgą laiką priklausė Vencavų dvarui. 1909 m. išskirstytas viensėdžiais. 1919–1931 m. kaime buvo pradinė mokykla, vėliau perkelta į Baltriškes. Čia mokytojavo Balys Makarskas, Alfonsas Krasuckas, Aulalija Žemaitytė, Bronė Juozėnaitė-Janionienė. Kaime 1897 m. gimė Lietuvos kariuomenės savanoris Alfonsas Mėlynis-Vaikutis, už narsumą apdovanotas dviem Vyties kryžiais. 1949 m. nuteistas ir nukankintas Mordovijos lageryje, aktyvūs pasipriešinimo sovietiniams okupantams dalyviai broliai: Albinas, Justinas, Kazys, Lionginas ir Pranas Vaikučiai. Kaime, pedagogo Balio Makarsko šeimoje gimė ir augo žymi pedagogė Aldona Makarskaitė-Balsevičienė (1926–1971).

Kaime, prie vieškelio į Vencavus, 2003 m. rugsėjo 6 d. pastatytas ir pašventintas granitinis monumentas, netoli šios vietos 1943 m. liepos 6 d. kovoje su tarybiniais diversantais žuvusiems Lietuvos policininkams: Pranui Baltakiui, Edmundui Maldauskui, Alfonsui Vapsvai ir Jonui Varnui.

Gyventojai 

1897 m. buvo 210 gyventojų, 1923 m. – 154 m. gyv. (27 sodybos), 1959 m. – 110 gyv., 1979 m. – 42 gyv. (gyventojai patekę į melioruojamus plotus išsikėlė į Vencavus ir kitur).

Šaltiniai 

 K. Ruseckas. „Baudžiava“, 1936, 211–218 psl.
 Vytautas Indrašius „Antalieptės kraštas“, 2008, I dalis, 277–310 psl.
 Vytautas Indrašius. „Žuvę ties Antaliepte“, 2003.

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Apuokas

Apuokas – nesisteminis terminas, apibūdinantis pelėdinių () šeimos paukščius su plunksnų kuokštais ant galvos.

Lietuvoje gyvena didysis apuokas (Bubo bubo) ir mažasis apuokas (Asio otus).

Pelėdiniai paukščiai
Santa Katarina

Santa Katarina () – valstija Brazilijoje, šalies pietinėje dalyje, Pietų regione. Ribojasi su Parana šiaurėje, su Pietų Rio Grande pietuose, su Argentina (Misionesu) vakaruose. Rytuose valstiją skalauja Atlanto vandenynas. Valstijos sostinė – Florianopolis.

Geografija 

Per valstiją driekiasi Sera Žeralo kalnai, dalinantys teritoriją į siaurą pakrantės žemumą ir plokščiakalnį. Aukščiausia vieta – Boa Vištos kalnas (1827 m). Pakrantėje valstijai priklauso Santa Katarinos sala, kurioje įsikūręs Florianopolis.

Pakrantėje gausu paplūdimių, salų, lagūnų. Pakrantės kalnų šlaituose auga Atlanto drėgnieji miškai, toliau plynakštėje – araukarijų drėgnieji miškai, lapus metantys tropiniai miškai.

Svarbiausios upės – Igvasu, Urugvajus, Pelotasas, Kanoasas, Itažajus.

Gyventojai 

Etninė sudėtis:
 baltieji – 88,1 %
 pardo – 9,0 %
 juodaodžiai – 2,7 %
 azijiečiai ir indėnai – 0,2 %

Didžiausi miestai 
 Žoinvilis – 497,3 tūkst. gyv. (2009 m.)
 Florianopolis – 408,1
 Blumenau – 299,4
 San Žozė – 201,7
 Krisijuma – 188,5
 Šapekas – 174,1
 Itažajus – 172,0
 Lažesas – 167,8
 Žaragua do Sulas – 139,0
 Paljosa – 130,8

Brazilijos valstijos
Santa Katarinos savivaldybė (Fogas)

Santa Katarinos savivaldybė () – savivaldybė Žaliojo Kyšulio salose, Fogo salos rytuose. Centras – Kova Figeira.

Istorija 

Savivaldybė sudaryta 2005 m. atskyrus vieną parapiją nuo San Filipės savivaldybės.

Žaliojo Kyšulio savivaldybės
Jonšiopingas

Jonšiopingas () – miestas Švedijos pietų centrinėje dalyje, Veterno ežero pietinėje pakrantėje. 2005 metais Jonšiopingas buvo 9 pagal dydį Švedijos miestas. Yra oro, vandens uostai. Veikia universiteto tipo mokykla (įkurta 1994 m.), teatras, miesto, leno muziejai, Smolando medinių pastatų (XV–XVIII a.) skansenas. Yra XVII a. pab. rotušė, Teismo rūmai (1639–1655 m.).
Metalo apdirbimas, mašinų gamyba, tekstilės, popieriaus pramonė, degtukų gamyba.

Istorija 

Miesto pavadinimas reiškia „prekybinis miestas (köping) prie Jonos upės“.

1284 m. gegužės 18 d. suteiktos miesto teisės.

1612 m. baimindamasis, kad Jonšiopingas neatitektų Danijos kariuomenei, Švedijos karalius Gustavas II Adolfas įsakė jį sudeginti. 1809 m. mieste pasirašyta Danijos ir Švedijos taikos sutartis.

XIX a. tapo degtukų gamybos centru (1844 m. čia įkurtas pirmasis fabrikas – dabar vienintelis pasaulyje degtukų muziejus).

Sportas 
 Futbolo klubai
 Jönköpings IS
 Jönköpings AIF
 Jönköpings Södra IF
Stadionai
 Stadsparksvallen stadionas, kurio talpa yra 5200 žiūrovų.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Miesto svetainė
 straipsnis Jönköping Nordisk familjebok (švedų k.)
Vėžiškės (Alytus)

Vėžiškės – kaimas Alytaus rajono savivaldybės rytuose.

Spėjama, kad iš šio kaimo kilo Ona Vytautienė, Vytauto Didžiojo pirmoji žmona.

Gyventojai

Šaltiniai 

Alytaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Šiaurės Amerikos lengvosios atletikos asociacija

Šiaurės Amerikos lengvosios atletikos asociacija (NACAC) – Šiaurės Amerikos šalių lengvosios atletikos organizacija, rengianti čempionatus ir prižiūrinti regiono nacionalinių federacijų darbą. Asociacija įkurta 1988 m. gruodžio 10 d.

Čempionatai 
 Šiaurės Amerikos lengvosios atletikos čempionatas
 Amerikos kroso čempionatas
 Šiaurės Amerikos daugiakovių čempionatas
 Šiaurės Amerikos kalnų bėgimo čempionatas
 Centrinės Amerikos ir Karibų lengvosios atletikos čempionatas

Nariai 

Šiaurės Amerika
 
 
 
Centrinė Amerika
 
 
 
 
 
 
Karibai

Taip pat 
 Sąrašas:Šiaurės Amerikos lengvosios atletikos rekordai

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

Lengvosios atletikos organizacijos
Kaltinėnų valsčius

Kaltinėnų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kaltinėnai.

Istorija 

Kaltinėnų valsčius minimas nuo XV–XVI a. Caro laikais atkurtas XIX a. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Upynos valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šilalės rajonui (1 apylinkė) ir Varnių rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1923 || 235 || 7266 || 1463 || ||
|-
| 1949-01-01  || 224 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Vadovai 
 Povilas Mikulskis, viršaitis nuo 1919 m.

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 7266 žmonės:

 Lietuviai - 96,4% (7004);
 Žydai - 1,8% (130);
 Rusai - 1,17% (85);
 Vokiečiai - 0,47% (34);
 Kiti - 0,18% (13).

Žymūs žmonės 

|-
| 1926 || Rėzgaliai || Vytautas Mikutis, ekonomistas ||
|-
| 1937 || Trakogaliai || Jonas Algirdas Kugelevičius, matematikas, energetikas ||
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Raseinių apskrities valsčiai
Rietavo apskrities valsčiai
Tauragės apskrities valsčiai
Žygaičių valsčius

Žygaičių valsčius (1920–1937 m. Sartininkų-Žygaičių valsčius; iki 1920 m. Sartininkų valsčius, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Sartininkai, nuo 1937 m. – Žygaičiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Pagėgių rajonui (3 apylinkės) ir Tauragės rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 || 154 || 5265 || 962 || ||
|-
| 1949-01-01  || 195 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 5265 žmonės:

 Lietuviai - 96,04% (5057);
 Vokiečiai - 3,7% (195);
 Kiti - 0,25% (13).

Žymūs žmonės 

|-
| 1890 || Margiškiai || Motiejus Nasvytis, gydytojas, pedagogas || 1971
|-
| 1898 || Ringiai || Antanas Baužė, Australijos lietuvių veikėjas || 1975
|-
| 1919 || Žygaičiai || Jonas Adomaitis, vargonininkas, chorvedys (JAV) || 1991
|-
| 1921 || Žygaičiai || Leonas Klumbys, profesorius, neurochirurgijos pradininkas Lietuvoje || 2010
|-
| 1943 || Stokaičiai || Algimantas Liekis, istorikas, inžinierius ||
|}

Šaltiniai 

Raseinių apskrities valsčiai
Tauragės apskrities valsčiai
Vainuto valsčius

Vainuto valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Vainutas.

Istorija 

Įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šilutės rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 || 197 || 7171 || 1154 || ||
|-
| 1949-01-01  || 178 || || || 7 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 7171 žmogus:
 Lietuviai - 93,13% (6678);
 Žydai - 4,85% (348);
 Vokiečiai - 1,83% (131);
 Rusai - 0,2% (14).

Žymūs žmonės 

|-
| 1883 || Lolytis || Steponas Nasvytis, vaistininkas || 1976
|-
| 1930 || Liukai || Jonas Kantminas, inžinierius mechanikas ||
|}

Šaltiniai 

Šilutės apskrities valsčiai
Tauragės apskrities valsčiai
Luokės valsčius

Luokės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Luokė.

Istorija 

Minimas nuo XIV a. pabaigos. Caro laikais atkurtas XIX a. pradžioje. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Ubiškės valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Telšių rajonui (1 apylinkė) ir Užvenčio rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 || 276 || 8418 || 1852 || ||
|-
| 1949-01-01  || 246 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 8418 žmonės:

 Lietuviai - 85,7% (7214);
 Rusai 6,56% (552);
 Žydai - 6,09% (513);
 Lenkai - 1% (85);
 Vokiečiai - 0,32% (27);
 Kiti - 0,32% (27).

Žymūs žmonės 

|-
| 1884 || Paluklaukė || Blažiejus Česnys, kunigas || 1944
|-
| 1916 || Viekšnaliai || Juozas Kojelis, žurnalistas, pedagogas ||
|-
| 1922 || Paliepiai || Liudvikas Grubliauskas, veterinarijos gydytojas ||
|-
| 1924 || Ginteniai || Kazys Leistrumas, agronomas || 2003
|-
| 1928 || Lapurvis || Algirdas Gumuliauskas, statybos inžinierius ||
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Šiaulių apskrities valsčiai
Telšių apskrities valsčiai
Nevarėnų valsčius

Nevarėnų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Nevarėnai.

Istorija 

Įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Telšių rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 || 156 || 4779 || 1033 || ||
|-
| 1949-01-01  || 158 || || || 8 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 4779 žmonės:

 Lietuviai - 90,1% (4306);
 Rusai 6,19% (296);
 Žydai - 1,99% (95);
 Lenkai - 0,61% (29);
 Kiti - 1,11% (53).

Žymūs žmonės 

|-
| 1928 || Virmėnai || Paulius Beresnevičius, istorikas, pedagogas || 1996
|}

Šaltiniai 

Telšių apskrities valsčiai
Varnių valsčius

Varnių valsčius (; viduramžiais Medininkų valsčius) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Varniai.

Istorija 

Valsčius minimas XIV a. Medininkų žemėje. XV a. Ldk Vytautas valsčių perdavė Žemaičių vyskupui. Atkurtas carmečiu. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Janapolės valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Varnių rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 || 360 || 10 946 || 2335 || ||
|-
| 1949-01-01  || 229 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Tautinė sudėtis 

1923 m. gyveno 10 946 žmonės:

 Lietuviai - 90,23% (9877);
 Žydai - 7,52% (823);
 Rusai - 1,12% (123);
 Vokiečiai - 0,56% (61);
 Kiti - 0,57% (62).

Žymūs žmonės 

|-
| 1886 || Drobūkščiai || Ramūnas Bytautas, filosofas, psichologas || 1915
|-
| 1904 || Jaušyčiai || Vladas Fedotas-Sipavičius, Sipaitis, aktorius, režisierius || 1992
|-
| 1935 || Survilai || Stanislava Aldona Gedvilaitė, dailininkė tekstilininkė ||
|-
| 1943 || Vembūtai || Janina Ditauskienė, chemikė ||
|-
| 1945 || Keiniškė || Viktorija Daujotytė, literatūrologė ||
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Telšių apskrities valsčiai
Kaišiadorių valsčius

Kaišiadorių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorije. Centras – Kaišiadorys.

Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. 1918 m. lapkričio 23 d., dar tebesant okupantų vokiečių daliniams, Kaišiadorių klebono kun. A. Varno pastangomis įkurtas Kaišiadorių valsčiaus komitetas. 1947 m. dalis valsčiaus teritorijos perduota Gegužinės valsčiui. Kaišiadorių valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kaišiadorių rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1923 m. || 219 || 7242 || 1452 || ||
|-
| 1949-01-01  || 146 || || || 6 apylinkės  ||
|}

Viršaičiai 
 Jonas Urmilevičius, XX a. tarpukaris

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1902 || Miežonys || Pranas Edmundas Galinis, kalbininkas || 1988
|-
| 1924 || Miežonys || Vytautas Galinis, literatūrologas || 1999
|-
| 1928 || Antakalnis || Vytautas Beiga, architektas ||
|-
| 1939 || Bačkonys || Eugenijus Algimantas Gūzas, architektas, grafikas ||
|}

Šaltiniai 

Kaišiadorių apskrities valsčiai
Trakų apskrities valsčiai
Kietaviškių valsčius

Kietaviškių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje. Centras – Kietaviškės.

Istorija

Valsčius gyvavo XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 || 122 || 4998 || 1003 || ||
|}

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1910 || Kareivonys || Juozas Kralikauskas, rašytojas || 2007
|-
| 1929 || Žikaronys || Vytautas Česonis, inžinierius elektrotechnikas ||
|}

Šaltiniai 

Trakų apskrities valsčiai
Semeliškių valsčius

Semeliškių valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Semeliškės.

Istorija 

Valsčius minimas nuo XVI a. pradžios. Carmečiu atkurtas XIX a. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Vievio rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 5312 || 489 kiemai  || || 75
|-
| 1874 m. || || 7252 || 485 kiemai  || 11 seniūnijų || 89
|-
| 1880 m. || || 7543 || 485 kiemai  || 11 seniūnijų || 87
|-
| 1885 m. || || 8647 || 568 kiemai  || 10 seniūnijų || 87
|-
| 1923 m. || 211 || 7463 || 1483 || ||
|-
| 1949-01-01  || 213 || || || 12 apylinkių  ||
|}

Vadovai 
 F. Stasiūnas, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Trakų apskrities valsčiai
Vievio valsčius

Vievio valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Vievis.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Vievio rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 4026 || 371 kiemas  || || 88
|-
| 1874 m. || || 3575 || 402 kiemai  || 8 seniūnijos || 92
|-
| 1880 m. || || 6046 || 366 kiemai  || 8 seniūnijos || 98
|-
| 1885 m. || || 7192 || 426 kiemai  || 8 seniūnijos || 98
|-
| 1923 m. || 194 || 7069 || 1453 || ||
|-
| 1949-01-01  || 197 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Vadovai 
 V. Bartoševičius, viršaitis nuo 1885 m.

Suskirstymas

Šaltiniai 

Trakų apskrities valsčiai
Žaslių valsčius

Žaslių valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Žasliai. Valsčiaus savivaldybės pastatas (Vytauto g. 3, Žasliai) dabar priklauso Žaslių pagrindinei mokyklai.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1861 m., 1918 m. susikūrė pačių gyventojų išrinktas valsčiaus komitetas. 1947 m. dalis teritorijos perduota Gegužinės valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kaišiadorių rajonui (6 apylinkės) ir Vievio rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 6413 || 621 kiemas  || || 88
|-
| 1874 m. || || 7318 || 600 kiemų  || 12 seniūnijų || 87
|-
| 1880 m. || || 8866 || 600 kiemų  || 12 seniūnijų || 89
|-
| 1923 m. || 337 || 13 799 || 2691 || ||
|-
| 1885 m. || || 10 208 || 696 kiemai  || 12 seniūnijų || 89
|-
| 1949-01-01  || 219 || || || 11 apylinkių  ||
|}

Vadovai 
 R. Borovskis, viršaitis nuo 1885 m.
 Jonas Lukoševičius, viršaitis XX a. tarpukariu

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1903 || Skėriai || Jonas Karys-Kareckas, ekonomistas, numizmatas || 1984
|-
| 1909 || Talpūnai || Benediktas Kazlauskas, filologas, vertėjas || 1995
|-
| 1915 || Karsakai || Edmundas Arbas-Arbačiauskas, architektas, dailininkas || 2004
|-
| 1929 || Rusiai || Martynas Apanavičius, teisėtyrininkas || 1982
|-
| 1931 || Vilkakiemis || Balys Karalius, agronomas || 2005
|-
| 1938 || Maskoliškės || Janina Didžiapetrienė, gydytoja onkologė ||
|-
| 1920 || Guronys || Vincentas Sladkevičius, kardinolas || 2000
|-
| 1945 || Talpūnai || Kazys Kazlauskas, matematikas, informatikas ||
|}

Šaltiniai 

Kaišiadorių apskrities valsčiai
Trakų apskrities valsčiai
Žiežmarių valsčius

Žiežmarių valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorije. Centras – Žiežmariai. Išlikęs valsčiaus administracinis pastatas (Narimanto g. 10, Žiežmariai) – XIX a. 2-osios pusės mūrinis pastatas su dviejų kolonų laikomu stogeliu prieangyje.

Istorija 

Valsčius minimas nuo XV a. pradžios. Carmečiu buvo įkurtas 1861 m. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kaišiadorių rajonui (1 apylinkė) ir Žiežmarių rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 4457 || 474 kiemai  || || 55
|-
| 1874 m. || || 5472 || 515 kiemų  || 12 seniūnijų || 70
|-
| 1880 m. || || 5336 || 519 kiemų  || 12 seniūnijų || 65
|-
| 1885 m. || || 6268 || 564 kiemai  || 12 seniūnijų || 65
|-
| 1923 m. || 220 || 10 394 || 1982 || ||
|-
| 1949-01-01  || 344 || || || 13 apylinkių  ||
|}

Vadovai 
 K. Palčevskis, viršaitis nuo 1881 m.
 Ignas Jacinavičius, viršaitis XX a. tarpukariu

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1921 || Avinėliai || Algirdas Lekavičius, botanikas || 1999
|-
| 1930 || Turloviškės || Mykolas Arlauskas, Nepriklausomybės Akto signataras || 2020
|-
| 1940 || Turloviškės || Pranas Majauskas, sporto organizatorius || 
|}

Šaltiniai 

Kaišiadorių apskrities valsčiai
Trakų apskrities valsčiai
Antazavės valsčius

Antazavės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Antazavė.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1807 m., priklausė Zarasų apskričiai. 1923 m. valsčiuje buvo 800 ūkių, 95 gyvenamosios vietovės. 1928 m. Petras Tarasenka valsčiuje nustatė tokius senovės paminklus: akmens amžiaus radiniai Kniažynuose ir Lygalaukiuose, senkapiai Joniškyje, Šniukštuose ir Volungiuose, piliakalniai Antazavėje, Sabuliškėje, pylimai Pilkiškiuose. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dusetų rajonui (1 apylinkė) ir Obelių rajonui (4 apylinkės).

|-
| 1923 || 136 || 4492 || 909 || ||
|-
| 1949-01-01  || 130 || || || 5 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyvenvietės 

1933 m. minimi kaimai:

 Ajočiai
 Antazavė
 Areliškiai
 Aviliai
 Bakučiai
 Bielūnai
 Biržiniškiai
 Bradesiai
 Butiškis
 Dervyniai
 Didėjas
 Duburaitis
 Duburiai
 Javydžiai
 Jazdauciškiai
 Joniškis
 Kirkiliškis
 Kukariškis
 Lygalaukiai
 Maniuliškiai
 Pakačiniai
 Pazaduoja
 Petraučiškiai
 Petraučizna
 Piliakalniai
 Pilkiškiai
 Plyšiškiai
 Puplikiai
 Ragėnai
 Saliniai
 Steiniškiai
 Suvėnai
 Sviliškiai
 Šlaitai
 Šlininka
 Šniukštai
 Vedariai
 Vienasėdžiai
 Volungiai
 Zirnajai
</div>

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1882 || Krakiškis || Pranas Bizokas, karininkas || 1958
|-
| 1900 || Bradesiai || Antanas Gruodis, karininkas || 1993
|}

Šaltiniai 

Zarasų apskrities valsčiai
Degučių valsčius

Degučių valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Degučiai.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1919 m., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Zarasų rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 || 196 || 5750 || 1281 || ||
|-
| 1949-01-01  || 208 || || || 5 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1948 || Šiurpikės || Aleksandras Krasnovas, literatūrologas ||
|}

Šaltiniai 

Zarasų apskrities valsčiai
Dusetų valsčius

Dusetų valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Dusetos.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. pradžioje, nepriklausomoje Lietuvoje atkurtas 1918 m. J. Kibirkščio iniciatyva. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dusetų rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 || 170 || 7518 || 1591 || ||
|-
| 1949-01-01  || 208 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1888 || Sadūnai || Juozas Buzelis, gydytojas, visuomenės veikėjas || 1967
|-
| 1894 || Dumblynė || Justinas Kibirkštis, karininkas || 1934
|-
| 1924 || Sruogiškės || Aldona Merkytė, vertėja || 2009
|-
| 1926 || Rokėnai || Vytautas Mažiulis, kalbininkas || 2009
|}

Šaltiniai 

Zarasų apskrities valsčiai
Imbrado valsčius

Imbrado valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Imbradas.

Istorija 

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Obelių rajonui (2 apylinkės) ir Zarasų rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 || 161 || 3467 || 683 || ||
|-
| 1949-01-01  || 223 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1941 || Kukliai || Jeronimas Naprys, karininkas ||
|-
| 1946 || Ažuraisčiai || Gvidonas Labeckas, mechanikos inžinierius ||
|}

Šaltiniai 

Zarasų apskrities valsčiai
Paupinės valsčius

Paupinės valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje. Centras – Paupinė.

Istorija 

Valsčius gyvavo trumpai XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 || 83 || 1665 || 307 || ||
|}

Šaltiniai 

Zarasų apskrities valsčiai
Salako valsčius

Salako valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Salakas.

Istorija 

Valsčius minimas nuo 1387 m. Carmečiu atkurtas XIX a. 2-ojoje pusėje. 1895 m. prijungta dalis Dūkšto valsčiaus. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dūkšto rajonui (8 apylinkės) ir Zarasų rajonui (2 apylinkės).

|-
| 1923 || 327 || 8426 || 1918 || ||
|-
| 1949-01-01  || 302 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1928 || Laučiūniškė || Kazimieras Musteikis, kalbininkas ||
|-
| 1939 || Užsieniai || Jonas Rimantas Klimas, miškininkas ||
|-
| 1945 || Žagarynė || Vasilijus Matuševas, tinklininkas || 1989
|}

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Zarasų apskrities valsčiai
2010 m. Australijos Grand Prix

2010 m. Australijos Grand Prix – antrasis 2010 m. sezono Formulės 1 Grand Prix, kuris vyko kovo 28 d. Albert Park trasoje Melburne, Australijoje.

2009 m. šiose lenktynėse nugalėjo Jenson Button su debiutavusia Brawn GP komanda.

Treniruotės

Penktadienio treniruotės 
Pirmose penktadienio treniruotėse greičiausias buvo lenkas Robertas Kubica, greičiausią ratą apvažiavęs per 1:26.927 min. Antras liko Nico Rosbergas (1:27.126), trečias - Jensonas Buttonas (1:27.482).

Antrose treniruotėse, kuriose kartais palydavo, greičiausiai ratus apsuko abu McLaren ekipos lenktynininkai - Lewisas Hamiltonas (1:25.801) ir J. Buttonas (1:26.076). Trečias liko vietinis herojus australas Markas Webberis (1:26.248).

Šeštadienio treniruotės 
Šeštadienį ryte greičiausias buvo M. Webberis (1:24.719), antras buvo pirmųjų sezono lenktynių Bahreine nugalėtojas Fernando Alonso (1:24.929), trečias - vokietis Michaelis Schumacheris (1:24.963).

Kvalifikacija 
Antrose lenktynėse iš eilės pole poziciją pelnė vokietis Sebastianas Vettelis. Jo komandos draugas M. Webberis liko antras, o F. Alonso su Ferrari - trečias.

 Virgin Racing lenktynininkai privalėjo startuoti iš techninio aptarnavimo juostos, nes dėl iškilusių problemų buvo pakeisti kuro surinkikliai.

Lenktynės

Kita

Čempionato įskaitos po Australijos GP 

Lenktynininkų įskaita

Komandų įskaita

Pastabos: pateikti tik penki geriausi rezultatai.

Šaltiniai 

Formulės 1 Grand Prix
2010 sporte
2010 m. Kinijos Grand Prix

2010 m. Kinijos Grand Prix – ketvirtas 2010 m. sezono Formulės 1 Grand Prix, kuris vyko balandžio 18 d. Šanchajaus trasoje, Kinijoje. Lenktynes nugalėjo Jenson Button, o komandos draugas Lewis Hamilton užėmė antrą vietą.

Treniruotės

Kvalifikacija 

Nors pirmose dvejose kvalifikacinių važiavimų sesijose greičiausias buvo Lewis Hamilton, jau trečią pole poziciją pelnė Sebastian Vettel.

 Karun Chandhok buvo skirta penkių starto pozicijų bauda už tai, kad be FIA priežiūros mechanikai pažeidė pavarų dėžės plombą.

Lenktynės 

Lenktyniu starte į pirmą poziciją išsiveržė Fernando Alonso, tačiau už per ankstyvą startavimą vėliau buvo nubaustas priverstiniu pravažiavimu techninio aptarnavimo juosta. Deja lyderio poziciją prarado dar antrame rate - dėl šlapios dangos dar pirmame rate automobilio nesuvaldė Vitantonio Liuzzi ir sukėlė avariją, dėl kurios į trasą išriedėjo saugos automobilis. Sulėtėjusiomis lenktynėmis pasinaudojo dauguma lenktynininkų, suskubę sausam važiavimui skirtas padangas pakeisti į tarpines, tačiau tai buvo klaida, mat pagerėjus sąlygoms, visiem teko grįžti prie sausų. Dėl to Nico Rosberg, Jenson Button, Robert Kubica and Vitalij Petrov išsiveržė į pirmasias pozicijas. Deja dar neįpusėjus lenktynėms vėl prapliupo lyti, todėl N. Rosberg nesuvaldė automobilio, o šia klaida pasinaudojo J. Button, išsiveržęs į lenktynių lyderius ir iki galo neužledo pozicijos. Saugos automobilis buvo išvažiavęs ir antrą kartą, kai po kontakto su kitu automobiliu, Jaime Alguersuari trasoje pribarstė nuolaužų.

Kita 

 Vitalij Petrov baigė pirmasias savo lenktynes ir iškart pelnė taškų.

Čempionato įskaitos po Kinijos GP 

Lenktynininkų įskaita

Komandų įskaita

Pastabos: pateikti tik penki geriausi rezultatai.

Šaltiniai 

Formulės 1 Grand Prix
2010 sporte
Kinijos sportas
22.23

22.23 − debiutinis lietuvių alternatyvaus roko grupės Moondust albumas. Jis buvo išleistas 2010 m. kovo 13 d. Albumą pristatė savaite anksčiau išleistas nemokamas skaitmeninis singlas „Wonderland“. Lietuviškas internetinis roko muzikos žurnalas Sharkeen.lt jį apibūdino: „Moondust padarė ne tik audio įrašą, tačiau įrašą ir į lietuviško roko istoriją, kurioje muzikos leidybai nebėra vietos“. Grupė albumą išleido savo lėšomis. Kompaktinę plokštelę pagamino „Baltic Optical Disc“. 

Albumo pristatymas vyko 2010 m. kovo 13 d. Vilniaus klube "Musė" (apšildanti grupė buvo „IR“) ir kovo 19 d. Kauno klube „Jam Pub“ (apšildė „Blackout“). Taip pat grupė albumo pristatymo programą atliko radijo stoties „Opus 3“ eteryje kovo 21 d.

Dainų sąrašas

Recenzijos 
Sharkeen.lt apžvalga 
Ore.lt apžvalga

2010 albumai
Mjällby AIF

Mjelbiu AIF – Švedijos futbolo klubas iš Mjelbiu.

Istorija 
Klubo ištakos siekia 1939 m. Ilgą laiką žaidė žemesniuose divizionuose. 1980 m. pateko į aukščiausią lygą, bet joje neįsitvirtino.

Nuo 2020 m. sezono vėl žaidė Allsvenskan (elito divizione).

Pasiekimai 

 šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

Sezonai 

|}

Apranga 
Sportinės aprangos pokyčiai
 Namuose žaidžia geltona juoda apranga.

Spalvinė gama 
Juoda ir geltona spalvos.

Žaidėjai 
Atnaujinta: 2021 m. rugsėjo 2 d.

Šaltiniai

Nuorodos 

 Oficiali klubo svetainė
 SOCCERWAY
 Transfermarkt
 RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai);
 RSSSF duomenų bazė (Taurės turnyrai);

Mjallby
Šilavoto valsčius

Šilavoto valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Šilavotas.

Istorija 

Įkurtas 1931 m. Po II pasaulinio karo valsčiaus teritorijoje veikė Tauro apygardos, Geležinio Vilko partizanų rinktinės partizanai. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Prienų rajonui (15 apylinkių).

|-
| 1949-01-01  || 174 || || || 15 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1897 || Jiestrakis || Petras Karvelis, ekonomistas || 1976
|-
| 1933 || Puziškės || Albinas Kaminskas, fizikas || 2015
|-
| 1943 || Skersabalis || Antanas Laukaitis (1943), statybų technologas ||
|}

Šaltiniai 

Marijampolės apskrities valsčiai
Prienų apskrities valsčiai
Prienų valsčius

Prienų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Prienai.

Istorija 

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. Po II pasaulinio karo valsčiaus teritorijoje veikė Tauro apygarda. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Prienų rajonui (13 apylinkių).

|-
| 1949-01-01  || 177 || || || 13 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1894 || Ašminta || Jurgis Krikščiūnas, agronomas ekonomistas || 1947
|-
| 1904 || Pakumprys || Kazimieras Balkūnas, teisininkas || 1982
|-
| 1934 || Čiudiškiai || Antanina Garmutė, rašytoja, inžinierė || 2011
|-
| 1932 || Važatkiemis || Justinas Marcinkevičius, rašytojas, dramaturgas, eseistas || 2011
|-
| 1943 || Kiškeliškės || Bronius Vytautas Bieliauskas, inžinierius energetikas || 2000
|-
| 1944 || Anglininkai || Gintautas Petras Judickas, žurnalistas || 2005
|}

Šaltiniai 

Marijampolės apskrities valsčiai
Prienų apskrities valsčiai
Ignalinos valsčius

Ignalinos valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Ignalina.

Istorija 

Valsčius įkurtas prieš II pasaulinį karą, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dūkšto rajonui (1 apylinkė) ir Ignalinos rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1949-01-01  || 225 || || || 10 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Gyventojai

Žymūs žmonės 

|-
| 1906 || Rupinskai || Mykolas Gudėnas, pedagogas || 1956
|-
| 1928 || Driškūnai || Petras Baubinas, gydytojas ortopedas || 1993
|-
| 1929 || Ažėnai || Balys Barauskas, aktorius || 2003
|-
| 1939 || Gaveikėnai || Juozas Baušys, žurnalistas || 2017
|}

Šaltiniai 

Švenčionėlių apskrities valsčiai
Švenčionių apskrities valsčiai
Rudnios valsčius

Rudnios valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Rudnia.

Istorija 

Valsčius minimas nuo XVI a. vidurio, vėliau panaikintas. Atkurtas po I pasaulinio karo 1919 m., bet netrukus vėl panaikintas. Vėliau valsčius veikė 1939–1941 m. Baltarusijos TSR. 1941 m. sausio 15 d. Druskininkų, Marcinkonių ir Rudnios valsčiai, iki tol priklausę Baltarusijos TSR Pariečės rajonui ir Rodūnios rajonui, buvo priskirti Lietuvos TSR. Oficialiai Rudnios valsčius LTSR įsteigtas tų pat metų vasario 17 d. iš buvusių pietinių Varėnos valsčiaus ir šiaurinių Užubalio valsčiaus žemių. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Varėnos rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1949-01-01  || 331 || || || 5 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Šaltiniai 

LDK valsčiai
Alytaus apskrities valsčiai
Gardino apskrities valsčiai
Varėnos apskrities valsčiai
Priekulės valsčius

Priekulės valsčius () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje, į pietus nuo Klaipėdos. Centras – Priekulė.

Istorija 

Minimas 1736 m. Valsčius sudarytas XVIII a. pradžioje išskaidžius Klaipėdos valsčių.

XIX a. įkurtas 1874 m. birželio 4 d. 1939 m. pavasarį dalis Priekulės valsčiaus perduota Dituvos valsčiui.

Priekulės valsčius Lietuvos TSR priskirtas 1945 m. sausio 28 d. 1947 m. prijungti Dituvos valsčius, Meželių valsčius, Poškų valsčius ir Vilkyčių valsčius. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Priekulės rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1949-01-01  || 230 || || || 9 apylinkės  ||
|}

Suskirstymas

Šaltiniai 

Klaipėdos apskrities valsčiai
Benekainių valsčius

Benekainių valsčius (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų pietų Lietuvos ir Baltarusijos teritorijoje. Centras – Benekainys.

Istorija 

Valsčius įkurtas XIX a. 1926 m. liepos 1 d. prie jo prijungta dalis Dieveniškių valsčiaus,  1929 m. balandžio 11 d. – dalis Mackiškių valsčiaus, o dalis Benekainių valsčiaus priskirta Varanavo valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 2599 || 239 kiemai  || || 42
|-
| 1874 m. || || 2840 || 240 kiemų  || 4 seniūnijos || 39
|-
| 1880 m. || || 3358 || 237 kiemai  || 4 seniūnijos || 39
|-
| 1885 m. || || 3448 || 237 kiemai  || 4 seniūnijos || 40
|}

Vadovai 
 M. Šarka, viršaitis nuo 1884 m.

Suskirstymas

Gyvenvietės 

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

 Bajorai (Баяры), k.
 Balčininkai (Бальценікі), plv.
 Baltininkėliai (Бальцінікелі), k.
 Barčiai (Борці), plv.
 Bazyliai (Базылі), k.
 Belažiškės (Белажышкі), k.
 Benekainys (Беняконцы), k.
 Biryliai (Бірылы), vs.
 Braželcai (Бражэльцы), kolonija
 Čyžiauskas (Чыжэўск), k.
 Didysis Pašalčis (Пасольч Вялікая), okolica
 Gaičiūniškės (Гайцюнішкі), plv.
 Juodkiškės (Ёдкішкі), plv.
 Kaniūkai (Канюхі), dv.
 Kaniūkai (Канюхі), k.
 Kantrymauščyna (Кантрымаўшчына), k.
 Kiemeliai (Кямелі), k.
 Kletkeninkai (Клеткенікі), k.
 Kulkiškės (Кулькішкі), k.
 Kuodžiai (Кодзі), k.
 Laučiai (Лоўцы), k.
 Lentiškės (Лянцішкі), k.
 Liubartai (Любарты), k.
 Lozoriškės (Лазарышкі), k.
 Luščykai (Лушчыкі), k.
 Makniūnai (Махнюны), k.
 Mažasis Pašalčis (Посольч Малая), k.
 Mikantonys (Мікантаны), k.
 Mirampolis (Мірампаль), plv.
 Muklediškės (Мухлядзішкі), k.
 Padegučiai (Падягуці), k.
 Padvariškės (Падварышкі), k.
 Puščia (Пушча), k.
 Ramučiai (Рамуці), k.
 Sakalenščina (Сакаленшчына), plv.
 Senieji Benekainys (Беняконі Старыя), plv.
 Stanišiai (Станішы), k.
 Stilgūnai (Сцілгуны), k.
 Svyliai (Свілы), k.
 Taureliai (Таўрэлі), k.
 Tauzginėnai (Таўзгіняны), k.
 Tauzginėnai (Таўзгіняны), okolica
 Užubalis (Забалаць), k.
 Varanavas (Воранаў), plv.
 Vilkiškės, plv.
 Vizgirdai (Візгірды), k.
 Zelvidorai (Зэльвідоры), okolica
 Žygiai (Жыгі), k.
</div>

Šaltiniai 

Eišiškių apskrities valsčiai
Lydos apskrities valsčiai
Briedlaukis

Briedlaukis – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras.

Saugomas Imbrado ąžuolas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Vyželiai

Vyželiai – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Salako, šalia Ažvinčių–Minčios girios ir Pratkūnų geomorfologinio draustinio. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias , atšakos į Gatelius, Gulbinę. Kaime stovi tautodailės paminklas – stogastulpis (1990 m. pastatytas Juozo Verzos – sunykusio XIX a. stogastulpio kopija).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Jašiūnų valsčius

Jašiūnų valsčius – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Jašiūnai.

Istorija 

Įkurtas prasidėjus II pasauliniam karui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Šalčininkų rajonui (9 apylinkės) ir Vilniaus rajonui (3 apylinkės).

|-
| 1949-01-01  || 272 || || || 12 apylinkių  ||
|}

Suskirstymas

Šaltiniai 

Eišiškių apskrities valsčiai
Vilniaus apskrities valsčiai