Liepos 9

Liepos 9 yra 190-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 191-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 175 dienos.

Informacija

Šventės 
 Argentina – Nepriklausomybės diena.

Vardadieniai 
Algirdas – Algirdė – Leonardas – Veronika

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1384 – Vytautas susitaikė su Jogaila, sudegino tris kryžiuočių pilis ir grįžo į Lietuvą;
 1939 – atidarytas Žemaičių plentas;
 1988 – Vingio parke įvyko šimtatūkstantinis Sąjūdžio mitingas;
 2009 – LITEXPO rūmuose atidaryta šiuolaikinio meno mugė ARTVILNIUS'09.

Gimimo dienos 
 1874 m. – Stanislava Jakševičiūtė-Venclauskienė, pirmoji profesionali lietuvių aktorė, režisierė, visuomenės ir kultūros veikėja, užaugino ir išauklėjo daugiau kaip šimtą našlaičių ir beglobių vaikų (m. 1958 m.).
 1906 m. – Jonas Dženkaitis, Lietuvos karo lakūnas, 1941 m. Birželio sukilimo dalyvis (m. 1941 m.).
 1912 m. – Otilija Kaluževičienė, Lietuvos cirko artistė.
 1913 m. – Vladislovas Mikučianis, Lietuvos architektas (m. 2000 m.).
 1925 m. – Jonas Šiožinys, poetas, prozininkas (m. 1987 m.).
 1932 m. – Paulius Jasiukonis, JAV lietuvių kinematografininkas, teatralas (m. 2008 m.).
 1934 m. – Juozas Janonis, Lietuvos ir Trakų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1937 m. – Rimantas Zdanavičius, choro dirigentas ir pedagogas.
 1938 m. – Daiva Mongirdaitė-Ričardson, JAV lietuvių operos dainininkė.
 1940 m. – Antanas Bartkevičius, Lietuvos astronomas, profesorius, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 1941 m. – Petras Vailionis, choro dirigentas ir pedagogas.
 1943 m. – Rimantas Krupickas, Lietuvos geografas, fizinių mokslų daktaras, žygeivių judėjimo Lietuvoje pradininkas, Tautinio ąžuolyno iniciatorius, Jaunųjų Geografų Mokyklos įkūrėjas (m. 2009 m.).
 1949 m. – Nijolė Bartkevičienė, gydytoja, Lietuvos ir Akmenės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1950 m. – Alvydas Butkus, Lietuvos kalbininkas, VDU Letonikos centro vadovas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras, docentas.
 1951 m. – Zenonas Vegelevičius, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.
 1955 m. – Steponas Vaičikauskas, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 1958 m. – Virginija Kristinaitienė, Lietuvos ir Akmenės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1959 m. – Antanas Ivanauskas, Lietuvos ir Kauno miesto ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 1962 m. – Aloyzas Kveinys, Lietuvos šachmatininkas.
 1969 m. – Lilija Veršicka, Lietuvos ir Šalčininkų rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 1991 m. – Vilius Kazlauskas, Lietuvos krepšininkas, Mažeikių „Mažeikiai“ krepšinio komandos žaidėjas.

Mirtys 
 1941 m. – Kazys Gumbelevičius, Lietuvos draudžiamosios lietuvių spaudos platintojas (g. 1859 m.).
 1962 m. – Juozas Gaubas, vargonininkas, dirigentas, chorvedys, pedagogas, kompozitorius (g. 1879 m.).
 1963 m. – Jonas Jakaitis, smuikininkas, orkestro ir choro dirigentas, pedagogas (g. 1883 m.).
 1979 m. – Raimundas Liormanas, Lietuvos karinis veikėjas, Lietuvos kariuomenės pulkininkas (g. 1892 m.).
 1986 m.:
 Pranas Jucaitis, Lietuvos chemikas, visuomenės veikėjas (g. 1896 m.).
 Vaclovas Pocius, muzikos mokytojas ir chorvedys (g. 1920 m.).
 1993 m. – Janina Lašienė-Mackevičaitė, Lietuvos gydytoja patologoanatomė, medicinos mokslų daktarė. Patologinės anatomijos viena pradininkių Lietuvoje (g. 1897 m.).
 2002 m. – Leiba Lipšicas, Lietuvos kraštotyrininkas, žydų bendruomenės veikėjas (g. 1925 m.).
 2009 m. – Vilma Čiplytė, Lietuvos kultūrologė, folkloristė, liaudies muzikos atlikėja (g. 1969 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1540 – Anglijos karalius Henrikas VIII anuliavo savo santuoką su Klevė kunigaikštyte Ana.
 1701 – Savojos princas Eugenijus pradėjo Ispanijos paveldėjimo karą.
 1816 – San Migel de Tukumano kongresas Nepriklausomybės rūmuose paskelbė Argentinos nepriklausomybę nuo Ispanijos.
 1943 – Sąjungininkų kariuomenė išsilaipino Sicilijoje (Operacija Husky).
 1984 – žaibas trenkė į Jorko Minsterį – didžiausią Anglijos gotikinę bažnyčią. Kilęs gaisras sudegino stogą, bet svarbiausios vertybės nenukentėjo.

Gimimo dienos 
 1578 m. – Ferdinandas II, 1619–1637 m. Šventosios Romos imperijos imperatorius, Austrijos erchercogas, 1590–1637 m. Štirijos (Vidinė Austrija) kunigaikštis, 1617–1619 ir 1620–1637 m. Čekijos karalius, 1618–1625 m. Vengrijos karalius (m. 1637 m.).
 1858 m. – Franz Boas, antropologas, lingvistas, amerikiečių antropologinės mokyklos pradininkas („amerikietiškosios antropologijos tėvas“) (m. 1942 m.).
 1879 m. – Fridrichas Adleris, fizikas teoretikas, žurnalistas, Austrijos politinis veikėjas, subjektyviojo idealizmo šalininkas (m. 1960 m.).
 1894 m. – Piotras Kapica, rusų fizikas, Nobelio fizikos premijos laureatas (m. 1984 m.).
 1928 m. – Jurijus Ozerovas, žymus Rusijos krepšininkas ir treneris (m. 2004 m.).
 1935 m. – Vilemas Frederikas Doizenbergas, Nyderlandų ekonomistas, pirmasis ECB prezidentas (1998–2003) (m. 2005 m.).
 1944 m. – Glenas Kukas, amerikiečių fantastikos rašytojas.
 1945 m. – Dean Ray Koontz, amerikiečių rašytojas.
 1946 m. – Bon Scott, australų hard rock grupės AC/DC vokalistas ir dainų žodžių autorius, 1974 m. pakeitęs pirmajį grupės vokalistą Dave Evans. Grupei priėmus Bon Scott, AC/DC reitingai greitai pakilo. Vienas žymiausių Bon Scott kūrinių yra daina Highway to Hell, išleista prieš pat Bon Scott mirtį (m. 1980 m.).
 1947 m. – Orenthal James Simpson, amerikiečių futbolo žaidėjas ir aktorius.
 1950 m. – Viktoras Fedorovičius Janukovičius, Ukrainos politinis ir visuomeninis veikėjas, ketvirtasis Ukrainos Prezidentas nuo 2010 m. Regionų partijos vadovas, valstybės ministras pirmininkas 2002–2005 ir 2006–2007 m.
 1951 m. – Maris Gailis, Latvijos politikas.
 1956 m. – Thomas Jeffrey „Tom“ Hanks, JAV aktorius, prodiuseris, režisierius, 2 kartus Oskarų premijos laureatas.
 1959 m. – D. H. Peligro, amerikiečių būgnininkas, geriausiai žinomas kaip antrasis grupės „Dead Kennedys“ būgnininkas, grojęs grupėje nuo 1981 iki jų išsiskyrimo 1986 m. (m. 2022 m.).
 1968 m. – Paolo Di Canio, Italijos futbolininkas, dabar žaidžiantis Serijoje C2, Romos „Cisco“ klube.
 1977 m. – Edvinas Silavniekas, latvių ledo ritulininkas – vartininkas. 2006 m. jis žaidžia Latvijos ledo ritulio lygos klube ASK/Ogre. Latvijos rinktinės sudėtyje jis dalyvavo 1995 m. Europos jaunių čempionate, per 5 varžybas vidutininiškai rungtynėse įmušė 1,88 įvarčius.
 1978 m. – Jaka Lakovičius, Slovėnijos krepšininkas rungtyniaujantis Barselonos „Wintherthur FCB“ komandoje.
 1981 m. – Li Čun-Su, futbolininkas, Pietų Korėjos rinktinės ir Saudo Arabijos Al-Nassr klubo puolėjas.
 1985 m.:
 Ešlis Simonas Jongas, futbolo klubo Birmingemo „Aston Villa“ kairysis saugas iš Jungtinės Karalystės. Ešlis Jongas turi jaunesnį brolį Luisą, žaidžiantį Watford futbolo klube.
 Mirza Begic, krepšininkas žaidžiantis Kauno „Žalgirio“ komandoje. Gimė Bosnijoje ir Hercogovinoje, tačiau turi Slovėnijos piliečio pasą.
 1990 m. – Rafael Pereira da Silva, brazilų futbolininkas, žaidžiantis Manchester United klube. Dažniausiai rungtyniauja dešiniojo gynėjo pozicijoje, tačiau taip pat gali žaisti ir dešiniuoju saugu.

Mirtys 
 68 m. – Neronas, Romos imperatorius (nuo 54 m.) iš Julijų Klaudijų dinastijos (g. 37 m.).
 630 m. – Šarbarazas, Persijos generolas, Eran Spahbodo rango, tarnavęs Sasanidų valdovui Khosrau II (590–628 m.).
 1850 m.:
 Báb, babizmo pradininkas ir vienas iš trijų pagrindinių Bahajų tikėjimo asmenybių (g. 1819 m.).
 Zakarijus Teiloras, JAV politikas, 12-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas (ėjęs pareigas 1849–1850 m.), karininkas (g. 1784 m.).
 1856 m. – Amadėjus Avogadras, italų fizikas, Turino Mokslų Akademijos narys. A. Avogadras laikomas molekulinės medžiagos teorijos kūrėju (g. 1776 m.).
 1932 m. – Kingas Kempas Džiletas, amerikiečių išradėjęs, pirmasis užpatentavęs skutimosi peiliukus (g. 1855 m.).
 1947 m. – Liucjanas Želigovskis, lenkų karo veikėjas, generolas, tautinis didvyris (g. 1865 m.).
 1999 m. – Džeimsas Leonardas Farmeris jaunesnysis, pilietinių teisių aktyvistas, Amerikos pilietinių teisių judėjimo lyderis (5,6 ir 7 amžiaus dešimtmečiuose), 1961 metų kelionės už laisvę iniciatorius ir organizatorius. Tai galiausiai leido desegruoti JAV tarp valstijų kursuojančius autobusus (g. 1920 m.).

Nuorodos 

Liepa