joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Lisiškė I

Lisiškė I – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Griškiškės. 

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 1921 m. surašymo duomenimis čia gyveno 11 lenkai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Lisiškė II

Lisiškė II – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Griškiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Litvinai (Skuodas)

Litvinai – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 7 km nuo Lenkimų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Liubartai

Liubartai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Ramygalos, prie kelio .

Etimologija 

Kaimo pavadinimas tikriausiai yra asmenvardinis vietovardis, kadangi žmonių pavarde Liubartas čia gyventa dar XX a. viduryje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Liubiškiai

Liubiškiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kunigiškių. Marijampolės miškų urėdijos Pajevonio girininkijos būstinė.

Gyventojai

Nuorodos 
 Lubiszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom V, psl. 419 (lenk.)

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Liudgarda

Liudgarda – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Dubingių. Dubingių girininkija (Utenos miškų urėdija).

Etimologija 

Kaimo pavadinimas yra asmenvardinis vietovardis, sietinas su senovės germanų moterišku vardu Ludgarda.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Liūlinė

Liūlinė – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Švenčionėlių, Labanoro girioje, prie Vilniaus–Turmanto geležinkelio, abipus Žeimenos upės. Praeina kelias . Aukštagirio girininkija (Švenčionėlių miškų urėdija). Kaime rastas Liūlinės II pilkapynas, aplink – ištisi pilkapių plotai.

Istorija 
Iki 2015 m. turėjo viensėdžio statusą.

Gyventojai 

Žymūs žmonės
Kaime 1947 m. gimė Andrius Baranauskas, Lietuvos komjaunimo, partinis, politinis bei visuomenės veikėjas.

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Liveikiai

Liveikiai – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Leliūnų.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Lyvoniškiai

Lyvoniškiai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kražių.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Lizdeikiai (Pakruojis)

Lizdeikiai – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 12 km nuo Pakruojo.

Gyventojai

Žymūs žmonės
 Lizdeikiuose 1898 m. lapkričio 19 d. gimė teisininkas, savivaldybininkas, Lietuvos karinis ir politinis veikėjas Petras Linkevičius.

Šaltiniai 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
Ližiškės

Ližiškės – Vilniaus miesto dalis ir kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Kairėnų. Vakarinė gyvenvietės dalis priklauso miestui, rytinė – rajonui. Pietuose ribojasi su Paliuliškėmis, iš kitų pusių supa laukai ir miškai.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Vilniaus miesto dalys
Lobiškiai

Lobiškiai – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Alvito, prie kelio , šalia Paežerių ežero, sodų bendrijų centre.

Yra kempingas, kavinė, tiltelis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Lobos

Lobos – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Džiugų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lopai (Radviliškis)

Lopai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km šiauriau Baisogalos, šalia kelio  ir geležinkelio Vilnius–Klaipėda. Į rytus nuo kaimo auga Pakiršinio miškas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Lopuose 1938 m. liepos 29 d. gimė veterinarijos gydytojas, biomedicinos mokslų daktaras Virgilijus Citvaras.

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Lozoriškės

Lozoriškės – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km nuo Buivydžių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Lugariškis

Lugariškis – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 20 km nuo Obelių, šalia Lietuvos ir Latvijos valstybės sienos. Šalia kaimo auga Lugariškio miškas, įsteigas Samanų telmologinis draustinis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Lūgnaliai

Lūgnaliai – kaimas Kretingos rajono savivaldybės pietrytinėje dalyje, 16 km į pietryčius nuo Kartenos ir 5 km į pietvakarius nuo Kalniškių.

Istorija 
Įsikūręs prie uždurpėjusios Tyro pelkės ir senojo Kartenos-Budrių-Kulių kelio.
 
Prie Tyro pelkės rastas akmeninis kirvis liudija, kad žmonės čia gyveno jau prieš trejetą tūkstančių metų.

Kaimui pradžią davė apie XIX a. pradžią įkurtas Lūgnalių palivarkas, priklausęs Šateikių grafų Pliaterių Aleksandravo dvarui. Ariamų palivarko žemių pakraštyje XIX a. susiformavo Lūgnalių užusienis, kuriame 1846 m. gyveno 4 baudžiauninkų šeimos. Baudžiavą panaikinus, dirbamą žemę valstiečiai išsipirko. Dalį žemės nusipirko gretimo Anužių kaimo valstietis Kazys Vosylius.

1923 m. Lūgnalių kaime buvo 4 ūkiai. Daugiausia žemės valdė ūkininkas Skridaila.

Po karo duris atvėrė Lūgnalių pradinė mokykla, kurią lankė Anužių, Drungilų ir kitų gretimų kaimų vaikai. 1951–1956 m. joje mokytojavo Getrūda Baltmiškienė. 1958 m. mokykla buvo nukelta į Anužių kaimą.

Kaimo pakraštyje prie Tyro durpyno stūkso kalva, vadinama Lūgnaliu pilale.

Gyventojai

Šaltiniai 

Irena Šeškevičienė. Gyvenimas prie raistų ir akivarų. – Pajūrio naujienos, 2009,spal. 16

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Lukiškis (Kaišiadorys)

Lukiškis (anksčiau Lumiškės)) – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Kruonio, prie Slimino miško ir kelio .

Istorija 

Lukiškio užusienis su 22,71 dešimtinės žemės minimas 1848 m. valstybinio Kruonio dvaro inventoriuje. 1935 m. išskirstė į vienkiemius.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lukna (Anykščiai)

Lukna – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skiemonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lukošiškiai (Anykščiai)

Lukošiškiai – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kurklių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lukšiai (kaimas)

Lukšiai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, greta Lukšių miestelio.

Gyventojai

Išnašos 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Lumbeliai

Lumbeliai – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 12 km nuo Linkuvos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pakruojo rajono savivaldybės gyvenvietės
Maciūnai (Šalčininkai)

Maciūnai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Butrimonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mackiškės (Dainava)

Mackiškės – buvęs kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Dainavos.

Istorija 
2016 m. kaimas panaikintas prijungiant prie Gilviniškių, Pajuodupio ir Užuklonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mačiuliškės (Lavoriškės)

Mačiuliškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Lavoriškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Irena Vasinauskaitė

Irena Vasinauskaitė-Končiuvienė (g. 1958 m. liepos 31 d. Šiauliuose) – Lietuvos žurnalistė, Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio veikėja, kraštotyrininkė.

Biografija 
1975 m. baigė Šiaulių Juliaus Janonio vidurinę mokyklą, studijavo žurnalistiką Vilniaus universitete, bet nebaigė. Dirbo Dotnuvoje Žemdirbystės mokslinio tyrimo institute, prekybos organizacijose, Šiaulių namų valdyboje. 1988 m. iš šios sovietinės organizacijos pervedimu paskirta Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio Šiaulių miesto tarybos reikalų tvarkytoja. 1988–1990 m. Šiaulių sąjūdžio atsakingoji sekretorė. 1988–1989 m. Šiaulių sąjūdžio laikraščio „Krivūlė“ redaktorė, 1989–1990 m. laikraščio „Savaitės krivūlė“ redaktorė, redaktoriaus pavaduotoja. Visų Šiauliuose 1989–1992 m. vykusių rinkimų Sąjūdžio rinkiminių kampanijų organizatorė. 1993–2002 m. Tėvynės sąjungos narė, TS (LK) Šiaulių Aušros skyriaus pirmininkė, Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių bendrijos valdybos narė. 

2000–2003 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė. 2009 m. viena iš Sąjūdžio pirmeivių klubo organizatorių.

Kraštotyrinė veikla 
Kruopščiai kaupė ir saugojo Atgimimo laikotarpio archyvus. Prasidėjus 1991 m. rugpjūčio pučui visus dokumentus sudėjo į pieno bidoną, užplombavo ir užkasė tik jai ir jos vyrui žinomoje vietoje. Juos atkasė tik po 1998 m. birželio 3 d. Lietuvos Sąjūdžio konferencijos, skirtos Sąjūdžio dešimtmečiui paminėti. Išsaugotų dokumentų pagrindu parengė ir 1998 m. gruodžio pabaigoje 2000 egzempliorių tiražu išleido 670 puslapių knygą „Išsivadavimas. Sąjūdis Šiaulių krašte 1988–1990 metais“. Tokie išsamūs Sąjūdžio archyvai išsaugoti ir paskelbti tik Šiauliuose.

Bibliografija 
 Išsivadavimas. Sąjūdis Šiaulių krašte 1988–1990 metais. Sudarytoja ir straipsnių autorė. Vilnius, Savastis, 1998 m. ISBN 9986-420-21-0

Šaltiniai 

Lietuvos žurnalistai
Šiaulių politikai
Šiaulių sąjūdis
Petras Ruseckas

Petras Ruseckas (1883 m. liepos 20 d. Baubliškių vienkiemyje, Panemunėlio valsčius, Rokiškio apskritis – 1945 m. gruodžio 8 d. Prostornensko lageryje, Džezkazgano sritis, Kazachstanas) – Lietuvos knygnešys, visuomenės veikėjas, Nepriklausomybės kovų dalyvis.

Biografija 
1896 m. su tėvais apsigyveno Maladečine, 1897 m. persikėlė į Rygą. 1898–1901 m. jūrininkas Odesoje. Gabeno draudžiamą spaudą, dalyvavo lietuvių „Rūtos“ draugijos veikloje. 1904 m. pašauktas į kariuomenę, 1905 m. dezertyravo ir slapstėsi. 1905 m. revoliucijos ir Didžiojo Vilniaus Seimo dalyvis.

Drauge su E. Galvanausku ir J. Gabriu įsteigė Lietuvos valstiečių sąjungą, rengė jos įstatus.  1906 m. sausio 5 d. suimtas netoli Kauno, pusę metų kalintas Kalvarijos kalėjime. 1908 m. bandė stoti į Peterburgo universitetą, bet vėl areštuotas, 1908–1911 m. kalintas Peterburgo ir Naugardo kalėjimuose. 1911 m. Vilniuje dirbo laikraščio „Lietuvos ūkininkas“ redakcijoje.

Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui pašauktas į kariuomenę. 1915 m. liepos 1 d. pateko į vokiečių nelaisvę. Joje buvo iki 1918 m. spalio 2 d. 1918 m. pabaigoje grįžo į Lietuvą ir tapo Lietuvos kariuomenės savanoriu, Krašto apsaugos ministerijoje suorganizavo literatūros skyrių, jo viršininkas.

1920 m. gegužės 15 d. – 1922 m. lapkričio 13 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas V (Panevėžio) rinkimų apygardoje. Priklausė Lietuvos valstiečių sąjungos frakcijai. 

1922 m. pabaigoje grįžo į kariuomenę. 1922 m. vienas iš Lietuvių rašytojų ir žurnalistų sąjungos steigėjų. 1922–1925 m. žurnalo „Karys“ redaktorius. 1925 m. išėjo į atsargą. 1933 m. Kauno miesto savivaldybės socialinės apsaugos skyriaus vedėjas ir miesto tarybos narys. Dalyvavo įvairių organizacijų veikloje. 1940 m. gegužę apsigyveno Vilniuje.

1941–1944 m. dirbo antikvariato knygyne. 1944 m. gruodžio 14 d. NKVD areštuotas, 1945 m. balandžio 18 d. nuteistas kalėti dešimčiai metų, bet gruodžio 8 d. mirė Džezkazgano srities Prostornensko lageryje. 

Periodinėje spaudoje pradėjo bendradarbiauti 1903 m. Bendradarbiavo leidiniuose „Mūsų žinynas“, „Lietuvos ūkininkas“, „Jaunimas“, „Vilniaus žinios“, „Viltis“, „Kardas“. Rašė lietuvių ir lenkų kalba.

Bibliografija 
 Prisikels, apysaka, 1907 m.
 10 metų spaudos paminėjimas, su K. Griniumi, 1914 m.
 Į laisvę, 1919 m.
 Žemaitė, 1922 m.
 Knygnešys, parengė ir suredagavo, 2 t., 1926–1928 m., 1938 m.
 Pasaulio lietuviai, 1935 m.
 Baudžiava, 1936 m.
 Savanorių žygiai, 2 t., 1937 m.
 Lietuva Didžiajame kare, 1939 m.

Įvertinimas 
Pavardė įrašyta Knygnešių sienelėje.

Šaltiniai

Literatūra 
 Ruseckas Petras. Trumpos Steigiamojo Seimo narių biografijos su atvaizdais. – Klaipėda, 1924. – p. 50.
 Ruseckas Petras. Lietuvių enciklopedija. – Boston, 1961. – t. 26, p. 140.
 Stakeliūnaitė D., Ruseckas Petras. Lietuvos Steigiamojo Seimo (1920–1922 metų) narių biografinis žodynas, sud. A. Ragauskas, M. Tamošaitis. – Vilnius, 2006. – p. 323–327.

Knygnešiai
Seimo atstovai
Didžiojo Vilniaus Seimo atstovai
Lietuvos rašytojai
Lietuvos redaktoriai
Kauno politikai
Magdeliava

Magdeliava – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, netoli Turgelių.

Gyventojai

Išnašos 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Magunkos

Magunkos – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rimšės. 

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Maižiškiai

Maižiškiai – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Žaiginio, prie Luknės intako Duburių upelio. Praeina vieškelis . Toliau juosia Žaiginio miškas.

Istorija 
1950–1954 m. Maižiškių apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Raseinių rajono savivaldybės gyvenvietės
Majakas

Majakas – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Butrimonių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Majoriškiai

Apie kaimą Klausučių seniūnijoje žr. Majoriškiai (Klausučiai).

Majoriškiai – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Vilkaviškio, prie kelio .

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Majoriškiuose 1898 m. rugsėjo 24 d. gimė karinis veikėjas, pulkininkas Vincas Jasulaitis.

Šaltiniai 

Vilkaviškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Makariškė

Makariškė – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Noragėlių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Maksvyčiai

Maksvyčiai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Noriūnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
2010 m. Pasaulio jaunimo lengvosios atletikos čempionatas

2010 m. Pasaulio jaunimo lengvosios atletikos čempionatas – 13-asis tarptautinės lengvosios atletikos federacijos rengiamas jaunimo amžiaus geriausių pasaulio lengvaatlečių varžybos. Čempionatas vyko Monktone, Kanadoje. Tai jau antrasis čempionatas rengtas šioje šalyje. Varžybas oficialiai atidarė Kanados ministras pirmininkas Stephen Harper ir sporto ministras Gary Lunn.

Medalių lentelė

Rezultatai

Vyrai

Moterys

Lietuva čempionate 
Lietuvai čempionate atstovavo keturi sportininkai:

Nuorodos 
Oficiali svetainė 

2010 sporte
Lengvosios atletikos čempionatai
Jaunimo sportas
Jungtinių Tautų Bendroji klimato kaitos konvencija

Jungtinių Tautų Bendroji klimato kaitos konvencija arba sutrumpintai UNFCCC – tarptautinė sutartis, kuria siekiama, kad šiltnamio dujų kiekis atmosferoje būtų stabilizuotas klimato kaitos nesukeliančiame lygyje. Konvencija buvo pateikta pasirašymui 1992 m. birželį vykusios Jungtinių Tautų Aplinkos ir plėtros konferencijos metu, o įsigaliojo 1994 metų kovo 21 d. Sutartis yra sulaukusi visuotinio palaikymo, 2012 m. sausį ją buvo ratifikavusios 196 šalys.

Pati konvencija nenustato valstybėms šiltnamio dujų išmetimo apribojimų ir neturi jas kontroliuojančių mechanizmų. Tačiau sutartis gali būti atnaujinama prie jos pridedant šias funkcijas atliekančius protokolus, kurie ratifikuojami atskirai nuo pačios konvencijos. Šiuo metu pagrindinis atnaujinimas yra Kioto protokolas, nustatantis reikalavimus išsivysčiusioms šalims 2008-2012 m. laikotarpiu.

Konvenciją pasirašiusių šalių atstovai nuo 1995 m. kasmet dalyvauja Šalių Konferencijose, kuriose priimami nauji susitarimai ir sutarties papildymai.

Šalių skirstymas 

Konvencija šalis nares skirsto į tris kategorijas:
 Pirmojo priedo (40 valstybių) - išsivysčiusios ir pereinančios prie rinkos ekonomikos šalys, iš kurių reikalaujama šiltnamio dujų išmetimo mažinimo;
 Antrojo priedo (23 valstybės) - išsivysčiusios šalys, teikiančios paramą besivystančioms;
 Besivystančios - likusios valstybės, kurioms netaikomi reikalavimai.

Šalių Konferencija 

Šalių Konferencija yra konvencijos įsteigtas aukščiausias valdymo organas, užtikrinantis jos įgyvendinimą. Konferencijos vyksta kasmet nuo 1995 metų skirtingose pasaulio vietose, paprastai metų gale – lapkričio-gruodžio mėnesiais.

Lig šiol vykusios konferencijos:

Kita informacija 
 Kioto protokolas
 Visuotinis atšilimas
 Šiltnamio dujos

Nuorodos 

 Konvencijos tekstas: lietuvių k., anglų k.
 Oficialus konvencijos puslapis

Išnašos 

Klimato kaitos teisė
Tarptautinės aplinkos apsaugos sutartys
Jungtinių Tautų konvencijos
Maldabūdis

Maldabūdis – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Šilavoto, prie kelių  ir  sankirtos.

Gyventojai 

Žymūs žmonės
 Gintautas Kovalčikas (g. 1947 m. liepos 1 d.), miškininkas, buvęs Lietuvos miškų ministras, viceministras.

Šaltiniai 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Maldanėnai

Maldanėnai – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ceikinių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Maldeniai (Telšiai)

Maldeniai – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Tryškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Telšių rajono savivaldybės gyvenvietės
Maldžiūnai

Maldžiūnai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Alksniupių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Malkėstas (Molėtai)

Malkėstas – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Mindūnų. Stūkso Malkėsto piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Molėtų rajono savivaldybės gyvenvietės
Maloniškiai

Maloniškiai – kaimas šiaurės vakarinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 6 km į šiaurės rytus nuo Darbėnų, prie kelio Darbėnai–Skuodas.

Per kaimą teka Narštupis, o į vakarus ir šiaurės vakarus – Kulšės upelis.

Geografija

Istorija 
XVI–XVIIa. Auksūdžio žemių šiaurės vakarinėje dalyje susiformavo Maloniškių vienkiemis. 1756 metų kovo 2 d. Palangos seniūnijos inventoriuje minimas Nausėdų kaimas ir jam priklausanti Maloniškių seda (obrąb Maloniszki) kurioje gyveno Stanislovas Skripka (Stanislaw Skripkowski) tikėtina su savo šeima.  1780 m. buvo 2 sodybos. Po baudžiavos panaikinimo įsteigus luominę valstiečių savivaldą, nuo 1861 m. Maloniškiai priklausė Nausėdų kaimo bendruomenei, o apie 1915–1919 m. tapo savarankišku kaimu, kuriame 1923 m. buvo 6 ūkiai.

1949 m. į Krasnojarsko kraštą buvo ištremta 8 asmenų Prano Petreikio (mirė tremtyje) šeima ir Juozas Jurgutis su 2 seserimis. P. Petreikio sodybos tvartus Darbėnų valsčiaus tarybos vykdomasis komitetas nusprendė nugriauti ir pervežti Darbėnų gaisrinės statybai.

Likę ūkininkai su šeimomis buvo priversti įstoti į Liudo Giros kolūkį, kuris vėliau prijungtas prie Darbėnų kolūkio.

Po melioracijos kaime beliko pora sodybų, kurios buvo priskirtos Auksūdžiui, o Maloniškiai 1986 m. Lietuvos TSR Aukščiausiosios tarybos prezidiumo nutarimu išbraukti iš gyvenamųjų vietovių apskaitinių duomenų.

Kaimo pavadinimą susigrąžino XX a. pabaigoje tėviškėje įsikūręs ūkininkas Juozas Gadeikis, kuris su žmona per 2001 m. surašymą buvo vieninteliai Maloniškių gyventojai. Likusi kaimo dalis su 2 sodybomis oficialiai tebepriklauso Auksūdžiui.

Gyventojai

Kultūros paveldas 
 Kaimo žemių pietvakariniame pakraštyje, Ramoniškių miške stūkso mitologinis Velnio akmuo, kuris oficialiai priskiriamas Auksūdžiui.
 Liaudies buities muziejuje eksponuojami 1970–1971 m. iš Maloniškių perkelti 1858–1865 m. statyti pasiturinčio žemaičio troba ir klėtis.
 Ties kelio į Maloniškius ir kelio Darbėnai–Skuodas kryžkele stovi kryžius kaimui atminti (meistras Tomas Mockus, Auksūdys, apie 1993 m.).

Šaltiniai

 Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai // Švyturys (Kretinga) – 1992, rugpjūčio 19

Nuorodos
 Danutė Paulikienė. Darbėnų apylinkės architektūriniai, archeologiniai ir gamtos paminklai. - Darbėnai, 2007. - L. 71

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mamiai

Mamiai – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Liepgirių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Mančiai (Kelmė)

Mančiai – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurę nuo Lupikų, prie kelio . Piečiau kaimo auga Raudsparnės miškas, rytinėje pusėje įrengti keturi Mančių tvenkiniai. Plėtojama žuvininkystė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kelmės rajono savivaldybės gyvenvietės
Maneitai

Maneitai – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Pakalniškių.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Maneituose 1920 m. sausio 29 d. gimė Lietuvos inžinierius, aviamodeliuotojas, aviakonstruktorius, išradėjas, biologas Petras Motiekaitis.

Šaltiniai 

Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Po. Gyvenimo

Po. Gyvenimo () - 2010 m. JAV psichologinis siaubo filmas.

Siužetas 

Jauna mokytoja Ana susipyksta su vaikinu ir patenka į autoavarija. Po autoavarijos ji atsibunda laidojimo namuose, kur jos kūnas ruošiamas laidotuvėms. Tačiau, kadangi ji gali kalbėtis su laidojimo namų darbuotoju, kuris ja ruošia laidotuvėms, jai sunkiai pavyksta suprasti ji mirusi ar gyva ... Tuo abejoja ir jos vaikinas, kuris vis siekia ją pamatyti ...

Aktoriai

siaubo filmai
2010 filmai
Mankevičiai

Mankevičiai – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Pabarės, prie Maltupio ištakų.

XIX a. pab. šlėktų okolica Lydos apskrityje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mankuviškės II

Mankuviškės II – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kruonio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Manteliai

Manteliai – buvęs kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Daugėlaičių.

Istorija

Panaikintas 2014 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panaikintos Radviliškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Mantinionys

Mantinionys – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Musninkų.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 Algirdas Grigaravičius, „Mantinionių kaimas 1921–1944 m.“, Voruta, 2020 m. rugsėjis, Nr. 3 (869), p. 57–62.

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mantotai

Mantotai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Dubičių (praktiškai susiliejęs), prie kelio . Šalia kaimo telkšo ežeras Tabalis (su pelkėmis) ir nedidelis tvenkinys. Mantotuose yra Dubičių Aleksandro Barausko pasienio užkarda.

Istorija 
XIX a. pab. Mantotai pateko į Lydos apskrities Kaniavos valsčių, Rudnios apylinkę, buvo Kaniavos dvaro valda.

Gyventojai 
Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 79 žmonės, iš kurių 58 užsirašė lietuviais ir 21 lenkais.

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mantvydžiai

Mantvydžiai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Šerkšnėnų.

Gyventojai

Šaltiniai 

 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mantvilai (Visaginas)

Mantvilai – kaimas Visagino savivaldybėje, 7 km nuo Gaidės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Visagino savivaldybės gyvenvietės
2010 m. Vokietijos Grand Prix

2010 m. Vokietijos Grand Prix – vienuoliktasis 2010 m. Formulės 1 sezono etapas. Jis vyko liepos 23-25 dienomis Hockenheimo trasoje.

Kvalifikacija 

 Adrianas Sutilas ir Lucas di Grassi buvo nubausti 5 starto pozicijų bauda dėl pavarų dėžės keitimo.
 Timo Glockas buvo nubaustas dešimties vietų bauda dėl pavarų dėžės keitimo ir 7 pavarų naudojimo penktadienį.

Lenktynės 

 Ferrari ekipa buvo pakviesta po lenktynių pasiaiškinti FIA teisėjams dėl komandinės taktikos naudojimo (kai ji yra uždrausta) – įtarimas kilo, nes Felipe Massa akivaizdžiai praleido savo komandos draugą Fernando Alonso. Po lenktynių Ferrari buvo nubaustas 100.000 $ bauda.

Čempionato įskaitos po Vokietijos GP 

Lenktynininkų įskaita

Komandų įskaita

Pastabos: pateikti tik penki geriausi rezultatai.

Šaltiniai 

Formulės 1 Grand Prix
2010 sporte
Marcinkiškės

Marcinkiškės – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Dainavos. Keliai į Kamičius, Mantviliškes.

XIX a. pab. – kaimas ir palivarkas Lydos apskrityje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mardosai

Apie kaimą Prienų rajone žr. Mardosai (Prienai).

Mardosai – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Varkalių, prie kelio . Į šiaurę nuo kaimo teka Babrungas, piečiau – Minija.

1941 m. birželio mėn. sukilimo metu Jonas Noreika Mardosų kaime buvo suorganizavęs 12 karių grupę dalyvavusią susidūrimuose su raudonarmiečiais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Mardosai (Prienai)

Mardosai – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Balbieriškio.

Gyventojai

Išnašos 

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Margai (Druskininkai)

Margai – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 6 km nuo Raudonikių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Druskininkų savivaldybės gyvenvietės
Margai (Varėna)

Margai – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus Merkinės, prie Gudakiemio–Burokaraisčio keliuko.

Kaimas fiksuotas 2001 m. surašyme, o 2011 m. – nebe (jo nėra ir 1979 m. sąrašuose), nors registrų centro duomenimis jam priskiriamos 2 sodybos.

Gyventojai

Išnašos 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Margavonės

Margavonės – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Leliūnų, prie Ilgio ežero.

Gyventojai

Šaltiniai 

Utenos rajono savivaldybės gyvenvietės
Margiai (Panevėžys)

Margiai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 18 km nuo Piniavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Margiai (Pasvalys)

Margiai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Kriklinių.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Juozas Kavaliauskas (1930–2015) – Lietuvos vargonininkas ir kompozitorius

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Margininkai (Lenkimai)

Margininkai – kaimas vakariniame Skuodo rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, 6 km į pietvakarius nuo Lenkimų, Latvijos pasienyje. Aptiktas Margininkų kapinynas.

Istorija 
Margininkai (Morgieniki) pirmą kartą paminėti 1568 m. Kartu su Žemyte sudarė vieną, Platelių dvarui priklausantį, teritorinį vienetą, kuris pietuose ribojosi su Juodeikiais, šiaurėje – Lenkimais, rytuose – Veriškių miško apyrube.

XVII–XIX a. Margininkai plėtėsi palei Šventąją į pietvakarius, Juodeikių kaimui priklausančioje bendro naudojimo miško ir ganyklų žemėje.

Kultūros paveldas 
 Margininkų senosios kapinės, vadinamos Maro, Marų kapeliais (XVI–XIX a.).

Gyventojai

Šaltiniai 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Margiškiai (Šakiai)

Margiškiai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Grinaičių, prie kelio . Kaimo turizmo sodyba „Margiškių dvaras“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Marijanavas (Varėna)

Marijanavas – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Matuizų, Dainavos girioje, prie kelio Voriškės–Pasgrinda ir šiaurinio Jurgiškių tvenkinio ant Barono upelio kranto. Netoliese aptikti pilkapynai: Jurgiškių pilkapynas ir Pasgrindos pilkapynas.

Iki XX a. pr. buvo Marijanavo palivarkas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Marinava

Marinava – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Surdegio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Anykščių rajono savivaldybės gyvenvietės
Marinka (Lazdijai)

Marinka – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Stebulių.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Lazdijų rajono savivaldybės gyvenvietės
Markiškės (Lavoriškės)

Markiškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, netoli Lavoriškių.

Gyventojai

Išnašos 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčia

Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčia – katalikų bažnyčia Jokūbave (Kretingos rajono savivaldybė), Palangos dekanatas, Telšių vyskupija.

Istorija

1789 m. (vyskupo M. Valančiaus duomenimis – 1778 m.) Jokūbavo dvaro įkūrėjas Jokūbas Ignotas Nagurskis pastatė medinę bažnytėlę (koplyčią), kurios kunigo išlaikymui paskyrė 600 auksinų iš Mišučių dvaro gaunamų kasmetinių pajamų. Ji buvo pašventinta Šv. Kajetono titulu ir tapo Kretingos parapinės bažnyčios filija, kurioje paprastai buvo aukojamos Šv. Mišios, bet neteikiami Krikšto, Santuokos sakramentai bei kiti patarnavimai. Šalia bažnyčios 1793 m. prisiglaudė medinė prieglauda (špitolė), o netoliese buvo įsteigtos kapinės.

1830 m. kunigas kanauninkas Stanislovas Čerskis rašė, kad Jokūbavo bažnytėlė ir kunigo gyvenamasis namas jau pasenę, neremontuojami, o bažnyčios ir kunigo išlaikymui skiriamos lėšos yra labai negausios. Kretingos parapijos klebono ir bernardinų vienuolyno gvardijono tėvo Felikso Rimkevičiaus prašymu vietoje baigiančios sunykti bažnytėlės Jokūbavo dvarininkas Konstantinas Parčevskis 1864 m. pastatė naują bažnyčią, kuri buvo konsekruota Švč. Mergelės Marijos titulu.

XX a. 3-4 dešimtmetyje prie Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčios veikė negausi tretininkų kongregacija, katalikiško jaunimo sąjungos „Pavasaris“, Blaivybės draugijos ir vaikų Angelo Sargo sąjungos kuopos. Pavasarininkai susibūrė 1930 m., o Angelo Sargo vaikų organizacija buvo įkurta 1928 m.. Blaivybės draugijos kuopa ruošė antialkoholinius renginius ir propagavo blaivybę.

1945 m. sausio mėn. baigiantis Antrajam pasauliniam karui bažnyčia sudegė. Jokūbavo gyventojai teisę atstatyti bažnyčią išsikovojo tik prasidėjus Atgimimui. Jos atstatymo projektą parengė kretingiškis architektas Edmundas Giedrimas. 1991 m. gegužės 15 d. Telšių vyskupas Antanas Vaičius pašventino pamatus, ant kurių 1991-1996 m. buvo pastatyta nauja bažnyčia. Ji tinkuoto mūro, vienbokštė, vienanavė.

Šventorių juosia atnaujinta tinkuoto mūro tvora, kurioje priešais bažnyčią įrengti metaliniai, ažūriniai vartai. Priešais bažnyčią dešinėje pusėje stovi 1991 m. pastatytas kryžius Telšių vyskupo A. Vaičiaus apsilankymui atminti, o priešingoje tako pusėje – kryžius Jokūbave 1948 m. žuvusiems partizanams atminti. Už bažnyčios pastatyta baublinė koplytėlė ir 2 kryžiai.

Galerija

Šaltiniai

Nuorodos 

 Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos parapija telsiuvyskupija.lt
 Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčia kretvb.lt

Kretingos rajono bažnyčios
Jokūbavas
Markūnai (Alionys)

Markūnai – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Alionių I.

Gyventojai

Šaltiniai 

Širvintų rajono savivaldybės gyvenvietės
Maršoniškės

Maršoniškės – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Tirylių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Martinava (Varėna)

Martinava – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Senosios Varėnos, 2 km į rytus nuo Druckūnų, Dainavos girios pakraštyje.

Istorija 
XIX a. pab. – palivarkas Trakų apskrityje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Varėnos rajono savivaldybės gyvenvietės
Martyniškės (Turmantas)

Martyniškės – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Smalvų.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Masiauskai

Masiauskai – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Barzdų.

Gyventojai

Žymūs žmonės 

 Stasys Kudirka (1904–1976), gydytojas chirurgas.

Šaltiniai 

Šakių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mateikiškė (Ignalina)

Mateikiškė – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Griškiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mateikiškė (Zarasai)

Mateikiškė – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Matiekai

Matiekai – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Obelių.

Netoliese anksčiau buvo ir Matiekai II.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Matkūnai

Matkūnai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Pušaloto.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Matuliškė

Matuliškė – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kimbartiškės.

Istorija 
XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

Gyventojai

Šaltiniai 

Zarasų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mazgaigalis

Mazgaigalis – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Berčiūnų, prie Liberiškio tvenkinio.

Gyventojai

Išnašos 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Mazgeliškiai

Mazgeliškiai – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šimonių.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Bronė Jėčiūtė-Jacevičiūtė, g. 1919 m. vasario 1 d. Šaltenių kaime, gyveno Mazgeliškių kaimo dvarelyje, dailininkė-tapytoja.

Šaltiniai 

Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Mazurkos

Apie šokį žr. Mazurka.

Mazurkos – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Gubavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažaičiai (Mažeikiai)

Mažaičiai – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 13 km nuo Šerkšnėnų.

Gyventojai

Nuorodos

Šaltiniai 

Mažeikių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažalotė

Mažalotė – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 16 km į šiaurės rytus nuo Pabradės, 0,5 km nuo Meškerinės, Labanoro girios glūdumoje, prie Žeimenos dešiniojo kranto, šalia telkšo ežerai Mažalotė ir Aklutis. Toliau vakaruose – Pabradės poligonas.

Gyventojai

Šaltiniai 

Švenčionių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažeikiai (Vilnius)

Mažeikiai – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Mickūnų, prie Vilniaus–Turmanto geležinkelio ir Mažeikių miško.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažiavos

Mažiavos – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 12 km nuo Varkalių.

Istorija 
1946 m. spalio 1 d. MVD vidaus kariuomenės 354-ojo šaulių pulko kareiviai ir MVD Kretingos apskrities skyriaus stribai kaime apsupo ūkininko Kosto Drungilo sodybą, kurioje buvo 6 Kardo rinktinės Daugvaišo (Kulių) kuopos partizanai. Per susišaudymą žuvo 4 (kuopos vadas Jurgis Burba, Pijus Juzikis, Danielius Petrauskas, Vladas Šipalis), į nelaisvę pateko 2 (Juozapas ir Stanislovas Vasiliauskiai) partizanai, suimtas partizanus rėmęs sodybos savininkas.

Gyventojai

Kultūros paveldas 
 Kardo rinktinės Daugvaišo (Kulių) kuopos partizanų 1946 m. mūšio, žuvimo ir atminimo vieta (paminklas pastatytas 2016 m.).

Šaltiniai 

Plungės rajono savivaldybės gyvenvietės
Kauno aviacijos gamyklos aerodromas

Kauno aviacijos gamyklos (Fredos) aerodromas – karinis aerodromas Lietuvoje, Kauno pietvakarinėje dalyje, Fredoje.

Istorija 
Tarpukaryje Fredoje veikė Karo aviacijos dirbtuvės, kuriose buvo gaminami lietuviški ir remontuojami užsienietiškų konstrukcijų kariniai lėktuvai. Sovietmečiu aerodromo teritorijoje buvo dislokuotas 367-asis atskiras sraigtasparnių pulkas. Jam priklausė 33 daugiatiksliai sraigtasparniai Mi-8 ir 28 sunkieji transportiniai sraigtasparniai Mi-6.

2001 m. gruodžio 17 d. aerodrome atidarytas antrasis Lietuvos kariuomenės Karinių oro pajėgų paieškos ir gelbėjimo postas. Jame budi Lietuvos kariuomenės Aviacijos bazės sraigtasparnių įgulos. Pagrindinės posto užduotys – paieškos ir gelbėjimo darbai virš Lietuvos Respublikos teritorijos ir teritorinių vandenų, taip pat transplantacijai, replantacijai ar mikrochirurginėms operacijoms reikalingų organų ar audinių transportavimas.

2009 m. gruodžio 15 d. Kauno miesto savivaldybės tarybos sprendimu nutarta Lietuvos kariuomenės karinių oro pajėgų Aviacijos bazės Antrąjį paieškos ir gelbėjimo postą iš Aukštosios Fredos perkelti į S. Dariaus ir S. Girėno aerodromo teritoriją, o patį Fredos aerodromą uždaryti. 2016 m. gegužės 20 d. postas oficialiai perkeltas į Aleksoto aerodromą. Nuo 1994 m. iš Antrojo paieškos ir gelbėjimo posto Aukštojoje Fredoje buvo atlikti keli šimtai žvalgybinių skrydžių dingusių žmonių ir teršalų dėmių paieškai, organų transplantacijai, gaisrų gesinimui, ligonių ir kitų asmenų gelbėjimui.

Šaltiniai 

Lietuvos aerodromai
Kauno organizacijos
Antalijos tarptautinis oro uostas

Antalijos oro uostas yra 10 km į rytus nuo Antalijos (Turkija) centro. Per šį oro uostą į prie Viduržemio jūros išsidėsčiusius kurortus (Kemerą, Larą, Kundu, Beleką, Manavgatą, Alaniją) atvyksta didžioji dauguma turistų. Didelis ir šiuolaikinis oro uostas per metus priima beveik 19 mln. keleivių, tarp jų 16 mln. iš tarptautinių reisų.

Oro uoste yra du tarptautiniai ir vienas vietinių reisų terminalas. Remiantis pikinių mėnesių apkrovimu prognozuojama, kad didžiausias oro uosto pralaidumas sudaro 35 mln. keleivių per metus. Oro uostas buvo statomas dvejus metus, o 1998 m. priėmė pirmuosius keleivius.

Turkijos oro uostai
Vytautas Budnikas (1943)

Vytautas Budnikas (1943 m. gruodžio 20 d. Vilniuje – 2019 m.) – Lietuvos gydytojas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.

Biografija 
1966 m. baigė Kauno medicinos institutą. 1995 m. habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.

Nuo 1966 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1998 m. Kauno medicinos universitetas) dėstytojas; nuo 2001 m. profesorius. 1995–1997 m. Sveikatos apsaugos ministerijos sekretorius. Su kitais 1995 m. įkūrė Valstybinę vaistų kontrolės tarnybą, kuriai vadovavo iki 2002 m. Jam vadovaujant atlikti 27 vaistų, gautų pritaikius naujas technologijas, tyrimai, kuriais remiantis į Lietuvos medicinos praktiką įdiegtas somatogenas, bovitocinas (oksitocinas), kalcitrino užžandžių tabletės, nitroperkutenas. Trijų išradimų bendraautoris.

Bibliografija 
 Farmakologija, vadovėlis, vienas autorių, 1983 m., 1986 m.
 Farmakologija ir receptūra, vadovėlis, vienas autorių, 1986 m.
 Farmakologija, žinynas, vienas autorių, 1971 m.

Įvertinimas 
 1987 m. LTSR valstybinė premija

Šaltiniai 

Lietuvos gydytojai
Lietuvos išradėjai
LTSR valstybinės premijos laureatai
Mohammed Farah

Sir Mohammed "Mo" Farah (g. 1983 m. kovo 23 d. Mogadiše) – Somalyje gimęs, bet Jungtinei Karalystei atstovaujantis lengvaatletis, kuris specializuojasi ilgų nuotolių bėgimo rungtyse. Šalies olimpinės rinktinės narys.

Biografija 
Bėgikas karjerą pradėjo kaip krosų bėgikas. 2001 m. Europos jaunimo kroso čempionate Farah pelnė sidabro medalį. Nuo 2005 m. sportininkas pradėjo aktyviai dalyvauti ir stadiono, bei maniežo rungčių bėgimuose. 2006 m. Sandraugos žaidynėse 5000 m bėgime sportininkas liko devintas. Tais pačiais metais Farah dalyvavo Europos lengvosios atletikos čempionate ir pelnė sidabro medalį. 2007 m. žiemos sezono metu lengvaatletis pasiekė penktą vietą Europos uždarų patalpų čempionate. Tų pačių metų vasaros sezono metu Farah dalyvavo 2007 m. pasaulio čempionate ir 5000 m bėgimo distancijoje liko šeštas. po metų sportininkas nesėkmingai startavo 2008 m. vasaros olimpinėse žaidynėse. 5000 m bėgimo distancijos pirmame raunde savo grupėje atletas liko vos šeštas ir į kitą etapą nepateko. 2009 m. Europos uždarų patalpų čempionate Turine 3000 m bėgime Farah pelnė aukso medalį. Tais pačiais metais sportininkas vėl įveikė pasaulinį normatyvą ir startavo 2009 m. pasaulio čempionate kur finale liko 7 vietoje. 2010 m. Europos čempionate sportininkas tapo pirmuoju Jungtinės Karalystės atstovu laimėjusiu 10000 m bėgimo distanciją. Bėgikas taip pat laimėjo ir auksą 5000 m bėgime. 2011 m. pradžioje Europos uždarų patalpų čempionate Farah pelnė aukso medalį.

Nuorodos 
 Mohammed Farah IAAF svetainėje 

Jungtinės Karalystės bėgikai
Jungtinės Karalystės olimpiečiai
Lomių dvaras

Lomių dvaras - dvaras Treinojoje (Tauragės rajonas, Mažonų seniūnija), greta Lomių. Architektūrinę, istorinę, kraštovaizdinę vertę turinti Lomių dvaro sodyba į Lietuvos nekilnojamųjų kultūros vertybių registrą įrašyta 2003 m. gruodžio 31 d. Sodybos kompleksui priklauso: svirnas (XIX a. pab.– XX a. pr.), namas (XX a. pr.) ir parko fragmentai.

Parkas 
Lomių parką XIX a. įkūrė dvarininkai Šulcai. Prieš Antrąjį pasaulinį karą E. Šulcui priklausė apie 300 ha žemės, malūnas, plytinė, daug kitų pastatų. Per karą dvarą valdė Fetingis.

Parkas mišrus ant kalvelės. Jos papėdėje teka Šunijos upelis. Iš parko pusės atsiveria puikūs vaizdai į gretimas apylinkes, esančias kitame upelio krante. Parke vyrauja vietiniai medžiai: paprastasis ąžuolas, paprastasis uosis, mažalapė liepa, paprastasis klevas, paprastasis šermukšnis, drebulė, paprastoji ieva. Iš pačių pirmųjų pasodintų medžių išliko europinių maumedžių (aukštis – 25–30 m, skersmuo – 70–92 cm), paprastieji kaštonai (čia jų atskiras medynėlis), didžialapės liepos.

Nuotraukos 

Tauragės rajono dvarai
Mažieji Grūžiai

Mažieji Grūžiai – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Grūžių. Čia būta baronų fon Radenų valdų ir dvaro.

Istorija 
Baronai fon Radenai Lietuvoje įsikūrė XVIII a. Pirmuoju Mažųjų Grūžių savininku buvo Karl Dietrich von Rahden (1752–1797 m.). Paskutiniais savininkais buvo Eduardas Leonas ir Nina fon Radenai. Pirmojo pasaulinio karo metais baronas kariavo įvairiuose frontuose, o vėliau buvo suimtas bolševikų ir kalintas Sibiro kalėjimuose. 1922 m. sugrįžo į Lietuvą, bet dvaras tuo metu buvo apgailėtinos būklės. Dvaro rūmai sudegė dar prieš Pirmąjį pasaulinį karą. Ant jo pamatų buvo pastatytas nedidelis namas svečiams ir ūkvedžiui. Išlikęs mažesnis pastatas tapo pagrindiniu šeimos namu. Baronienės pastangomis atkurtas parkas ir sodas su alėjomis, bei tvenkiniai. Prieš Antrąjį pasaulinį karą Eduardas Leonas ir Nina fon Radenai persikėlė į Panevėžį, kuriame netrukus po karo ir mirė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Pasvalio rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažieji Kudžionys

Mažieji Kudžionys – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Turgelių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažieji Žalimai

Mažieji Žalimai – kaimas šiaurinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 6 km į pietvakarius nuo Salantų.

Etimologija 
Vietovardžio Žalimai kilmė:
 Asmenvardžio Žalimas (pirmojo naujakurio) daugiskaitos forma.
 Kaimo žemė buvusi apžėlusi žaliais krūmais, dėl to pavadinta Žalimais. Mažųjų Žalimų vardas atsiradęs dėl to, kad šioje kaimo dalyje apsigyvenę valstiečiai turėjo mažai žemės.

Rašytiniuose šaltiniuose vietovardis rašomas , , , .

Geografija 
Kaimas plyti lygumoje, esančioje į rytus nuo Vaineikių miškų masyvo. Jis ribojasi su Buginiais, Bajoraliais, Barzdžių Medsėdžiais ir Klausgalvų Medsėdžiais. Nuo Didžiųjų Žalimų pietvakariuose skiria Žalimų miškas. Pietrytinėje dalyje auga Jankaus ir Preibinos miškai, o į šiaurės vakarinę dalį patenka Vaineikių miško pakraštys. Ties kaimo vakariniu pakraščiu yra Akmenos ir Raudonupio, o netoli pietvakarinio krašto – Varupio ištakos. Kaimo šiaurine dalimi prateka du bevardžiai dešinieji Pestupio intakai, o centrine dalimi – Raudonupio intakas. Rytiniu pakraščiu praeina kelias Leliūnai–Mažieji Žalimai.

Istorija 
Žalimų kaimas susiformavo XVIII a. plėšininėje Vaineikių miško žemėje. Jame 1846 m. buvo 15 dūmų. Nuo XIX a. vidurio minimi Didieji ir Mažieji Žalimai. Mažuosiuose Žalimuose 1923 m. buvo 14, 2011 m. – 1 ūkis.

Gyventojai

Kultūros paveldas 
 Mažųjų Žalimų senosios kapinės (XVII–XIX a.)
 Koplytėlė prie medžio su Rūpintojėlio skulptūra (XX a. I p.)

Šaltiniai

Nuorodos 
 Valstybės archeologijos komisijos medžiaga 
 
 
 Mažieji Žalimai: Kretingos krašto enciklopedija
 Pajūrio naujienos – 2013 m. birželio 4 d.

Kretingos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažiulėniškės

Mažiulėniškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurės rytus nuo Nemenčinės, Neries dešiniajame krante, apsuptas Skališkių miško. 

Ties kaimu Neryje yra nedidelė rėva. XX a. iš upės daugelis akmenų išvilkta. Pakrantėje riogso pora akmenų (3 x 3,1 m dydžio, virš vandens iškilęs ~1,25 m, ir 1,9 x 3,6 m dydžio, virš vandens iškilęs 1,7 m.

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažoji Kuosinė

Mažoji Kuosinė – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Šumsko. 

Taip pat skaitykite: Kuosinės geomorfologinis draustinis

Gyventojai

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažoji Paluknė

Mažoji Paluknė – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kulų I.

Gyventojai

Šaltiniai 

Skuodo rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažoji Senažiškė

Mažoji Senažiškė – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Kazlų Rūdos, prie kelio . Kaimo kryžius, pastatytas 2009 m. Pro kaimą teka Pilvė, aplink auga Kazlų Rūdos miškai.

Gyventojai

Išnašos 

Kazlų Rūdos savivaldybės gyvenvietės
Mažosios Kabiškės

Mažosios Kabiškės – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Nemenčinės, prie kelio  ir nuo jo atsišakojančių kelių į Didžiąsias Kabiškes bei Piliakalnį. Yra autobusų stotelė.

Gyventojai

Padėtis

Šaltiniai 

Vilniaus rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažosios Sėlos

Mažosios Sėlos – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Didžiųjų Sėlų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Šalčininkų rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažosios Vladikiškės

Mažosios Vladikiškės – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Gudienos, šalia kelio . 

Yra kapinės, Vladikiškių koplyčia.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kaišiadorių rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažulonys

Mažulonys – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Kazokinės. Stūkso Mažulonių piliakalnis, yra Mažulonių senosios kapinės.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažviliškė (Daugėliškis)

Mažviliškė – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Naujojo Daugėliškio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Ignalinos rajono savivaldybės gyvenvietės
Klasikinis liberalizmas

Klasikinis liberalizmas – politinė ideologija, išsivysčiusi XIX amžiuje Vakarų Europoje ir Amerikos žemyne. Ideologija idealizuoja ribotą valdžią ir asmens laisves, įskaitant tikėjimo laisvę, žodžio laisvę, spaudos laisvę, susirinkimų laisvę ir laisvąją rinką. Prie klasikinio liberalizmo ideologijos kūrimo prisidėjo Žanas Baptistas Sėjus, Tomas Maltusas, Davidas Rikardas. Ludwig von Mises, Friedrich Hayek ir kiti ekonomistai XX amžiuje atgaivino susidomėjimą klasikiniu liberalizmu.  

Frazė „klasikinis liberalizmas” kartais taip pat naudojama kalbant apie visas liberalizmo formas, atsiradusias prieš XX amžių.

Šaltiniai 

Liberalizmas
Medikoniai (Panevėžys)

Medikoniai – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skaistgirių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Panevėžio rajono savivaldybės gyvenvietės
Medikuičiai

Medikuičiai – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Mitkūnų.

Istorija

Gyventojai

Žymūs žmonės
 Medikuičiuose 1939 m. kovo 19 d. gimė Lietuvos muzikologas, humanitarinių mokslų daktaras Jonas Vytautas Bruveris.

Šaltiniai 

Joniškio rajono savivaldybės gyvenvietės