joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Juchnovec Dolnų valsčius

Juchnovec Dolnų valsčius () – nuo 1919 m. iki 1997 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Valsčiaus cenntras buvo Juchnovec Dolnų kaimas.

Istorija 

Tarpukariu valsčius priklausė Balstogės vaivadijos, Balstogės apskričiai. 1952 m. liepos 1 dienos valsčių sudarė 28 kaimai. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, valsčius buvo panaikintas 1954 m. rugsėjo 29 dieną. Nuo 1973 m. sausio 1 d. iki 1998 m. sausio 1 d. valsčius priklausė Balstogės vaivadijos, Balstogės apskričiai. 1975 m. birželio 1 d. prie valsčiaus buvo prijungtas Zašciankų valsčius. 1998 m. sausio 1 d. valsčiaus centras buvo perkeltas į Juchnovec Košcelnų kaimą ir valsčius pervadintas į Juchnoveco Košcelnių valsčių.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lvovas 1933 m.;
 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 m., PRL, GUS, Varšuva;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkurimo įstatymas (lenk.) ;
 1976 m. prie valsčiaus prijungiamų kaimų įstatymas (lenk.) ;
 1997 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .
  
Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Juchnoveco Košcelnių valsčius
Kontų valsčius

Kontų valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus pavadinimas kilęs nuo Kontų kaimo, bet valsčiaus centras buvo Hornovo kaimas.

Istorija 
Tarpukario laikotarpiu valsčius priklausė Bielsko apskričiai, Balstogės vaivadijai. 1931 m. spalio 1 d. prie valsčiaus buvo prijungta dalis Grodzisko valsčiaus kaimų. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas, o jo kaimai padalinti Grodzisko, Bočkų, Semiatičės ir Mileičicės valsčiams.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lwów 1933 m.;
 1931 m. kaimų prijungimo prie valsčiaus įstatymas (lenk.) ;
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Grodzisko valsčius
Bočkų valsčius
Semiatičės valsčius
Mileičicės valsčius
Dziadkovicės valsčius
Kleinikų valsčius

Kleinikų valsčius () – nuo 1952 iki 1954 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje ir Hainuvkos apskrityje. Valsčiaus centras buvo Kleinikų kaimas.

Istorija 
Valsčius įkurtas 1952 m. liepos 1 d. Bielsko apskrityje, Balstogės vaivadijoje prijungus dalį kaimų iš Bielsko ir Narevo valsčių. 1954 m. sausio 1 d. dalis valsčiaus kaimų buvo prijungti prie Pasinkų valsčiaus ir pats valsčius priskirtas Hainuvkos apskričiai. 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa;
 1952 m. Valsčiaus įkūrimo įstatymas (lenk.) ;
 1953 m. dalies valsčiaus kaimų perkėlimas į kitą valsčių (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Bielsko valsčius
Narevo valsčius
Čižės valsčius
Klukovičės valsčius

Klukovičės valsčius () – nuo 1945 m. iki 1954 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje ir Semiatičės apskrityje. Valsčiaus centras buvo Klukovičės kaimas.

Istorija 
Valsčius įkurtas po II pasaulinio karo Bielsko apskrityje, Balstogės vaivadijoje. Valsčių sudarė dalis Lenkijos teritorijoje likusių Polesės vaivadijai priklausiusio Bresto apskrities kaimų. 1952 m. liepos 1 d. valsčius buvo priskirtas Semiatičės apskričiai, keli kaimai prijungti iš Mielniko valsčiaus ir keli kaimai perduoti Čeremchos ir Nužec Stacjos valsčiams. 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa;
 1952 m. valsčiaus perkėlimo į kitą apskritį įstatymas (lenk.) ;
 1952 m. aplinkinių valsčių kaimų sukeitimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Nužeco Stacjos valsčius
Mielniko valsčius
Čeremchos valsčius
Mazovijos Tomašuvas

Mazovijos Tomašuvas () – miestas vidurio Lenkijoje, Lodzės vaivadijoje. Miestas įsikūręs už 49 km į pietryčius nuo Lodzės. Administracinis apskrities (Powiat tomaszowski) centras yra prie Zalew Sulejowski tvenkinio ir Pilicos upės, turi apie 66,7 tūkst. gyv. (2006 m.). 1975–1998 m. laikotarpyje priklausė Petrakavo vaivadijai.

Istorija 

1788 m. grafas Tomasz Ostrowski apylinkėse rado geležies rūdos. 1789 m. gyvenvietė pavadinta Kuźnic Tomaszowskie. Pramonė ir prekyba pradėta vystyti 1824 m., miesto teisės suteiktos 1830 m. 1885 m. nutiestas geležinkelis.

Miestų partnerystė 

  Ivano Frankivskas, Ukraina

Nuorodos 

 Sąrašas:Lenkijos miestai
 Mazovijos Tomašuvo miesto oficiali svetainė (lenkų k.)
 Miesto informacinis portalas (lenkų k.)

Lenkijos miestai
Krupicės valsčius

Krupicės valsčius () – nuo 1952 m. iki 1954 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Semiatičės apskrityje. Valsčiaus centras buvo Krupicės kaimas.

Istorija 
Valsčius įkurtas 1952 m. liepos 1 d. Semiatičės apskrityje, Balstogės vaivadijoje prijungus dalį kaimų iš Drohičino ir Semiatičės valsčių. 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa;
 1952 m. Valsčiaus įkūrimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Semiatičės valsčius
Drohičino valsčius
Stare Levkovo valsčius

Stare Levkovo valsčius () – 1954 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Hainuvkos apskrityje. Valsčiaus centras buvo Stare Levkovo kaimas.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1954 m. sausio 1 d. Hainuvkos apskrityje prijungus 7 kaimus iš Narevkos valsčiaus. Valsčių sudarė dalis tarpukariu egzistavusio Tarnopolio valsčiaus kaimų. 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Narevkos valsčius
Losinkos valsčius

Losinkos valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 m. ir 1952–1954 metais egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje ir Hainuvkos apskrityje. Valsčiaus centras buvo Losinkos kaimas.

Istorija 
Tarpukariu valsčius priklausė Balstogės vaivadijos, Bielsko apskričiai. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas ir valsčiaus kaimai prijungti prie Hainuvkos, Masevo ir Narevo valsčių. 1952 m. liepos 1 d. buvo atkurtas prijungiant dalį kaimų iš Hainuvkos, Narevo ir Narevkos valsčių. 1954 m. sausio 1 d. valsčius buvo priskirtas Hainuvkos apskričiai. Vykdant Lenkijos valsčių reformą 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej – Tom V – Województwo Białostockie, Główny Urząd Statystyczny Rzeczypospolitej Polskiej, Warszawa 1924
 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1952 m. valsčiaus įkurimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Narevo valsčius
Hainuvkos valsčius
Narevkos valsčius
Lubin Košcelnų valsčius

Lubin Košcelnų valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 m. ir 1952–1954 metais egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Lubin Košcelnų kaimas.

Istorija 
Tarpukariu valsčius priklausė Balstogės vaivadijos, Bielsko apskričiai. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas ir visi valsčiaus kaimai prijungti prie Bransko, Bielsko, Bočkų ir Viškų valsčių. 1952 m. liepos 1 d. buvo atkurtas prijungiant dalį kaimų iš Bransko, Bielsko, Bočkų ir Viškų valsčių. Vykdant Lenkijos valsčių reformą 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1952 m. valsčiaus įkurimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Bransko valsčius
Viškų valsčius
Bielsko valsčius
Bočkų valsčius
Gloguvas

Gloguvas (, ) – miestas pietvakarių Lenkijoje, Žemutinės Silezijos vaivadijoje. Administracinis apskrities (Powiat głogowski) centras, turintis apie 71,3 tūkst. gyv. (2007 m.). 1975–1998 m. laikotarpyje priklausė Legnicos vaivadijai.

Istorija 

Gloguvas yra vienas seniausių Lenkijos miestų, savo istoriją pradedantis nuo X a. vakarų slavų pastatytos įtvirtintos gyvenvietės. 

Kronikose minimi 1010 m., kai Lužicos regione vyko teritoriniai konfliktai tarp imperatoriaus Henriko II ir Lenkijos karaliaus Boleslovo I Narsiojo pajėgų. Nežiūrint 1017 metais jų sudarytos abipusės taikos sutarties (Pokój w Budziszynie), vėliau konfliktai tęsėsi, tarp jų ir tarp giminystės ryšiais susijusių valdovų. Miestas buvo valdomas įvairių monarchijų. 

1109 m. rugpjūčio 24 d. vyko vienas geriausiai žinomų Lenkijos istorijoje Gloguvo mūšis tarp Lenkijos karalystės (vad. Boleslovas III Kreivaburnis) ir Šventosios Romos imperijos (Henrikas V). 

Per II Pasaulinį karą Glogau buvo vermachto kariuomenės paverstas į gynybinę tvirtovę, kurią šturmuojant buvo sugriauta 95% statinių. Kai kurie iki šiol likę neatstatyti. 

Pagal Jaltos konferencijos nutarimus, kaip ir kiti Žemutinės Silezijos miestai, Glogau atiteko Lenkijai, buvo sulenkintas jo pavadinimas, o vietiniai vokiečiai buvo iškeldinti. 

Tik 1967 m. miestas vėl pradėjo augti, čia įkūrus vario lydymo gamyklą.

Sportas 
 MKS Chrobry Głogów futbolo klubas.
 GOS stadionas, kuriame žaidžia vietos komandos.

Galerija

Nuorodos 

 Sąrašas:Lenkijos miestai
 Gloguvo miesto oficiali svetainė (lenkų k.)
 Miesto istorija (anglų k.)
 Miesto žydų istorija  (lenkų ir anglų k.)

Lenkijos miestai
Masevo valsčius

Masevo valsčius () – nuo 1921 m. iki 1939 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus pavadinimas kilęs nuo Stare Masevo kaimo, bet valsčiaus centras buvo Narevkos kaimas.

Istorija 

Po I pasaulinio karo iki 1920 m. priklausė Pružanų apskričiai. 1921 m. vasario 19 d. priskirtas Balstogės vaivadijai. 1922 m. rugpjūčio 1 d. priskirtas Bielkso apskričiai. 1934 m. spalio 1 d. prie valsčiaus buvo prijungta dalis Losinkos valsčiaus kaimų. Po II pasaulinio karo vakarinė valsčiaus dalis priskirta Narevkos valsčiui, o rytinė liko Baltarusijos TSR.

Šaltiniai 

 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej – Tom V – Województwo Białostockie, Główny Urząd Statystyczny Rzeczypospolitej Polskiej, Warszawa 1924
 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa
 1922 m. valsčiaus prijungimo prie Bielsko apskrities įstatymas (lenk.) ;
 1934 m. prie valsčiaus prijungiamų kaimų įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Narevkos valsčius
Narojkų valsčius

Narojkų valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Narojkų kaimas.

Istorija 
Tarpukario laikotarpiu valsčius priklausė Bielsko apskričiai, Balstogės vaivadijai. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas, o jo kaimai padalinti Grodzisko, Drohičino ir Semiatičės valsčiams.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lwów 1933 m.;
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Grodzisko valsčius
Drohičino valsčius
Semiatičės valsčius
Novoberezovo valsčius

Novoberezovo valsčius () – 1954 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Hainuvkos apskrityje. Valsčiaus centras buvo Novoberezovo kaimas.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1954 m. sausio 1 d. Hainuvkos apskrityje prijungus dalį kaimų iš Hainuvkos ir Dubičės Cerkevnės valsčių. 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 1954 m. valsčiaus įkurimo įstatymas (lenk.);
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Hainuvkos valsčius
Dubičės Cerkevnės valsčius
Nužeco valsčius

Nužeco valsčius () – nuo 1952 m. iki 1954 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Semiatičės apskrityje. Valsčiaus centras buvo Nužeco kaimas.

Istorija 
Valsčius įkurtas 1952 m. liepos 1 d. Semiatičės apskrityje, Balstogės vaivadijoje prijungus dalį kaimų iš Mileičicės, Mielniko ir Klukovičės valsčių. 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas. Nuo 1973 m. sausio 1 d. valsčiaus teritorija priklauso Nužeco Stacjos valsčiui.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa;
 1952 m. Valsčiaus įkūrimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Nužeco Stacjos valsčius
Mileičicės valsčius
Mielniko valsčius
Obrubnikų valsčius

Obrubnikų valsčius () – nuo 1919 m. iki 1954 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Valsčiaus centras buvo Obrubnikų kaimas.

Istorija 

Tarpukariu valsčius buvo Balstogės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. 1952 m. liepos 1 dieną valsčių sudarė 26 kaimai. 1954 m. balandžio 1 d. dalis valsčiaus kaimų buvo priskirta Kalinuvkos valsčiui. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, valsčius buvo panaikintas 1954 m. rugsėjo 29 dieną.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lvovas 1933 m.;
 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 m., PRL, GUS, Varšuva;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. kaimų perkėlimo į Kalinuvkos valsčių įstatymas (lenk.);
 1972 m. Lenkijos valsčių atkurimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Dobžinevo Dužės valsčius
Pasinkų valsčius

Pasinkų valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 m. ir 1952–1954 metais egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Pasinkų kaimas.

Istorija 
Tarpukariu valsčius priklausė Balstogės vaivadijos, Bielsko apskričiai. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas ir visi valsčiaus kaimai prijungti prie Bielsko, Hainuvkos, Narevo ir Orlos valsčių. 1952 m. liepos 1 d. buvo atkurtas prijungiant dalį kaimų iš Bielsko ir Orlos valsčių. 1954 m. sausio 1 d. prie valsčiaus buvo prijungta dalis Kleinikų valsčiaus kaimų. Vykdant Lenkijos valsčių reformą 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1952 m. valsčiaus įkurimo įstatymas (lenk.) ;
 1953 m. dalies kaimų prijungimo iš Kleinikų valsčiaus įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Hainuvkos valsčius
Narevo valsčius
Orlos valsčius
Bielsko valsčius
Poličnos valsčius

Poličnos valsčius () – nuo 1952 m. iki 1954 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje ir Hainuvkos apskrityje. Valsčiaus centras buvo Poličnos kaimas.

Istorija 
Valsčius įkurtas 1952 m. liepos 1 d. Bielsko apskrityje, Balstogės vaivadijoje prijungus dalį kaimų iš Kleščelės ir Hainuvkos valsčių. 1954 m. sausio 1 d. valsčius buvo priskirtas Hainuvkos apskričiai. Vykdant Lenkijos valsčių reformą 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa;
 1952 m. valsčiaus įkūrimo įstatymas (lenk.) ;
 1953 m. valsčiaus perkėlimo į Hainuvkos apskritį įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Hainuvkos valsčius
Kleščelės valsčius
Edgaras Žarskis

Edgaras Žarskis (g. 1994 m. gegužės 4 d.) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis gynėjo arba atraminio saugo pozicijose.

Žaidėjo karjera 
Profesionalią karjerą pradėjo Vilniaus "Žalgirio" komandoje. 

2011 m., būdamas 17 metų, debiutavo A lygoje rungtynėse prieš Alytaus "Dainavą". 

2012 m. buvo paskolintas Klaipėdos "Atlanto" komandai..

FK Atlantas 
2013 m. sezono pradžioje pasirašė su "Atlantu" nuolatinį kontraktą. 

Uostamiesčio komandoje žaidė 2013–2015 metais. Per tą laiką sužaidė dvylika rungtynių.

FK Palanga 
FK "Palanga" į savo komandos gretas pasikvietė futbolininką Edgarą Žarskį.

Užsienio šalyse 
Išvyko į užsienį ir žaidė šiuose klubuose: Səbail FK, MKS Bytovia Bytów, FK Gorodėja, FK Tukums 2000, FK Spartaks Jūrmala, MKS Puszcza Niepołomice

JK Narva 
2021 m. liepos mėn. pranešta, kad žaidėjas keliasi į JK Trans Narva. 2021 m. liepos 13 d. žaidėjas debiutavo rungtynėse prieš Tammeka Tartu. Lietuvis sužaidė visas 90 minučių, o jo atstovaujamas klubas pralaimėjo 2:3.

2021 m. Estijos aukščiausioje lygoje sužaidė devynerias rungtynes.

FC Džiugas 
2022 m. vasario 26 d. paskelbta, kad atstovaus Telšių „Džiugo“ klubui.

2022 m. kovo 12 d. debiutavo A lygoje atstovaudamas „Džiugo“ klubui.

Statistika 
 A lygos statistika

Spalvų reikšmės: 
 Ekipa žaidė A lygoje;

Žaidėjo karjera rinktinėse 
Būdamas 16 metų debiutavo U-19 komandoje. 17 metų pirmą kartą atstovavo Lietuvos jaunimo iki 21 rinktinei Sandraugos taurės turnyre.

Asmeninis gyvenimas 
2019 m. birželio mėn. vedė Gintarę Jarošaitę. Turi sūnų Herkų.

Šaltiniai

Nuorodos 
 alyga.lt svetainė
 SOCCERWAY
 SOFASCORE
 lietuvosfutbolas.lt
 Globalsportsarchive
 Transfermarkt
 fcdziugas.lt
 futbolinis.lt

Lietuvos futbolininkai
Radziviluvkos valsčius

Radziviluvkos valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Radziviluvkos kaimas.

Istorija 
Tarpukario laikotarpiu valsčius priklausė Bielsko apskričiai, Balstogės vaivadijai. 1934 m. birželio 13 d. prie valsčiaus buvo prijungtas miesto teises praradęs Mielniko kaimas. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas, o jo kaimai padalinti Mielniko ir Mileičicės valsčiams.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lwów 1933 m.;
 1934 m. Mielniko kaimo prijungimo prie valsčiaus įstatymas (lenk.) ;
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Mielniko valsčius
Mileičicės valsčius
Pabianicės

Pabianicės () – miestas vidurio Lenkijoje, Lodzės vaivadijoje. Miestas įsikūręs už 10 km į pietvakarius nuo Lodzės. Administracinis apskrities (Powiat pabianicki) centras, turintis apie 68,6 tūkst. gyv. (2010 m.). Vaivadijoje tai trečias miestas pagal dydį po Lodzės ir Petrakavo.

Istorija 

Miestas įkurtas X a. Į turtingas miškais apylinkes mėgo atvažiuoti pamedžioti Lenkijos karaliai („pobawic się“ – manoma, jog nuo to ir kilęs miesto pavadinimas). Miesto teisės suteiktos 1297 m.

Miestų partnerystė 

 Rokiškis, Lietuva
 Gusevas, Rusija
 Plauenas, Vokietija (Plauen)
 Kerepesas, Vengrija (Kerepes)

Nuorodos 

 Sąrašas:Lenkijos miestai
 Pabianicių miesto oficiali svetainė (lenkų k.) 
 Miestai partneriai  (lenkų k.)

Lenkijos miestai
Zamostė

Zamostė (arba Zamoscis; , , ) – miestas-apskritis pietryčių Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, 240 km į pietryčius nuo Varšuvos, 90 km nuo Liublino, 60 km nuo Ukrainos sienos. Už 20 km plyti Roztocze nacionalinis parkas. Miestas turi apie 66,6 tūkst. gyv. (2006 m.).

Zamostės renesanso stiliaus senamiestis nuo 1992 m. įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. „Idealų miestą“ kūrė italų architektas Bernardo Morando iš Padujos. Miestas išlaikęs originalų planą ir jį saugojančius gynybinius įtvirtinimus. Statiniams būdingos susipynusios Italijos ir Centrinės Europos architektūrinės tradicijos.

Istorija 

Miestą prekybiniame kelyje, jungiančiame Vakarų ir Šiaurės Europą su Juodąja jūra, 1580 m. įkūrė ATR etmonas Janas Zamoiskis. XVI–XVII a. miestas klestėjo, o Zamostės tvirtovė buvo viena įspūdingiausių to meto ATR: miestą juosė galingų bastionų, kurtinų ir gynybinių griovių sistema, išnaudojanti Labunkos ir Topornicos upių ir pelkėtų slėnių teikiamus gamtinius pranašumus. Tvirtovė statyta tikintis galimų totorių antpuolių.

1648 m. Zamostę buvo apgulę Bogdano Chmelnickio kazokai, vėliau, per Šiaurės karą, Švedijos, Saksonijos kariuomenės, abiem atvejais miestas išsilaikė. 1772–1809 priklausė Galicijai, po 1809 m, pateko į Varšuvos kunigaikštystės sudėtį, Rusijos imperiją. 1916 m. nutiestas geležinkelis.

Miestai partneriai 
  Bardejovas, Slovakija
  Lafborou, Anglija (Loughborough)
  Švebiš Halė, Vokietija (Schwäbisch Hall)
  Sumai, Ukraina
  Žovkva, Ukraina

Nuorodos 
 Sąrašas:Lenkijos miestai
 Oficiali svetainė
 Pasaulio paveldo miestas

Liublino vaivadijos miestai
Skužeco valsčius

Skužeco valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Skužeco kaimas.

Istorija 
Tarpukario laikotarpiu valsčius priklausė Bielsko apskričiai, Balstogės vaivadijai. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas, o jo kaimai padalinti Grodzisko, Drohičino ir Cechanoveco valsčiams.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lwów 1933 m.;
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Grodzisko valsčius
Drohičino valsčius
Cechanoveco valsčius
Stelmachovo valsčius

Stelmachovo valsčius () – nuo 1919 m. iki 1950 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Mazovijos Vysokio apskrityje. Valsčiaus pavadinimas kilęs nuo Stelmachovo kaimo, bet valsčiaus centras buvo Tikocino miestas.

Istorija 

Tarpukariu valsčius buvo Balstogės vaivadijoje, Mazovijos Vysokio apskrityje. 1952 m. sausio 1 d. valsčius buvo panaikintas ir priskirtas naujam Tikocino valsčiui.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lvovas 1933 m.;
 1950 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Tikocino valsčius
Suražo valsčius (1919–1923)

Suražo valsčius () – nuo 1919 m. iki 1923 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Valsčiaus centras buvo Suražo kaimas.

Istorija 
Valsčius tik iš vieno Suražo kaimo įkurtas po I pasaulinio karo ir priklausė Balstogės vaivadijos, Balstogės apskričiai. 1923 m. vasario 26 d. valsčius buvo panaikintas, kai Suražas atgavo miesto teises. Nuo 1973 m. veikia Suražo valsčius.

Šaltiniai 

 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej – Tom V – Województwo Białostockie, Główny Urząd Statystyczny Rzeczypospolitej Polskiej, Warszawa 1924;
 1919 m. valsčiaus įkūrimo įstatymas (lenk.) ;
 1923 m. Suražo gyvenvietei miesto teisių suteikimo įstatymas (lenk.).

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Suražo valsčius
Ščepankovo valsčius

Ščepankovo valsčius () – nuo 1919 m. iki 1954 m. ir 1973–1976 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Lomžos vaivadijoje ir Varšuvos vaivadijoje, Lomžos apskrityje.

Istorija 

Tarpukariu valsčius buvo Balstogės vaivadijoje, Lomžos apskrityje. 1939 m. balandžio 1 d. valsčius tapo Varšuvos vaivadijos dalimi. 1945 m. rugpjūčio 18 d. valsčius tapo Balstogės vaivadijos dalimi. 1952 m. liepos 1 dieną valsčių sudarė 32 kaimai. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, valsčius buvo panaikintas 1954 m. rugsėjo 29 dieną. Nuo 1973 m. sausio 1 d. iki 1975 m. birželio 1 d. valsčius priklausė Balstogės vaivadijos Lomžos apskričiai. Nuo 1975 m. birželio 1 d. iki 1976 m. liepos 2 d. priklausė Lomžos vaivadijai. 1976 m. liepos 2 d. valsčius tapo Lomžos, Miastkovo ir Šniadovo valsčių dalimi.

Šaltiniai 

 Liczba ludności z publikacji „Rocznik Demograficzny Polski“, GUS 1975–1995;
 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 m., PRL, GUS, Varšuva;
 1938 m. valsčiaus perkėlimo į Varšuvos vaivadiją įstatymas (lenk.) ;
 1945 m. valsčiaus perkėlimo į Varšuvos vaivadiją įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkurimo įstatymas (lenk.) ;
 1975 m. valsčiaus perkėlimo į Lomžos vaivadiją įstatymas (lenk.) ;
 1976 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .
  
Buvę Lomžos vaivadijos valsčiai
Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Miastkovo valsčius
Šniadovo valsčius
Lomžos valsčius
Šniadovo valsčius (Balstogės vaivadija)

Šniadovo valsčius () – nuo 1919 m. iki 1922 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Lomžos apskrityje. Valsčiaus centras buvo Šniadovo kaimas.

Istorija 
Rusijos imperijos, Lenkijos Kongreso karalystės laikais 1870 m. spalio 12 d. iš Šniadovo miesto buvo atimtos miesto teisės. Valsčius tik iš vieno Šniadovo kaimo įkurtas po I pasaulinio karo ir priklausė Balstogės vaivadijos, Lomžos apskričiai. 1923 m. sausio 1 d. valsčius buvo panaikintas, kai Šniadovas atgavo miesto teises. Nuo 1973 m. veikia Šniadovo valsčius.

Šaltiniai 

 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej – Tom V – Województwo Białostockie, Główny Urząd Statystyczny Rzeczypospolitej Polskiej, Warszawa 1924;
 1919 m. valsčiaus įkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Šniadovo valsčius
Šnežkų valsčius

Šnežkų valsčius () – nuo 1952 m. iki 1954 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Šnežkų kaimas.

Istorija 
Valsčius įkurtas 1952 m. liepos 1 d. Bielsko apskrityje, Balstogės vaivadijoje prijungus dalį kaimų iš Mileičicės, Kleščelės ir Bočkų valsčių. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa;
 1952 m. valsčiaus įkūrimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Bočkų valsčius
Viškų valsčius
Tarnopolio valsčius

Tarnopolio valsčius () – nuo 1921 m. iki 1939 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Valkavisko apskrityje. Valsčiaus pavadinimas kilęs nuo Tarnopolio kaimo, bet valsčiaus centras buvo Lukos kaimas.

Istorija 

1922 m. gruodžio 30 d. prie valsčiaus buvo prijungta dalis Jaluvkos valsčiaus kaimų. Po II pasaulinio karo vakarinė valsčiaus dalis priskirta Narevkos valsčiui, o rytinė liko Baltarusijos TSR. 1954 m. sausio 1 d. buvusiose valsčiaus ribose buvo įkurtas Stare Levkovo valsčius, panaikintas 1954 m. rugsėjo 29 dieną.

Šaltiniai 

 Skorowidz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej – Tom V – Województwo Białostockie, Główny Urząd Statystyczny Rzeczypospolitej Polskiej, Warszawa 1924
 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa
 1922 m. Jaluvkos valsčiaus kaimų prijungimo prie valsčiaus įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Narevkos valsčius
Topčevo valsčius

Topčevo valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 m. ir 1952–1954 metais egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Topčevo kaimas.

Istorija 

Tarpukariu valsčius priklausė Balstogės vaivadijos, Bielsko apskričiai. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas ir visi valsčiaus kaimai prijungti prie Bransko ir Viškų valsčių. 1952 m. liepos 1 d. buvo atkurtas prijungiant dalį kaimų iš Viškų valsčiaus. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1952 m. valsčiaus įkurimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Viškų valsčius
Bransko valsčius
Vidovo valsčius

Vidovo valsčius () – nuo 1952 m. iki 1954 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Vidovo kaimas.

Istorija 

Valsčius įkurtas 1952 m. liepos 1 d. Bielsko apskrityje, Balstogės vaivadijoje prijungus dalį kaimų iš Bielsko ir Orlos valsčių. 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai 

 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r., PRL, GUS, Warszawa;
 1952 m. valsčiaus įkūrimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Bielsko valsčius
Orlos valsčius
Vidžgovo valsčius

Vidžgovo valsčius () – nuo 1919 m. iki 1934 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus pavadinimas kilęs nuo Vidžgovo kaimo, bet valsčiaus centras buvo Holonkų kaimas.

Istorija 

Tarpukario laikotarpiu valsčius priklausė Bielsko apskričiai, Balstogės vaivadijai. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas, o jo kaimai padalinti Bransko, Bočkų ir Grodzisko valsčiams. 1952–1954 m. įkurtas Holonkų valsčius.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lwów 1933 m.;
 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Grodzisko valsčius
Bočkų valsčius
Bransko valsčius
Zašciankų valsčius

Zašciankų valsčius () – nuo 1973 m. iki 1976 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Valsčiaus centras buvo Zašciankų kaimas.

Istorija 
Valsčius įkurtas 1973 m. sausio 1 d. Balstogės apskrityje, Balstogės vaivadijoje. Nuo 1975 m. birželio 1 d. valsčius buvo įtrauktas į pakeistą Balstogės vaivadiją. 1976 m. liepos 1 d. valsčius buvo panaikintas ir jo kaimai priskirti Juchnovec Dolnų, Supraslio, Zabluduvo ir Turošno Košcelnos valsčiams.

Šaltiniai 

 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) ;
 1975 m. valsčiaus perkėlimo į Balstogės vaivadiją įstatymas (lenk.) ;
 1976 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Juchnoveco Košcelnių valsčius
Supraslio valsčius
Zabluduvo valsčius
Turošno Košcelnos valsčius
Zavikų valsčius

Zavikų valsčius () – nuo 1919 m. iki 1954 m. egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Valsčiaus pavadinimas kilęs nuo Zavikų kaimo, o valsčiaus centras buvo Rinkų kaimas.

Istorija 

Tarpukariu valsčius buvo Balstogės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. 1952 m. liepos 1 dieną valsčių sudarė 32 kaimai. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, valsčius buvo panaikintas 1954 m. rugsėjo 29 dieną. 1954 m. lapkričio 13 d. Zavikų gromada buvo priskirta Lapių apskričiai.

Šaltiniai 

 Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lvovas 1933 m.;
 Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 m., PRL, GUS, Varšuva;
 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
 1954 m. Zavikų gromados priskirimo Lapių apskričiai įstatymas (lenk.) ;
 1972 m. Lenkijos valsčių atkurimo įstatymas (lenk.) .

Buvę Balstogės vaivadijos valsčiai
Suražo valsčius
2012 m. Pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionatas

2012 m. Pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionatas – 14-asis pasaulinis uždarų patalpų atletikos čempionatas įvykęs Stambule, Turkijoje.

Medalių lentelė

Nugalėtojai

Vyrai

Moterys

Lietuva čempionate

Dalyvaujančios šalys

 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (1)
 (2)
 (1)
 (6)
 (3)
 (2)
 (10)
 (4)
 (2)
 (3)
 (2)
 (1)
 (2)
 (2)
 (18)
 (4)
 (7)
 (1)
 (1)
 (8)
 (2)
 (1)
 (2)
 (5)
 (1)
 (1)
 (13)
 (1)
 (2)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (10)
 (2)
 (12)
 (2)
 (2)

 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (2)
 (10)
 (1)
 (2)
 (11)
 (2)
 (1)
 (2)
 (17)
 (3)
 (1)
 (34)
 (8)
 (1)
 (2)
 (1)
 (2)
 (2)
 (1)
 (2)
 (3)
 (2)
 (1)
 (1)
 (4)
 (2)
 (3)
 (2)
 (16)
 (2)
 (11)
 (1)
 (6)
 (9)
 (2)
 (2)

 (1)
 (2)
 (1)
 (1)
 (5)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (2)
 (1)
 (2)
 (1)
 (2)
 (7)
 (1)
 (2)
 (4)
 (1)
 (2)
 (7)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (2)
 (2)
 (2)
 (1)
 (2)
 (1)
 (1)
 (1)
 (14)
 (3)
 (1)
 (3)
 (13)

 (42)
 (2)
 (2)
 (1)
 (2)
 (1)
 (2)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (1)
 (2)
 (1)
 (4)
 (2)
 (4)
 (1)
 (20)
 (2)
 (1)
 (4)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (1)
 (1)
 (2)
 (7)
 (19)
 (1)
 (1)
 (2)
 (27)
 (2)
 (2)
 (51)
 (2)
 (5)
 (2)
 (5)
 (2)

Nuorodos 
 Oficiali svetainė

2012 sporte
Pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionatai
Semiatičės apskrities herbas

Semiatičės apskrities herbas () - Semiatičės apskrities heraldinis simbolis.

Aprašas 
Raudono lauko heraldiškai dešinėje pusėje žiūrintis atgal baltas Lenkijos erelis be karūnos, kairėje pusėje – Lietuvos vytis, naudotas Jogailaičių dinastijos. Po Vyčio žirgo priekinėmis kojomis didžioji S raidė.

Herbas pradėtas naudoti 2005 m. spalio 28 dieną.

Semiatičės apskritis
Palenkės vaivadijos apskričių herbai
Mazovijos Vysokio apskrities herbas

Mazovijos Vysokio apskrities herbas () – Mazovijos Vysokio apskrities heraldinis simbolis.

Aprašas 
Raudoname lauke baltas Lenkijos erelis be karūnos, išnyrantis iš už žalios papėdės, kurios kraštą sudaro siauros mėlyna ir juoda banguotos juostelės.

Visokių Mazoveckos apskritis
Palenkės vaivadijos apskričių herbai
Bialoviežos valsčiaus herbas

Bialoviežos valsčiaus herbas () – Bialoviežos valsčiaus heraldinis simbolis, naudojamas nuo 1990 m.

Aprašas 
Žaliame lauke baltas bokštas šlaitiniu stogu, kurio vartuose auksinė bekaklė stumbro galva.

Simbolika 
 Auksinė stumbro galva – Belovežo girioje gyvenantys stumbrai.
 Baltas bokštas – simbolizuoja valsčiaus pavadinimą, nes  'baltas bokštas'.

Nuorodos 

 Aprašymas apie herbą (lenk.);
 Lenkijos heraldikos instituto tinklalapis (lenk.) ;
 Aprašymas apie herbo sukūrimą ir naudojimą (lenk.) .

Bialovežos valsčius
Palenkės vaivadijos valsčių herbai
Konstancija Bialopetraviečienė

Konstancija Kučinskaitė–Bialopetraviečienė (g. 1921 m. vasario 14 d. Marijampolėje – m. 1996 m. Vilniuje) – lietuvių kino ir teatro aktorė, Lietuvos televizijos darbuotoja.

Biografija 
Aktorystės mokėsi 1938–1940 m. pas režisierių Juozą Miltinį Darbo rūmų teatro studijoje Kaune. 1940 m. teatro trupei persikėlus į Panevėžį, naujai įsteigtą teatrą, ji ten neišvyko. Dirbo Kauno Vaikų ir moksleivių laisvalaikio rūmuose, vadovavo dramos būreliui.

1956 m. su šeima persikėlė į Vilnių. Kurį laiką K. Bialopetraviečienė nedirbo, augino vaikus. 1960 m. pradėjo dirbti Lietuvos televizijoje. Ilgą laiką dirbo televizijos žinių redakcijoje režisieriaus asistente. Lietuvos kino studijoje dirbo filmų įgarsintoja.

Vaidmenys 
 1962 m. nusifilmavo kino filme „Svetimi“ (rež. Marijonas Giedrys), kuriame vaidino pagrindinio veikėjo Vilkišiaus (akt. Bronius Babkauskas) draugę Elvyrą.
 Aštuonis sezonus nuo 1965 iki 1972 m. vaidino Konstanciją Petraitenę pirmajame lietuviškame TV seriale „Petraičių šeimoje“ (rež. Galina Dauguvietytė).

Literatūra 
 Galina Dauguvietytė, „Perpetuum mobile“, (sud. Inga Liutkevičienė) Tyto Alba, Vilnius, 2002, 218–238 p. ISBN 9986-16-231-9.

Nuorodos 
 G. Dauguvietytė apie serialo aktorius
 Apie Konstanciją Kučinskaitę obuolys.lt svetainėje 

Lietuvos aktoriai
Kanistano miškų draustinis

Kanistano miškų draustinis () – miškų draustinis esantis šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Lomžos apskrityje, Zbuinos valsčiuje. Draustinis įkurtas 1984 m. apie 5 km nuo Zbuinos kaimo. Draustinis yra Kurpių girios teritorijoje, Kurpių lygumoje. Draustinyje auga pataisas varinčius, statusis atgiris, vaistinis pataisas ir raudonoji gegūnė.

Nuorodos 

 Aprašymas apie draustinį I (lenk.);
 Aprašymas apie draustinį II (lenk.);
 Aprašymas apie draustinį III (lenk.);
 Aprašymas apie draustinį IV (lenk.).

Gamtos draustiniai Palenkės vaivadijoje
Zbuinos valsčius
Novogrudo miesto žydų kapinės

Novogrudo miesto žydų kapinės () - žydų kapinės Novogrudo mieste, Poległych gatvėje. Kapinėse nėra išlikę antkapių. Kapinių teritorija užima 1,1 ha plotą.

Literatūra

 Przemysław Burchard: Pamiątki i zabytki kultury żydowskiej w Polsce. Warszawa: 1990 m., s. 67-68.

Nuorodos

 Aprašymas apie kapines I (lenk.) 
 Aprašymas apie kapines II (lenk.).

Novogrudas (Lomžos apskritis)
Žydų kapinės Palenkės vaivadijoje
Novogrudo miesto herbas

Novogrudo miesto herbas () – Novogrudo miesto heraldinis simbolis, pradėtas naudoti XV a. amžiuje.

Aprašas 
Žydrame skydo lauke balta mūrinė miesto gynybinė siena su atvirais vartais auksinėmis sąvaromis, virš vartų bokštas žaliu aukštu stogu, šonuose du bokštai be stogų, su gynybiniais dantimis viršuje.

Šaltiniai 

 Aprašymas apie herbą (angl.);
 Aprašymas apie herbą (lenk.).

Nuorodos 
 Aprašymas apie miesto istoriją (lenk.) .

Novogrudas (Lomžos apskritis)
Palenkės vaivadijos miestų herbai
Novogrudo geležinkelio stotis

Novogrudo geležinkelio stotis () – nebenaudojama geležinkelio stotis Novogrudo mieste, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Lomžos apskrityje. Stotis atidaryta 1915 m. balandžio 1 dieną. Tai nebenaudojama stotis per kurią ėjo Dembų-Lomžos geležinkelio linija. Nuo stoties iki Morgovnikų geležinkelio stotelės yra 2,6 km ir iki Montvicos geležinkelio stotelės 3,4 km.

Nuorodos 

 Aprašymas apie stotį (lenk.).

Novogrudas (Lomžos apskritis)
Lomžos apskrities geležinkelio stotelės
Nebenaudojamos geležinkelio stotys ir stotelės Palenkės vaivadijoje
Novogrudo mūšis

Apie mūšį įvykusį 1831 m. tarp sukilėlių ir Rusijos kariuomenės žr. Novogrudo mūšis (1831 m.).
Novogrudo mūšis () – 1939 m. rugsėjo 8-10 dienomis vykęs mūšis tarp Trečiojo Reicho ir Lenkijos kariuomenių. Mūšis buvo vienas iš pradinių įsiveržimo į Lenkiją kampanijos mūšių. 1939 m. rugsėjo 8 d. vokiečiai pradėjo Novogrudo miesto puolimą, bet Lenkijos kariuomenė pirmąjį puolimą atlaikė ir gynė miestą iki rugsėjo 10 d., kai vokiečiai perėję Narevo upę ties Šablako kaimu galutinai užėmė miestą. Lenkams šiame mūšyje vadovavo kapitonai Lucjan Stanek ir Wacław Malinowski, o vokiečiams Nikolaus von Falkenhorst.

Literatūra 

 Mała Encyklopedia Wojskowa, Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej, Warszawa 1967, Wydanie I, Tom 2

Lenkijos ir Trečiojo Reicho mūšiai
Novogrudas (Lomžos apskritis)
Celoškos geležinkelio stotis

Celoškos geležinkelio stotis () – geležinkelio stotis Celoškos kaime, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Kolno apskrityje, Turošlo valsčiuje. Stotis atidaryta 1915 m. balandžio 1 dieną. Panaikinta 1973 m. balandžio 1 dieną. Tai nebenaudojama stotis per kurią ėjo Mišineco-Kolno geležinkelio linija. Nuo stoties iki Pupkoviznos geležinkelio stotelės yra 5 km ir iki Turošlo geležinkelio stotelės 1,3 km.

Nuorodos

 Aprašymas apie stotį (lenk.).

Turošlo valsčius
Kolno apskrities geležinkelio stotys ir stotelės
Nebenaudojamos geležinkelio stotys ir stotelės Palenkės vaivadijoje
Nokatas

Nokatas () – miestas Kirgizijoje, Ošo srityje, 43 km į pietvakarius nuo Ošo. Rajono centras. Pro miestą eina kelias Ošas–Batkenas–Isfana.

Istorija 

Tarybiniais metais gyvenvietė buvo vadinama Iski Naukatu (Иски-Наукат). Miesto statusą gavo 2003 m. ir pervadinta į Nokatą.

Kirgizijos miestai
Konstantinas Kazimieras Bžostovskis

Konstantinas Kazimieras Bžostovskis (1644 m. – 1722 m. spalio 24 d. Dabrovna) – Lietuvos katalikų bažnyčios veikėjas.

Biografija 

Nuo 1670 m. dvasinis Lietuvos referentas, vėliau Lietuvos didysis raštininkas.

Nuo 1685 m. Smolensko vyskupas.

Nuo 1687 m. lapkričio 24 d. paskirtas Vilniaus vyskupu.

Konfliktas prieš Sapiegas 

1692 m. seime iškėlė bylą prieš didįjį etmoną dėl kariuomenės apgyvendinimo dvasininkų dvaruose.

1694 m. balandžio 18 d. Konstantinas Kazimieras Bžostovskis didįjį etmoną Kazimierą Joną Sapiegą ir jo šalininkus ekskomunikavo.

1700 m. pilietinio karo metu rėmė Valkininkų konfederaciją ir kovojo prieš Sapiegų giminės pozicijų LDK išsaugojimą.

Kita veikla 

1694 m. įkūrė Trinapolio bažnyčią ir vienuolyną (tuo metu antrąjį Vilniuje).

1717 m. pastatė Verkių rūmus.

Šaltiniai ir nuorodos 
 Vilniaus Kalvarijos

Bžostovskiai
Lietuvos vyskupai
Vilniaus vyskupai
Smolensko vyskupai
Vilniaus kanauninkai
Batkenas

Batkenas, dar vadinamas Batkentu  () – miestas pietvakarių Kirgizijoje, 240 km į vakarus nuo Ošo, netoli Tadžikistano sienos. Srities ir rajono centras. Pro miestą eina Ošo–Isfanos kelias. Veikia oro uostas, kurio galimas susisiekimas su šalies sostine Biškeku. 2000 m. pradėjo veiklą Batkeno universitetas.

Istorija 

Gyvenvietė įkurta 1934 m. balandžio mėnesį. Pavadinimas senovės persų kalba reiškia „vėjų vieta“.

1999 m. Batkenas tapo naujai sukurtos srities centru, o 2000 m. gavo miesto statusą. Toks sprendimas buvo priimtas po to, kai įvairios radikalių islamistų grupuotės ėmė puldinėti miestą ir jo apylinkes. Kirgizijos valdžia nusprendė padidinti valdymo efektyvumą ir kontroliuoti situaciją, todėl buvo sudaryta atskira Batkeno sritis, o miestas tapo svarbiausiu regione.

Gyventojai 
2000 m. čia būta 10 987 gyventojai. O 2001 m. į miesto sudėtį įtraukti trys gretimi kaimai. 

Dauguma gyventojų yra kirgizai, o taip pat esama uzbekų, tadžikų, rusų ir kitų tautinių mažumų.

Sportas 
 Nur-Batken FK – futbolo klubas, debiutavo Kirgizijos aukščiausioje lygoje 2022 m. sezone.
 „Centrinis“ stadionas, kuriame žaidė vietos futbolo ekipos.

Išnašos 

Kirgizijos miestai
Etnografinis Kurpių muziejus

Etnografinis Kurpių muziejus () yra Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Lomžos apskrityje, Novogrudo mieste. Muziejuje eksponuojama Kurpių etnografinės grupės tradicijos, kultūra, gyvenimo būdas ir architektūra.

Muziejus

Muziejų 1927 m. birželio 19 d. įkūrė lenkų etnografas, Kurpių etnografinės grupės tyrinėtojas Adam Chętnik. Muziejus įkurtas ties Narevo ir Pisos upių santaka. Tai vienas iš seniausių etnografinės grupės muziejų Lenkijoje. Muziejuje yra apie 3000 eksponatų iš kurių didžiąją daugumą surinko muziejaus įkūrėjęs tyrinėdamas Kurpių girią. Muziejaus įkūrėjęs pradėjo rinkti įvairius daiktus ir medžiagą apie Kurpius nuo 1909 metų. Per I pasaulinį karą dalis surinktos medžiagos buvo sunaikinta Lomžoje buvusiame muziejuje, todėl buvo nuspręsta įkurti atskirą muziejų. 1919 m. muziejaus įkūrėjęs nusipirko šias vietoves ir apsigyveno čia kartu su savo šeima bei pradėjo muziejaus įkūrimo darbus. 1923 m. buvo pastatytas pirmasis muziejaus statinys, kuriame buvo jau apie 2,000 eksponatų. 1927 m. birželio 19 d. muziejus buvo iškilmingai atidarytas. Muziejaus įkūrėjęs ir buvo muziejaus direktoriumi iki II pasaulinio karo. Per karą muziejus stipriai nukentėjo ir buvo atstatinėjamas iki 1958 metų. Apie 1970 m. muziejuje buvo jau 16 didelių ir 14 mažų medinių Kurpių architektūrai būdingų statinių. Šiuo metu muziejuje yra 34 atskiri lankytini objektai.

Nuorodos

 Muziejaus tinklalapis (lenk.) ;
 Muziejaus istorija (lenk.).

Literatūra

 Kuczyńska Urszula, Skansen Kurpiowski im. Adama Chętnika w Nowogrodzie (przewodnik), Muzeum Okręgowe, Łomża 1997, ISBN 83-87108-02-2
 Marian Pokropek, Adam Chętnik - badacz Kurpiowszczyzny, Ostrołęckie Towarzystwo Naukowe, Muzeum Okręgowe w Ostrołęce, 1992
   
Novogrudas (Lomžos apskritis)
Šniadovo geležinkelio stotis

Šniadovo geležinkelio stotis () – geležinkelio stotis Šniadovo kaime, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Lomžos apskrityje. Per stotį eina Ostrolenka-Lapiai geležinkelio linija ir Šniadovas-Lomža geležinkelio linija. Ostrolenkos-Lapių geležinkelio linijoje nuo stoties iki Žižnevo geležinkelio stotelės yra 6,9 km ir iki Červoni Buro geležinkelio stoties yra 10,8 km. Šniadovo-Lomžos geležinkelio linijoje nuo stoties iki Kozikų geležinkelio stotelės yra 7,9 km.

Ostrolenka-Lapiai geležinkelio linija

Šniadovas-Lomža geležinkelio linija

Nuorodos 

 Aprašymas apie stotį (lenk.).

Šniadovo valsčius
Lomžos apskrities geležinkelio stotelės
Šniadovo žydų kapinės

Šniadovo žydų kapinės () - žydų kapinės Šniadovo kaime, Szosowej  gatvėje. Per II pasaulinį karą kapinės buvo sunaikintos. Kapinėse nėra išlikę jokių antkapių. Kapinių teritorija užima 0,5 ha plotą.

Literatūra

 Przemysław Burchard: Pamiątki i zabytki kultury żydowskiej w Polsce. Warszawa: 1990 m., s. 69.   
 Mapa WIG Łomża Pas 36 Słup 34 Warszawa 1931

Nuorodos

 Aprašymas apie kapines (lenk.).

Šniadovo valsčius
Žydų kapinės Palenkės vaivadijoje
Olševo paminklas carui Nikolajui II

Olševo paminklas carui Nikolajui II () - tai vienas iš trijų už Rusijos sienų stovinčių paminklų Rusijos imperijos carui Nikolajui II. Paminklas stovi Palenkės vaivadijoje, Lomžos apskrityje, Šniadovo valsčiuje, Olševo kaime. Paminklo pastatytmo idėja sumanyta po caro apsilankymo Lomžos gubernijoje, kai šalia kaimo vyko Rusijos imperijos kariuomenės pratybos. Paminklas buvo pastatytas 1899 m. rugpjūčio 19 dieną. Ant paminklo kabo užrašas rusų kalba.

Literatūra

 K. Sokoł, A. Sosna, Stulecie w kamieniu i metalu. Rosyjskie pomniki w Polsce w latach 1815-1915, MID "Synergia", Moskwa 2005, ISBN 5-94238-010-4, ss.49-50

Paminklai Palenkės vaivadijoje
Šniadovo valsčius
Kozikų geležinkelio stotelė

Kozikų geležinkelio stotelė () – nebenaudojama geležinkelio stotelė Kozikų kaime, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Lomžos apskrityje, Šniadovo valsčiuje. Per stotį eina Šniadovas-Lomža geležinkelio linija. Nuo stoties iki Šniadovo geležinkelio stoties yra 7,9 km ir iki Lomžos geležinkelio stoties yra 7,9 km.

Nuorodos 

 Aprašymas apie stotelę (lenk.).

Šniadovo valsčius
Lomžos apskrities geležinkelio stotelės
Nebenaudojamos geležinkelio stotys ir stotelės Palenkės vaivadijoje
Boženicos geležinkelio stotelė

Boženicos geležinkelio stotelė () – nebenaudojama geležinkelio stotelė Boženicos kaime, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Lomžos apskrityje, Lomžos valsčiuje. Stotis atidaryta 1922 m. sausio 1 dieną. Tai nebenaudojama stotis per kurią ėjo Dembų-Lomžos geležinkelio linija. Nuo stoties iki Montvicos geležinkelio stotelės yra 4,7 km ir iki Kupiski Stare geležinkelio stotelės 1,2 km.

Nuorodos 

 Aprašymas apie stotelę (lenk.).

Lomžos valsčius
Lomžos apskrities geležinkelio stotelės
Nebenaudojamos geležinkelio stotys ir stotelės Palenkės vaivadijoje
Kupiski Stare geležinkelio stotelė

Kupiski Stare geležinkelio stotelė () – nebenaudojama geležinkelio stotelė Stare Kupiskų kaime, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Lomžos apskrityje, Lomžos valsčiuje. Stotis atidaryta 1922 m. sausio 1 dieną. Tai nebenaudojama stotis per kurią ėjo Dembų-Lomžos geležinkelio linija. Nuo stoties iki Boženicos geležinkelio stotelės yra 1,2 km ir iki Lomža Skovronkų geležinkelio stotelės 3,7 km.

Nuorodos 

 Aprašymas apie stotelę (lenk.).

Lomžos valsčius
Lomžos apskrities geležinkelio stotelės
Nebenaudojamos geležinkelio stotys ir stotelės Palenkės vaivadijoje
Silezijos Semianovicai

Silezijos Semianovicai (, ) – Aukštutinės Silezijos pramoninio rajono miestas-apskritis pietų Lenkijoje, Silezijos vaivadijoje. Įsikūręs Silezijos aukštumose, praeina automobilių kelias iš Vroclavo į Krokuvą. Mieste gyvena apie 71,6 tūkst. gyv. (2008 m.), vienas iš Katovicų aglomeracijoje, kurioje gyvena 2,7 mln. žmonių.

Istorija 

Miesto istorija skaičiuojama nuo XIII a. Šiuolaikinis Semianovicų miestas susikūrė 1924 m. apjungus Siemianowits ir Laurahütte gyvenvietes. Miesto teisės suteiktos 1932 m.

Miestai partneriai 

  Ketenas, Vokietija (Köthen (Anhalt)) 
  Vatrelas, Prancūzija (Wattrelos)
  Jablunkovas, Čekija (Jablunkov)
  Mohačas, Vengrija (Mohács)
  Kimpija Turzis, Rumunija

Nuorodos 

 Sąrašas:Lenkijos miestai
 Semianovicų miesto oficiali svetainė   (lenkų k.)
 Miesto žydų istorija  (lenkų ir anglų k.)

Lenkijos miestai