Birželio 12

Birželio 12 yra 163-a metų diena pagal Grigaliaus kalendorių (keliamaisiais metais – 164-a). Nuo šios dienos iki metų galo lieka 202 dienos.

Informacija

Šventės 
 Rusija – Rusijos diena.
 Filipinai – nepriklausomybės diena.
 Lietuvos radijo diena .

Vardadieniai 
Anupras, Dovė, Krisčius, Kristė, Kristijona, Kristijonas, Kristina, Kristinas, Kristis, Ramūnas, Ramūnė, Vilma;

Šią dieną Lietuvoje

Įvykiai 
 1381 m. – Vilniaus užėmimas – Kęstutis, sužinojęs apie Jogailos sutartį su ordinu, užpuolė Vilnių, užėmė sostą, Jogailai paliko Krėvą ir Vitebską.
1926 m. – pradėjo veikti Kauno radijo stotis;
 1990 m. – Lietuvos Respublikos AT priėmė Katalikų bažnyčios restitucijos aktą;
 1995 m. – Lietuva pasirašė Asociacijos sutartį su Europos Sąjunga. Sutartis įsigaliojo 1998 m.;
 2000 m. – Vilniuje prasidėjo tarptautinis kongresas „Komunizmo nusikaltimų įvertinimas“, kuriame dalyvavo buvęs Lenkijos prezidentas L. Valensa, garsus rusų disidentas S. Kovaliovas.

Gimimo dienos 
 1848 m. – Antanas Radušis, Lietuvos kunigas, draudžiamos spaudos platintojas ir švietėjas, tautosakininkas (m. 1918 m.).
 1886 m. – Nikolajus Berežkovas, rusų istorikas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės istorijos tyrinėtojas (m. 1956 m.).
 1893 m. – Antanas Pranas Kneižys, JAV lietuvių spaudos darbuotojas (m. 1970 m.).
 1907 m. – Juozas Mickevičius, Lietuvos edukologas, TSKP ir tarybinis veikėjas (m. 1974 m.).
 1909 m. – Justinas Lukošius, teisininkas, Vokietijos lietuvių visuomenės veikėjas (m. 2000 m.).
 1910 m.:
 Algirdas Leonas Nasvytis, Lietuvos inžinierius, sporto ir visuomenės veikėjas, daktaras (m. 1981 m.).
 Danutė Čiurlionytė-Zubovienė, Lietuvos rašytoja, vertėja (m. 1995 m.).
 1914 m. – Napoleonas Bernotas, Lietuvos aktorius, teatro režisierius (m. 1959 m.).
 1925 m. – Regina Zdanavičiūtė, lietuvių teatro ir kino aktorė.
1922 m. − Viktoras Starošas Lietuvos kino režisierius, Aukso karštligės direktorius.
 1928 m.:
 Teodoras Bitvinskas, Lietuvos miškininkas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 Vitolis Baumilas, lietuvių kompozitorius (m. 1991 m.).
 1929 m. – Algirdas Ničius, lietuvių kino dailininkas, Lietuvos kinematografininkų sąjungos, Lietuvos dailininkų sąjungos narys.
 1932 m. – Gediminas Astrauskas, lietuvių poetas.
 1936 m. – Adelė Baublienė, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 1939 m. – Jūratė Darginavičienė-Marcijonaitė, Lietuvos augalų fiziologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 1940 m. – Petras Steponavičius, lietuvių teatro ir kino aktorius.
 1943 m. – Jonas Bražinskas, Lietuvos politinis veikėjas.
 1947 m.:
 Antanas Birštonas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Janina Tepliajeva – Jakubauskaitė, pedagogė, Lietuvos ir Šiaulių miesto kultūros, visuomenės bei politinė veikėja.
 Juozas Šarkus, ekonomistas, socialinių mokslų daktaras, Lietuvos ir Druskininkų politinis bei visuomenės veikėjas.
 1948 m. – Antanas Vizbaras, muzikos mokytojas ir chorvedys, Lietuvos ir Raseinių rajono politinis bei visuomenės veikėjas (m. 2018 m.)
 1949 m. – Vytautas Bitinas, Lietuvos ir Šakių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1950 m. – Elena Kniūkštaitė, Lietuvos tautodailininkė tapytoja.
 1952 m. – Aldona Vorienė, Lietuvos politinė veikėja.
 1953 m. – Jonas Kaušakys, Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1954 m. – Genovaitė Kačiuškienė, Lietuvos kalbininkė, humanitarinių mokslų daktarė.
 1956 m. – Onutė Narbutaitė-Skirtmantienė, kompozitorė, Lietuvos kompozitorių sąjungos narė.
 1957 m. – Jonas Paslauskas, lietuvių diplomatas.
 1959 m. – Virginija Šiukščienė, Lietuvos istorikė, muziejininkė.
 1961 m.:
 Algirdas Ališauskas, Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gintautas Stankevičius, Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 1963 m. – Virgilijus Valančius, teisininkas, teisėjas, buvęs Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo vadovas.
 1964 m. – Gvidas Byčius, teisininkas, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 1965 m. – Saulius Liausa, choro dirigentas ir pedagogas.
 1971 m. – Audrius Žiugžda, bankininkas vadybininkas, didžiausio Lietuvoje komercinio banko AB SEB banko prezidentas, valdybos pirmininkas.

Mirtys 
 1654 m. – Petras Kojelavičius-Vijūkas, SJ, Lietuvos kunigas, rašytojas (g. 1622 m.).
 1805 m. – Benediktas Karpis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas, filantropas, mecenatas.  (g. 1734 m.).
 1914 m. – Vilius Kalvaitis, Mažosios Lietuvos tautosakininkas. 1905 m. išleido rinkinį „Prūsijos lietuvių dainos“ (g. 1848 m.).
 1930 m. – Antanas Alekna, Lietuvos kunigas, istorikas, publicistas, vertėjas, visuomenės veikėjas (g. 1872 m.).
 1937 m.:
 Jeronimas Uborevičius, lietuvių kilmės tarybinis karinis ir politinis veikėjas, pirmo rango komandarmas (g. 1896 m.).
 Vytautas Putna, lietuvių kilmės Tarybų Sąjungos karinis veikėjas, komkoras (1935 m.), karinis diplomatas. Sušaudytas represijų Tarybų Sąjungoje metu (g. 1893 m.).
 1944 m. – Antanas Kaškelis, Lietuvos kariuomenės karininkas, 1928 m. majoras, 1936 m. jūrų kapitonas (g. 1879 m.).
 1966 m. – Kazys Kepalas, filologas, spaudos darbuotojas (g. 1890 m.).
 1971 m. – Konstancija Brundzaitė, Lietuvos kompozitorė, dailininkė (g. 1942 m.).
 1979 m. – Vladas Mikšys, vargonininkas, muzikos mokytojas ir chorvedys (g. 1906 m.).
 1991 m. – Justinas Kontrimas, Lietuvos agronomas biochemikas, žemės ūkio mokslų kandidatas (g. 1916 m.).
 2002 m. – Jurgis Jankus, Lietuvos rašytojas (g. 1906 m.).
 2008 m. – Viktoras Kunickas, Lietuvos dailininkas, skulptorius, pramoninio dizaino pradininkas Lietuvoje (g. 1930 m.).
 2016 m. – Jonas Pranas Banys, Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras (g. 1932 m.).

Šią dieną pasaulyje

Įvykiai 
 1987 – Šaltasis karas: Ronaldas Reiganas viešai paragino Michailą Gorbačiovą nugriauti Berlyno sieną;
 1990 – TSRS Aukščiausioji Taryba po ilgų diskusijų priėmė Michailo Fedotovo, Jurijaus Baturino ir Vladimiro Entino siūlytą Spaudos ir žiniasklaidos įstatymą, kuris faktiškai atšaukė tarybinę cenzūrą;
 1991 – Rusijos prezidentu išrinktas Borisas Jelcinas;
 1991 – Leningrado gyventojai referendume balsavo už tai, kad miestui būtų grąžintas senasis pavadininmas – Sankt Peterburgas.

Gimimo dienos 
 1002 m. – Leonas IX, Popiežius nuo 1049 m. vasario 12 d. iki mirties. Romos Katalikų Bažnyčios pripažintas šventuoju, vienas reikšmingiausių vokiečių kilmės popiežių viduramžiuose (m. 1054 m.).
 1879 m. – Chuanas Emilijanas O’Liris, Paragvajaus žurnalistas, istorikas, politikas, poetas, eseistas (m. 1969 m.).
 1890 m. – Egon Schiele, austrų tapytojas ir grafikas (m. 1918 m.).
 1899 m. – Fritz Albert Lipmann, 1953 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 1986 m.).
 1908 m. – Otto Skorzeny, Antrojo Pasaulinio karo vokiečių SS oberšturmbanfiureris, labiausiai išgarsėjęs Musolinio išlaisvinimo iš kalėjimo operacija bei Graifo operacija () (m. 1975 m.).
 1911 m. – Milovanas Džilasas, Jugoslavijos politikas, disidentas, publicistas (m. 1995 m.).
 1924 m. – Džordžas Herbertas Bušas, 41-asis JAV prezidentas, valdęs nuo 1989 iki 1993. Prieš prezidentavimą Bušas ėjo JAV viceprezidento pareigas (43-ias pagal eilę) vadovaujant Reiganui.
 1929 m. – Ana Frank, vokiečių rašytoja (m. 1945 m.).
 1933 m. – Edis Adamsas, JAV fotografas, pasižymėjęs politikų ir žvaigždžių portretais, fotožurnalistu dirbęs trylikoje karų, už Vietnamo karo metu padarytą fotografiją apdovanotas Pulicerio premija (m. 2004 m.).
 1941 m. – Čikas Korija, amerikiečių pianistas, atlikęs įvairių stilių džiazo muziką. Vienas iš džiazroko ir Jazz Fusion pradininkų (m. 2021 m.).
 1942 m. – Bert Sakmann, 1991 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 1948 m. – István Sándorfi, buvo vengrų tapytojas. István Sándorfi tapymo stilius buvo hyperealizmas (m. 2007 m.).
 1954 m. – Ján Mazák, slovakų teisininkas, buvęs teisėjas, teisėtyrininkas civilistas, EBTT generalinis advokatas.
 1976 m. – Tomas Sorensenas, Danijos futbolininkas (vartininkas), žaidžiantis Stoke City klube ir Danijos futbolo rinktinėje. Su rinktine žaidė 2000-ųjų Europos futbolo čempionate, 2004-ųjų Europos futbolo čempionate ir 2002-ųjų pasaulio futbolo čempionate.
 1979 m. – Diegas Milito, Argentinos futbolininkas, puolėjas, rungtyniaujantis Italijos Internazionale Milano klube.
 1981 m. – Adriana Francesca Lima, Brazilijos supermodelis.
 1982 m. – Marko Popovičius, Kroatijos nacionalinės rinktinės ir Kazanės „Unics“ gynėjas.

Mirtys 
 816 m. – Popiežius Leonas III, 795–816 m. Romos popiežius. Šventasis nuo 1673 m., šventė – birželio 12 d.
 1524 m. – Diegas Velaskesas de Kueljaras, ispanų konkistadoras, Kubos užkariautojas ir valdytojas (g. 1465 m.).
 1657 m. – Viljamas Harvėjus, anglų medikas ir fiziologas, pirmasis sistemingai aprašęs kraujotakos ratą ir širdies svarbą kraujotakai (g. 1578 m.).
 1815 m. – Mišelis Nėjus, kunigaikštis de Elchingeno, taip pat prancūzų karys, vėliau maršalas (g. 1769 m.).
 1912 m. – Frederikas Pasė, prancūzų politikas, pacifistas ir humanistas. 1901 m. kartu su Henri Dunant buvo apdovanotas Pirmąja Nobelio taikos premija (g. 1822 m.).
 1926 m. – Antoni Gaudí i Cornet, ispanų architektas. Garsiausi darbai: Sagrada Familia, Casa Milà, Casa Batlló (g. 1852 m.).
 1928 m. – Maurice Bloomfield, JAV filologas ir Vedų tyrinėtojas (g. 1855 m.).
 1937 m. – Michailas Tuchačevskis, tarybinis karinis veikėjas ir teoretikas, Tarybų Sąjungos maršalas. Represuotas dėl tariamo dalyvavimo kariškių sąmoksle, reabilituotas 1957 m (g. 1893 m.).
 1947 m. – Jazepas Medinis, latvių kompozitorius, dirigentas (g. 1877 m.).
 1958 m. – Ernests Štālbergs, Latvijos architektas, dirbęs klasicizmo ir funktionalizmo stiliais (g. 1883 m.).
 1980 m. – Milburn Stone, amerikiečių aktorius (g. 1904 m.).
 1982 m. – Karl Ritter von Frisch, austrų etologas, 1973 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (g. 1886 m.).
 1994 m. – Menachem Mendelis Schneersonas, Haredi judaizmo rabinas, buvęs septintasis Chabad Lubavitč dvasinis vadovas bei Rebbe (kai kurie hasidai jį laikė žydų mesiju) (g. 1902 m.).

Nuorodos 

Birželis