Vilniaus Šv. Jurgio bažnyčia

Vilniaus Šv. Jurgio bažnyčia (kartais vadinama dvigubu Šv. Jurgio kankinio ir Švč. Mergelės Marijos Snieginės (Pergalingosios) vardu) – bažnyčia ir vienuolyno kompleksas Vilniaus senamiestyje, K. Sirvydo g. 4, šalia Lietuvos Respublikos Vyriausybės rūmų.

Priklausė M. Mažvydo bibliotekai, grąžinta Vilniaus arkivyskupijai.

Istorija

Medinė bažnyčia 

Bažnyčią ir vienuolyną fundavo Vilniaus vaivada ir LDK didysis kancleris Mikalojus Radvilaitis LDK pergalei prieš totorius 1506 m. Klecko mūšyje atminti.

Pavadinimas kildinamas iš Šv. Jurgio (valstybės ir riterių globėjo) bei iš rugpjūčio 5-6 d. švenčiamos Švč. Mergelės Marijos Snieginės (Pergalingosios) šventės.

Pirmoji gotikinė medinė bažnyčia statyta 1506 m., po kelerių metų pastatytas vienuolynas, į kurį pakviesti senosios regulos karmelitai.

Gaisras ir mūrinė bažnyčia 

1749 m. birželio 8 d. gaisro metu Vilniuje sudegė 292 pastatai, tarp kurių ir Šv. Jurgio bažnyčia su karmelitų vienuolynu.
 
Bažnyčia atstatyta 1750–1755 m. Naugarduko vaivados Jurgio Radvilos lėšomis pagal architekto Pranciškaus Ignoto Hoferio () projektą.

1765 m. spalio 27 d. bažnyčią konsekravo Tomas Ignotas Zenkovičius (), Vilniaus vyskupas sufraganas. Tais pačiais metais Šv. Jurgio bažnyčia tapo vieno iš dviejų karmelitų ordino provincijų LDK centru – Šv. Jurgio provincija.

Seminarija 
1797 m. vienuolynas uždarytas ir perduotas diecezinei kunigų seminarijai, veikusiai iki 1945 m. Vilniaus diecezinė seminarija buvo pirmoji kunigų seminarija ir antra po Vilniaus universiteto aukštoji mokykla Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, 1582 m. įkurta Vilniaus vyskupo Jurgio Radvilos.

Po 1831 metų sukilimo čia iš rusų cerkve paverstos Šv. Kazimiero bažnyčios buvo perkelti garsaus meistro Arendto Gerhardto Zelle’s gaminti vargonai (prieš pat karą juos spėta iš pagrindų restauruoti).

Knygų rūmai ir nacionalinė biblioteka 
Bažnyčioje 1946 m. įrengta Nacionalinės M. Mažvydo bibliotekos senųjų leidinių saugykla. Nuo tada saugyklai (vadintai Knygų rūmais) vadovavo Antanas Ulpis, asmeniškai rūpinęsis svarbių leidinių perkėlimu iš apleistų rajoninių bibliotekų, dvarų ir saugojimu bažnyčioje įkurtoje saugykloje.

2011 m. Seimas nusprendė grąžinti bažnyčią, karmelitų vienuolyno kompleksą natūra Vilniaus arkivyskupijai. Pagal susitarimą biblioteka saugyklą turi iškraustyti iki 2015 m. vidurio.

Architektūra 
Bažnyčia vienanavė, yra viena Šv. Barboros koplyčia (ją prižiūrėjo Vilniaus miesto Kailiadirbių cechas). Rūsiuose, spėjama, gali būti Radvilų palaikų, tačiau jie kol kas išsamiau netyrinėti.

Nuorodos 
 Vilniaus buvęs senosios regulos karmelitų vienuolynas ir Šv. Jurgio kankinio bažnyčia
 XX a. pirmos pusės bažnyčios nuotraukos
 Vilniaus senosios regulos karmelitų vienuolyno statinių ansamblis (Kultūros vertybių registras)
 Bažnyčia išsaugojo knygas, o knygos – bažnyčią
 Partizaninės Šv. Jurgio bažnyčios (Knygų rūmų) nuotraukos
  Valdovo portretas Vilniaus Šv. Jurgio Kankinio bažnyčioje: unikalus, išskirtinės meninės ir istorinės vertės, bet, deja, išniekintas 
 Gintaras Kušlys. Apie valdovo portretą Vilniaus Šv. Jurgio Kankinio bažnyčioje: vertingas, bet išniekintas
 Kultūros paveldo kankinystė XXI a. Lietuvoje (nuotraukos) 

Vilniaus bažnyčios