joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Bendruomenių rūmai

Bendruomenių rūmai () – Jungtinės Karalystės Parlamento žemieji rūmai. Bendruomenių rūmus sudaro 650 narių, vadinamų Parlamento nariais (), renkamų demokratiniuose rinkimuose, mažoritarine paprastos daugumos sistema.

Pilnas Bendruomenių rūmų titulas yra „Garbingosios Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Bendruomenės, susirinkusios Parlamente“ ().

Atskiri Bendruomenių rūmai atsirado XIV a. Iš pradžių jie buvo mažiau įtakingi nei Lordų rūmai ar karalius. Tačiau vėliau Bendruomenių rūmų įtaka vis didėjo ir šiuo metu tai yra pati reikšmingiausia Parlamento dalis.

Bendruomenių rūmų kadencija negali viršyti 5 metų, nebent ji būtų pratęsta Parlamento aktu, gavusiu abiejų rūmų ir karaliaus ar karalienės sutikimą. Pasibaigus kadencijai ar dėl kokių nors kitų priežasčių karalius ar karalienė Bendruomenių rūmus paleidžia. Tokiu atveju rengiami Bendrieji rinkimai. Rinkimų datą parenka ministras pirmininkas, bet paprastai tai būna ketvirtadienis. Kandidatai turi pateikti 10 apygardos rinkėjų parašus ir £500 užstatą, grąžinamą surinkus bent 5 procentus balsų. Bendruomenių rūmų nariais negali būti nepilnamečiai, sergantys psichikos ligomis, kaliniai, Lordų rūmų nariai, aukštas pareigas užimantys valstybės tarnautojai, teisėjai ir pan. Šie apribojimai galioja ne tik kandidatams, bet ir jau išrinktiems Bendruomenių rūmų nariams. Nors nuo 1623 m. Bendruomenių rūmų nariams draudžiama atsistatydinti, de facto jie atsistatydina pateikdami prašymą užimti nereikšmingas pareigas, neleidžiančias būti Bendruomenių rūmų nariu. Kai Bendruomenių rūmų nario vieta dėl kokios nors priežasties atsilaisvina, rengiami papildomi rinkimai.

Bendruomenių rūmų posėdžiams posėdžiauja spikeris arba vienas iš trijų jo pavaduotojų. Tradiciškai nei spikeris, nei jo pavaduotojai nedalyvauja politinių partijų veikloje ir nebalsuoja, išskyrus atvejus, kai balsai pasiskirsto po lygiai.

Bendruomenių rūmų darbas vyksta Vestminsterio rūmuose, nedidelėje žaliai dekoruotoje salėje. Spikeris arba jo pavaduotojas sėdi salės gale, o nariai – ant salės šonuose išdėstydų suolų. Pozicijos nariai sėdi spikerio dešinėje, opozicijos – kairėje. Iš viso tėra tik 427 sėdimos vietos 650 narių. Debatų metu kalbos adresuojamos spikeriui („Pone spikeri“ – ), kiti Bendruomenių rūmų nariai minimi trečiuoju asmeniu, nurodant apygardą („Garbingasis narys iš [apygarda]“ – ).

Balsavimai Bendruomenių rūmuose vyksta balsu – balsuojantieji už nutarimą sako „Taip“ (), balsuojantieji prieš – „Ne“ (), o pirmininkaujantysis iš klausos nustato, kurių buvo daugiau. Ginčytinais atvejais balsuojama „pasiskirstymu“ – balsuojantieji už nutarimą eina į kambarį vienoje salės pusėje, o balsuojantieji prieš – kitoje.

Nuorodos 

 Bendruomenių rūmų svetainė 

Jungtinės Karalystės institucijos
Jungtinės Karalystės politinė sistema
Žemesnieji parlamentų rūmai
Jungtinės Karalystės teisinė sistema
Tartupis

Tartupis – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Žemaitkiemio. Veikia biblioteka (nuo 1973 m.).

Geografija 

Tai trečias pagal didumą Naujosios Ūtos seniūnijos kaimas. Šiaurinėje pusėje kaimą nuo Žemaitkiemio k. skiria senasis Prienai–Marijampolė per Ūtą kelias, rytuose atsiremia į Prienų šilą, ribojasi su Vartų kaimu, pietryčiuose kaimą nuo Balbieriškio seniūnijos skiria dabartinis Prienai–Marijampolė plentas, vakaruose Ūtos giraitė skiria nuo Naujosios Ūtos kaimo.

Per kaimą teka Tartupio ir Aviniškės upeliai. Tartupio upelis, ištekantis iš pašilės ties dabartine Mažiešiaus sodyba, prisijungia prie Dūmės, pašilėje kerta Prienai-Marijampolė plentą ir, susijungusi su Aviniškės upeliu, dar vėliau su Ringiu, vingiuoja Nemuno link. Upelis po melioracijos tekėjo kanalais. Bebrams pastačius užtvankas upelis tapo pelkynais, vietinių žmonių vadinamais „Bebruliškėm“.

Aviniškės upelis išteka iš tarp Užbalių bei Senaūčio kaimų esančių pušynėlių ir Rodžbalės slėniu teka per Žemaitkiemio kaimą ir Tartupio kaimo vakariniu pakraščiu link Balbieršgirės. Iki 1962 metais vykusios melioracijos Aviniškė tekėjo savo senąja vaga. Dabar ji teka kanalais.

Istorija 

XVI a. pirmoje pusėje Naujosios Ūtos seniūnijoje vietoje iškirstų miškų atsirado kaimai. 1744 m. įsikūrė Mikališkio ir Tartupio dvarai.

Tartupio kaimo šiauriniame pakraštyje (iki 1962 m. melioracijos) buvo seklus Skersabalio ežeras. Paežerėje buvo keturiasdešimt keturios sodybos. Iš jų žmonės eidavo dirbti į (už dabartinės Černevičiaus sodybos) įsikūrusį Tartupio dvarą. Per I Pasaulinį karą sudegė paežerės sodybos. Savanoriams žemes dalino kitur – ten ir dygo naujos sodybos. Taip atsirado savanorių – Gelčio, Mickaus, Kaminsko sodybos.

Tartupio kaimo Lietuvos partizanai:
 Mickus Jurgis Žuvo 1945 m. gruodžio 27 d.
 Milašauskas Alfonsas, Jokūbo iš Tartupio k. sugautas ir nuteistas 25 metams. Negrįžo – miręs 1965 m.
 Milašauskienė Elena (Ramunė) iš Tartupio k. Dainavos apygardos Dzūkų rinktinės DLK Kęstučio Tėvūnijos Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio dalyvė, gim. 1898 m. Dainavos Apygardos vado įsakymu Nr.4, 1951.04.21 atžymėta III laipsnio Laisvės Kovos Kryžiumi. 2006 m. gegužės 15 d. Nr. 612 d. respublikos Prezidento Valdo Adamkaus dekretu Elenai Milašauskienei (Ramunei) po mirties suteiktas Vyčio kryžiaus ordino Komandoro kryžius. *Venclovas Antanas iš Tartupio k. 1924–1946.

XX a. tarpukariu įkurta Tartupio mokykla. Sovietmečiu kaimas priklausė Žemaitkiemio kolūkiui.

Gyventojai

Išnašos

Šaltiniai 
 Išrašas. Lietuvos Ypatingasis Archyvas. F.- I Ap.58 B.44419/181-1)
 Išrašas iš Angelės Milašauskaitės – Degutienės – (Elenos Milašauskienės anūkės) asmeniniame archyve saugomo apdovanojimo lapo.
 Kraštotyrininko Vytauto Degučio surinkta medžiaga seniūnijos istorijai rašyti.
 V. Juodsnukis. „Suvalkijos partizanų takais.“ I ir II d. Naujoji Ūta.
 Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija, T. 2 (K–P). Vilnius
 Antanina Garmutė. „Išėjo broliai“.1990 m.

Prienų rajono savivaldybės gyvenvietės
Besmerčiai

Besmerčiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje, prie Dubysos. Kaimas vadinosi ir Palazdžiais. Pagal besmertietį profesorių Antaną Balsį, vardas „Besmerčiai“ susijęs su XV-XVI a. marų epidemijomis. Palazdžiečius praminė „besmerčiais“, nes per marus Palazdžiuose išliko daugiausia gyvų žmonių.

XVIII a. Besmerčiai buvo karališkoji nuosavybė. Pagal 1765 m. žydų surašymą, buvo karčėma, kurią nuomojo Hiršelovičių šeima, o Besmerčių tenutijos tvarkytoju buvo bajoras Bilevičius. Anot Žemaitijos kunigaikštystės padūmės mokesčio tarifo, 1775 m. tenutiją tvarkė Dominykas Mankauskas. Stovėjo 11 gyvenamųjų vietų - vienas dvaras, kuriame gyveno tvarkytojas, bei 10 valstiečių kiemų. Kiekvienas valstietis ūkininkdavo ir nuomodavo vieną valaką žemės.

1844 m. gyveno 67 Čekiškės parapijiečiai. 1923 m. buvo 22 kiemai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Dokeliai

Dokeliai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje, 3 km į pietvakarius nuo Liučiūnų, prie kelio .

1844 m. gyveno 4 Čekiškės parapijiečiai Dokeliuose.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Dokiai

Dokiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje, 4 km į pietryčius nuo Čekiškės, netoli Lazduonos.

Gyventojai 

1844 m. buvo 91 Romos katalikų gyventojas.

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Gaigalai (Kaunas)

Gaigalai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje, 4 km į pietus nuo Liučiūnų, prie Šakės upelio. Pro kaimą eina vieškelis .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Gegužėnai

Gegužėnai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Juškaičiai (Kaunas)

Juškaičiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Kilova

Kilova – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, kairiajame Dubysos krante. Kaimo vardas minimas nuo XVI a., nors kaimas vadinosi ir Balių k. Kilovoje stovi apleistas dvaras.

Gyventojai 

1923 m. buvo 85 gyventojai Kilovos dvare, o 6 gyventojai pas Kilovos malūną.

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Lebedžiai (Kaunas)

Lebedžiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje, 1 km į pietryčius nuo Liučiūnų, prie Žąsino aukštupio. Praeina kelias , prasideda Padauguvos–Karalgirio miškai.

Istorija 
1863 m. lapkričio 26 d. Lebedžių kaime įvyko paskutinis A. Mackevičiaus sukilėlių būrio mūšis.

1950–1954 m. – Lebedžių apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Lelerviškiai

Lelerviškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje, išsibarstę 1–2 km į pietus ir pietryčius nuo Liučiūnų, prie kelių  bei  ir Žąsino aukštupio. Yra fermos.

Istorija 

1882 m. ten gimė Lenkijos kariuomenės kapitonas ir Katynės žudynių auka Adolfas Vaidotis. Pagal Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodyną, 1883 m. Lelerviškių akalicoje bajorai Danilavičiai valdė 26 dešimtines, Lukoševičiai – 33, Milgiusai – 5, Sipavičiai – 18, Žutavičiai – 36.

Gyventojai 

1845 m. buvo 84 Čekiškės parapijiečiai.

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Lipikiškiai

Lipikiškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje, 4 km į šiaurės rytus nuo Vilkijos, prie Padauguvos–Karalgirio miškų. Netoli eina kelias .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Mikniava

Mikniava – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Paprieniai

Paprieniai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Purvaičiai (Kaunas)

Purvaičiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Radviliškiai (Kaunas)

Radviliškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje.

Gyventojai

Išnašos 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Severinava

Severinava – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje, prie šiaurinio Liučiūnų pakraščio.

Istorija 

Kaimo vardas galbūt kilęs iš savininko Severino Liaudansko, kuris 1845 m. jau gyveno senajame dvare su žmona ir trimis vaikais. Per XIX a. Liaudanskai valdė 419 dešimtinių Severinavoje bei Babteliuose. 1863 m. Kauno gubernijos kariniame topografiniame žemėlapyje kaimas vadinamas Фольварк Левданскаго ‘Liaudansko palivarkas’. 1923 m. Severinaviečiai buvo 54.

Naujasis dvaras, kurį valdė Daugvilai, buvo pastatytas 1926 m. „Dvaras buvo pavyzdinis, turėjo gerą žemės ūkio techniką. Gyvenamasis namas buvo su didžiule, spalvotais stiklais veranda. Tarybiniais laikais įkurtas daugiabutis gyvenamas namas. Šiuo metu pastatai sunykę, likę tik griuvėsiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Uždulinskiai

Uždulinskiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Čekiškės seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Audėjai

Audėjai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Domeikavos seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Romaškiai

Romaškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Domeikavos seniūnijoje, 1 km į šiaurę nuo  Domeikavos, prie kelio . Stovi Romaškių kapinių koplyčia.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Czesław Kwieciński (g. 1943), Lenkijos imtynininkas

Nuorodos
 Romaszki Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne, Tom IX, psl. 732 (lenk.)

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Varluva

Varluva – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Domeikavos seniūnijoje, 2 km į šiaurę nuo Domeikavos, netoli kelio , prie Gynios aukštupio.

Istorija 
Varluva (Warlow) minima XIV a. Kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymuose. Šį kaimą, pagal 1699 m. privilegiją, Abiejų Tautų Respublikos karalius Augustas II iki gyvos galvos dovanojo bajorui Elijui Marcinkevičiui.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Garančiškė

Garančiškė – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Garliavos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Ireniškiai

Ireniškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1–2 km į šiaurės rytus nuo Garliavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Jonučiai II

Jonučiai II – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Garliavos apylinkių seniūnijoje, tuoj į šiaurę nuo Garliavos, prie plento .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Juraitiškė

Juraitiškė – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Garliavos apylinkių seniūnijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Išlaužo, prie Pajiesio tvenkinio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Kalinava

Kalinava – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Garliavos apylinkių seniūnijoje, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Ilgakiemio, prie Kauno–Kaliningrado geležinkelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Rašnava

Rašnava – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Garliavos apylinkių seniūnijoje, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Ilgakiemio, tarp Jiesios, kelio  ir Kauno–Kaliningrado geležinkelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Ražiškiai

Ražiškiai  – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, į rytus nuo Garliavos, prie Maišio ir Jiesios upių bei Garliavos I tvenkinio. Praeina kelias .

Istorija 

Ražiškiuose nuo 1939 m. kurį laiką gyveno rašytojas Kazys Boruta.

Gyventojai

Šaltiniai

Literatūra 
 Ražiškių kaimas XXI a. išvakarėse (sud. Valentina Tamošiūnienė). – Kaunas: V. Tamošiūnienė, 2008. – 197 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-800-18-7

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Sprindiškės (Kaunas)

Sprindiškės – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Garliavos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Martinava

Martinava – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Karmėlavos, automagistralės  dešinėje pusėje. Kaimo sodybos yra išsibarsčiusios tarpumiškiuose.

Įsteigta kolektyvinių sodų bendrija „Tiekėjas“, yra nedidelis tvenkinys. Nuo 1994 m. įsikūrusi akcinė bendrovė „Suskystintos dujos“.

Istorija 

Manoma, kad kaimas atsirado XIX šimtmečio viduryje kaip carinės kolonizacijos politikos išdava, apgyvendinus čia iš Rusijos atvežtus valstiečius. 1909 m. Martinava paminėta tarp rusų sentikių gyvenviečių.

Gyventojai

Šaltiniai

Šaltiniai 

 Apie Martinavą karmelava.eu portale 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Rykštynė

Rykštynė – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Karmėlavos seniūnijoje, 0,5 km į vakarus nuo Karmėlavos, Neries kairiajame krante.

Yra žinoma, jog pirmieji Karmėlavos gyventojai atsirado dar akmens amžiuje, jų stovyklavietė buvo plačioje vėjo pustomoje smėlio atkalnėje, prie Rykštynės kaimo.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Sergeičikai I

Sergeičikai I – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Karmėlavos seniūnijoje, 1,5 km į rytus nuo Ramučių, prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Sergeičikai II

Sergeičikai II – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Karmėlavos seniūnijoje, 2,5 km į pietryčius nuo Ramučių, prie Zversos upelio. Praeina kelias .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Barsūniškiai

Barsūniškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Lapių seniūnijoje, 4,5 km į vakarus nuo Batėgalos, prie Gynelės upelio.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Masteikiai

Masteikiai  – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Lapių seniūnijoje, Neries dešiniajame krante (18 km nuo žiočių), prie kelio . Šalia iškastas Šančių karjeras. Apylinkėse stūkso Šančių piliakalnis ir Lepšiškių piliakalnis.

Istorija 

Seniau ties Masteikiais upėje būta Raudonės rėvos, 1784 m. prie jos minimas Raudonės viensėdis (Rowdanie). Toje vietoje buvo ir brasta per Nerį.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Rokiškiai

Rokiškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Lapių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Stavidvaris

Stavidvaris – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Lapių seniūnijoje, Neries dešiniajame krante (23 km nuo žiočių), prie Šventupės ir Girdažės žiočių. Praeina kelias , iškastas didelis Šančių karjeras. Kolektyviniai sodai.

Manoma, kad šioje vietoje ir apylinkėse būta senovės baltų šventvietės. Upėje riogso didelis akmuo Gaidelis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Staviščiai

Staviščiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Lapių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Šančiai (Lapės)

Šančiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Lapių seniūnijoje, prie kelio . Kaimą sudaro 14 sodybų, esančių gyvenvietėje ir vienas atokiau esantis vienkiemis.

Yra Šančių piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Tauralaukis (Kaunas)

Tauralaukis – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Lapių seniūnijoje, tarp Lepšiškių ir Drąseikių sodų masyvų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Pabiržis

Apie kaimą Jonavos rajone žr. Pabiržis (Jonava).

Pabiržis – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Neveronių seniūnijoje, nuo Neveronių vakaruose atskirtas geležinkelio šakos į Jonavą. Pabiržyje veikia šokolado gamybos įmonė „Meškėnas“.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Madeira (upė)

Madeira () – upė Brazilijoje; dešinysis, didžiausias Amazonės intakas. Prasideda Brazilijos-Bolivijos pasienyje susiliejus Beni ir Mamorės upėms, kurios ištakas gauna Andų kalnuose. Trumpai (­~100 km) teka į šiaurę, formuodama Brazilijos-Bolivijos sieną, toliau nuo Vilja Beljos pasuka link šiaurės rytų. Aukštupyje teka Brazilijos plokščiakalnio pakraščiu, formuoja krioklius ir slenksčius. Nuo Porto Veljo teka Amazonės žemuma, Amazonijos džiunglių platybėmis. Žemupyje vaga sulėtėja, upė formuoja protakas. Į Amazonę įteka netoli Parintišo miesto, keliomis atšakomis, suformuodama Tupinambaranos salą.

Svarbiausi intakai: Abuna, Žamari, Ruzvelto upė.

Madeiros baseine per metus iškrenta 750–3000 mm kritulių, todėl tai viena vandeningiausių pasaulio upių. Jos debitas viršija 30 500 m³/s. Lietnguoju sezonu okeaniniai laivai gali pasiekti San Antonijų (1070 km nuo žiočių) šalia Porto Veljo.

Šaltiniai 

Brazilijos upės
Šingu

Šingu () – upė Brazilijoje, Matu Grosu ir Paros valstijose; Amazonės dešinysis intakas. Prasideda Matu Grosu plynaukštėje Kuluenės pavadinimu. Teka į šiaurę kirsdama Brazilijos plokščiakalnį ir formuodama slenksčius bei krioklius. Žemupyje teka Amazonės žemuma. Prieš įtekėdama į Amazonę Šingu suformuoja 160 km ilgio estuarijos formos žiotis.

Pagrindinis intakas – Iriri (kairysis).

Upė laivuojama 190 km nuo žiočių. Šingu baseine gyvena Šingu indėnai, upės aukštupyje – bakairiai.

Brazilijos upės
Tokantinsas

Tokantinsas () – upė Brazilijoje, Tokantinso, Paros ir Maranjano valstijose. Prasideda Brazilijos plokščiakalnyje, susiliejus Maranjano ir Paranano upėms. Plokščiakalniu teka į šiaurę, formuodama slenksčius ir krioklius. Žemupyje daro vingį į vakarus ir teka Amazonės žemuma. Įteka į Paros upę (vieną Amazonės atšakų), kuri ties Belenu įteka į Atlanto vandenyną.

Didžiausias intakas – Aragvaja (kairysis).

Tokantinsas laivuojamas 350 km nuo žiočių ruože. Ant upės įrenkta Tukurui hidroelektrinė.

Šaltiniai 

Brazilijos upės
Beiniūnai

Beiniūnai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Batniavos, dešiniajame Nemuno krante.

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Dulkiai

Dulkiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Bubių, prie kelio .

Istorija

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Godėnai (Raudondvaris)

Godėnai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Raudondvario seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Lomanka

Lomanka – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Raudondvario seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Maksva

Maksva – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Raudondvario seniūnijoje, prie Kregždelės ežero.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Mozūriškiai

Mozūriškiai – kaimas vakarinėje Kauno rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurę nuo Kulautuvos, prie kelio .

Istorija 

1590 m. minimas Mozūriškių dvaras, 1722 m. – palivarkas ir kaimas, priklausę Paštuvos dvaro valdoms.

Gyventojai

Išnašos 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Girininkai II (Ringaudai)

Girininkai II – kaimas Kauno rajono savivaldybės pietvakariuose.

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Karkiškės

Karkiškės – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Ringaudų seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Ringaudų, prie Vėžpievio upelio ir daugelio jo tvenkinių. Eina kelias Noreikiškės–Poderiškiai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Miriniškiai

Miriniškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Ringaudų seniūnijoje, pietrytiniame Ringaudų pakraštyje, prie Vėžpievio upelio ir greitkelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Sakalai (Kaunas)

Sakalai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Ringaudų seniūnijoje.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Sakaluose 1942 m. vasario 2 d. gimė psichologas, vertėjas Antanas Danielius.

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Pamoterys

Pamoterys – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Rokų seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Paraželiai

Paraželiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Rokų seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Pavytė

Pavytė – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Rokų seniūnijoje, 2 km į pietvakarius nuo Rokų, prie Jiesios ir Vyčiaus santakos. Telkšo Vyčiaus tvenkinys.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Rokų Miško Kelmynas

Rokų Miško Kelmynas – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Rokų seniūnijoje, Dubravos miškuose, 1,5 km į pietus nuo Vaišvydavos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Vingytė

Vingytė – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, vakariniame Rokų pakraštyje, prie Jiesios kilpų. Nuo Rokų skiria geležinkelio šaka. Rokuose yra Vingytės biblioteka.

Istorija 

Vingytės kaimas buvo įkurtas 1927 m. Žemės Reformos valdybos nutarimu Nr. 1372, 1924 m. išparceliavus Pajiesio dvaro žemę. Didžiąją dalį Vingytės kaimo gyventojų sudarė Lietuvos kūrėjai-savanoriai, pasižymėję 1918–1919 m. mūšiuose: Vincas Zorskis, Liudas Kaufmanas, Jurgis Astrauskas, Justas Griškonis ir kiti. Po okupacijos dalyje Vingytės kaimo buvo įkurtas karinis objektas, kita dalis buvo paskelbta Jiesios kraštovaizdžio draustiniu, didžioji dalis sodybų nugriauta.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Guogai

Guogai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje. Prie kaimo stūkso Guogų piliakalnis.

Istorija 

Kaimas iki Kauno HE pastatymo apie 1960 m. buvo į šiaurės rytus nuo dabartinės gyvenvietės .

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Kauno marių užlietos gyvenvietės
Sietynas (Kaunas)

Sietynas – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, pietvakariniame Viršužiglio pakraštyje. Viršužiglio reabilitacijos ligoninė.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Užupiai (Kaunas)

Užupiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Taurakiemio seniūnijoje, tuoj į pietvakarius nuo Piliuonos, prie mažo miškelio ir Lubupio upokšnio. Šalimais eina vieškelis .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Bivyliai

Bivyliai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Užliedžių, kairiajame Nevėžio krante (Nevėžio kraštovaizdžio draustinyje), Paltiškių miško vakariniame pakraštyje. Išlikęs Bivylių dvaras, aptiktas Bivylių kapinynas (II tūkstm. pradžia).

Kapinynas 

Bivylių kapinynas aptiktas Nevėžio pakrantės pievoje. Manoma, kad jis likęs nuo II tūkstantmečio pradžios. 1978 m. archeologas E. Ivanauskas kapinyne rado daug apdegusių žalvarinių dirbinių, degintų kauliukų ir žirgo dantų.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Romainiai (Užliedžiai)

Romainiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, į pietus nuo Užliedžių. Kaime stovi Romainių dvaras.

Gyventojai 

Žymūs žmonės 

 Mauricijus Prozoras (1801–1886), 1831 m. sukilimo dalyvis

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Akrė

Apie Izraelio miestą žr. Akrė (Izraelis).

Akrė () – valstija šiaurės vakarų Brazilijoje. Šiaurėje ribojasi su Amazonės, rytuose – trumpa atkarpa su Rondonijos valstija, vakaruose su Peru, pietuose su Bolivija. Administracinis centras – Riu Brankas.

Istorija 
1897 m. pagal Ajakučo sutartį Akrė perduota Bolivijai. 1899–1900 m. žygį į teritoriją surengė Amazonės valstijos finansuojamas keliautojas Luiz Galvez Rodrigues de Aria. 1899 m. Galvesas save pasiskelbė Akrės respublikos prezidentu, bet netrukus buvo suimtas Brazilijos pajėgų. 1900 m. gruodį Akrė vėl nesėkmingai bandė skelbti nepriklausomybę. 1899 m. generolas José Plácido de Castro organizavo sukilimą ir paskelbė Trečiąją Akrės respubliką. 1903 m. pasirašyta Petropolio sutartis, pagal kurią Bolivija grąžino Brazilijai Akrės teritoriją. 1904 m. Akrė tapo Brazilijos federacine teritorija, o nuo 1962 m. – valstija.

Geografija 
Didžiąją valstijos dalį užima Amazonijos džiunglės. Klimatas pusiaujinis; karštas ir drėgnas. Svarbiausios upės: Akrė, Žurua, Purusas. Paviršius – plyna Amazonės žemuma.

Gyventojai 
2006 m. valstijoje gyveno virš 646 tūkst. gyventojų. Rasinė sudėtis: baltaodžiai (24,1 %), mulatai (pardo) (72,6 %), juodaodžiai (2,2 %), azijiečiai ir indėnai (1,1 %). Akrėje gyvena panoanų kalbomis kalbantys indėnai (Kashinawa, Jaminawa ir Xanenawa), taip pat kulinų, jine, aravanų, ašaninkų kalbomis kalbanys indėnai.

Regionai 
Akrės valstija padalinta į 2 mezoregionus:
 Vale do Juruá
 Vale do Acre

Brazilijos valstijos
Tukanai

Tukanai (Ramphastos) – tukaninių (Ramphastidae) šeimos gentis. Paplitusi Pietų Amerikoje ir Centrinėje Amerikoje. Tukanai yra ragasnapių antrininkai Naujajame pasaulyje: maždaug 35 rūšys gyvena Amerikos tropikuose. Tukanų snapai didesni ir ryškesni.

Maitinasi daugiausia vaisiais, bet neatsisako ir vabzdžių. Gyvena medžiuose, deda 2-4 kiaušinius.

Rūšys 
 Plokščiasnapis tukanas (Ramphastos sulfuratus)
 Čioko tukanas (Ramphastos brevis)
 Ramphastos vitellinus
 Ramphastos dicolorus
 Ramphastos swainsonii
 Ramphastos ambiguus
 Ramphastos tucanus
 Didysis tukanas (Ramphastos toco)

Tukaniniai
Varlamas Šalamovas

Varlamas Šalamovas (rus. Варла́м Ти́хонович Шала́мов, 1907 m. birželio 18 d. – 1982 m. sausio 17 d.) – sovietų rašytojas, politinis kalinys, „Kolymos apsakymų“ autorius.

Biografija 

Varlamas Šalamovas gimė 1907 m. rusų stačiatikių dvasininko šeimoje. Kaip dvasininko vaikas V. Šalamovas neturėjo teisės stoti į aukštąją mokyklą. Dirbo gamykloje Maskvoje. 1929 m. pirmą kartą nuteistas už tai, kad spausdino ir platino Vladimiro Iljičiaus Lenino „Laišką suvažiavimui“, kuriame perspėjama apie Staliną. 5 metų bausmę atliko Višeros lageryje (Uralas).

1937 m. nuteistas už kontrrevoliucinę veiklą ir išsiųstas į Kolymą. Karo metais vėl buvo teisiamas už tai, kad rašytoją, Nobelio premijos lauretą Ivaną Buniną, spėjusį emigruoti iš Sovietų Sąjungos, apibūdino kaip rusų klasiką. V. Šalamovas Kolymą paliko tik 1953 m. Vėliau jis šį kraštą pavadino „Osvencimu be krosnių“, o savo kūrybą – „antiliteratūra“.

1956 m. grįžo į Maskvą ir toliau rašė. 1978 m. apgyvendintas senelių ir invalidų internate. Kūryba buvo spausdinama ir leidžiama užsienyje. Prancūzijos PEN klubas skyrė jam premiją. 1982 m. sausio mėn. perkeltas į psichoneurologinį dispanserį, kuriame netrukus mirė.

Šalamovas, Varlamas
Avicena

Avicena (Abu ali al Husain ibn Abdalllah ibn Sina, sutrumpintai Ibn Sina; g. 980 m. netoli Bucharos – m. 1037 m. Persijos Hamadane) – persų kilmės, tačiau daugiausia arabiškai rašęs gydytojas ir filosofas. Taip pat rašė teisės, matematikos, astronomijos, muzikos klausimais. Persiškai kūrė poemas ir lyrinius eilėraščius, arabiškai – apysakas. Avicena laikomas Islamo aukso amžiaus vienu svarbiausiu gydytoju, astronomu, mąstytoju, ankstyvosios modernios medicinos tėvu.

Biografija 
Avicena gimė Afšanos kaime prie Bucharos apie 980 m. Jo motina Sitāra buvo iš Bucharos. Nors Avicenos šeima buvo sunitai  jo tėvas Abdula atsivertė į Izmailizmą.

Užaugo Bucharoje, būdamas 10 metų mintinai mokėjo visą Koraną ir žymiausius arabų klasikus, per kelerius metus išėjo teisės mokslus, taip pat matematiką, astronomiją ir mediciną. Būdamas 16 metų pagarsėjo išgydęs Bucharos valdovą Mansurą II, kurio bibliotekoje jis baigė savo mokslinį pasirengimą. Sulaukęs 18 metų tapo kvalifikuotu gydytoju.

Avicenos veikalai, ypač medicinos srityje tapo viduramžių Europos universitetų vadovėliais. Jis arabų kalba (Europoje išversta ir išleista lotynų kalba) išleido medicinos kanoną, kurį sudarė 5 tomai: Pirmajame – medicinos teorija, anatomija, fiziologija, aprašomos ligų priežastys, simptomai, profilaktika, Antrajame – Paprasti vaistai, augalai, gyvūninės kilmės vaistai, Trečiajame – atskirų kūno dalių, sričių ligos ir jų diagnostika, Ketvirtajame – Chirurgija, Penktajame – aprašomi sudėtingi vaistai, nuodai ir priešnuodžiai.

Prieš mirtį jį apėmė atgaila. Jis išdalino turtus vargšams, išlaisvino vergus, iki mirties skaitė Koraną.

Išnašos 

Medikai
Persijos asmenybės
Chovdas

Chovdas () – miestas vakarų Mongolijoje, Altajaus kalnų papėdėje, prie Bujant Golo upės. Chovdo aimako sostinė. 30,5 tūkst. gyventojų (2006 m.). Statybinių medžiagų, mašinų gamybos pramonė. Transporto mazgas.

Istorija 

Išaugo iš 1731 m. įkurtos tvirtovės.

Mongolijos miestai
Marakešas

Marakešas () – ketvirtas pagal dydį Maroko miestas bei vienas iš keturių „Maroko imperatoriškųjų“ miestų (kiti – Rabatas, Fesas ir Meknesas), įsikūręs šalies centrinėje dalyje, Aukštojo Atlaso kalnų papėdėje. Miesto senamiestis įtrauktas į UNESCO saugomų objektų sąrašą.

Istorija 
1062 m. Marakešą įkūrė Almoravidų dinastijos pirmasis valdovas Jusufas ibn Tašminas (Youssef Ibn Tachfin). Greitai jis tapo komerciniu, kultūriniu ir religiniu Magrebo, Andalūzijos ir šiaurinės Afrikos centru. Almochadų dinastijos valdymo metais Marakeše pastatyta Kutubijos (Koutoubia) mečetė. XI a.–XII a. ir XVI a.–XVII a. vidurio Marakešas buvo Maroko sostinė.

Marakešas dabar 
Marakeše dabar gyvena daugiau nei milijonas gyventojų ir didžioji dalis jų turi berberiškas šaknis. Taip pat gana didelės yra europiečių bendruomenės: prancūzų, vokiečių, anglų, italų ir šveicarų. Miestas yra Marakešo-Tensifto-Alhauzo regiono sostinė. Pietiniame miesto pakraštyje yra Marakešo–Menara tarptautinis oro uostas.

Nuorodos 
 Marakešo miesto gidas

Maroko miestai
Kirmėliškis (Juodupė)

Kirmėliškis – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, Juodupės seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Rokiškio rajono savivaldybės gyvenvietės
Arapaima

Arapaima (Arapaima gigas), dar vadinama piraruka, paiše – kaulaliežuvinių (Osteoglossidae) šeimos gėlavandenė žuvis, gyvenanti Pietų Amerikos ekvatorinės srities upėse.

Tai viena didžiausių pasaulyje gelavandenių žuvų. Ilgis siekia iki 4 m, svoris – iki 200 kg. Minta smulkiais gyvūnais, vandens paukščiais. Arapaima – viena pagrindinių Amazonijoje žvejojamų žuvų. Kaulinis žuvies liežuvis, sumaišytas su gvaraninės paulinijos žieve naudojamas kaip vaistas.

Kaulaliežuvės
Jungtinių Valstijų Senatas

JAV Senatas () – vieneri iš dviejų JAV Kongreso rūmų, paprastai laikomi aukštaisiais rūmais. Kiekviena valstija į Senatą siunčia po 2 atstovus, vadinamus senatoriais. Dėl to Senatą sudaro 100 senatorių.

Senato rinkimai 
Iš pradžių senatorius rinkdavo valstijų legislatūros, tačiau 1913 m. balandžio 8 d. ratifikavus septynioliktąją JAV Konstitucijos pataisą senatoriai pradėti rinkti tiesiogiai. Senatoriaus kadencija trunka šešerius metus. Tačiau rinkimai rengiami kas porą metų, vienu metu perrenkant apie trečdalį Senato. Vieną ir tą pačią valstiją atstovaujantys senatoriai renkami ne tais pačiais metais.

Senato darbo tvarka ir įgaliojimai 
Pagal JAV Konstituciją Senato pirmininkas () yra Viceprezidentas. Jis turi teisę balsuoti tik tada, kai nuo jo balso priklauso balsavimo baigtis. Nesant Viceprezidento, Senato posėdžiams pirmininkauti gali iš senatorių renkamas laikinasis Senato pirmininkas (). Tačiau iš tikrųjų paprastai pirmininkauja ne Viceprezidentas ir ne laikinasis Senato primininkas, o pastarojo įgaliotas senatorius. Taip pat daugumos ir mažumos partijos išsirenka, atitikamai, daugumos ir mažumos lyderius, kurie nustato, kuriuos nutarimus jų partijos senatoriai turi palaikyti, o kuriems priešintis, ir „rimbus“ (), kurie rūpinasi, kad senatoriai balsuotų taip, kaip nurodė partijos vadovybė.

Per debatus senatoriai gali kalbėti tik pirmininkaujančiajam leidus, nors jis privalo suteikti žodį pirmajam jo paprašiusiam senatoriui. Visos kalbos yra adresuojamos pirmininkaujančiajam, kiti senatoriai gali būti minimi tik trečiuoju asmeniu. Senatorių kalbų turinys ir trukmė neribojami. Tai nutarimų priėmimui sustabdyti: vienas ar daugiau senatorių sako ilgas kalbas, kol dauguma sutinka klausimo svarstymą atidėti. Tokia taktika, vadinama filibusteriu, pirmą kartą buvo panaudota 1841 m. Ilgiausią tokią kalbą, trukusią 24 val. 18 min., yra pasakęs senatorius Stromas Turmondas 1957 m. 1917 m. buvo priimta taisyklė, leidžianti nutraukti debatus, jei tokį pasiūlymą palaikys dviejų trečdalių dauguma, tačiau filibusteris vis dar yra naudojamas.

Balsavimai Senate paprastai vyksta balsu. Tokiu atveju senatoriai savo nuomonę už išreiškia žodžiu „Taip“ (), o nuomonę prieš – žodžiu „Ne“ (). Pirmininkaujantysis iš klausos nustato, kurių balsų buvo daugiau. Jei tokio balsavimo rezultatas ginčytinas, rengiamas vardinis balsavimas.

Dalis Senato darbo atliekama komitetuose. Skiriami nuolatiniai komitetai (jų šiuo metu yra 16) ir specialieli komitetai.

Nors Senatas laikomas aukštaisiais rūmais, jo įgaliojimai mažai skiriasi nuo Atstovų rūmų įgaliojimų. Visiems įstatymams reikia abiejų rūmų pritarimo. Tačiau visi įstatymai, susiję su valstybės pajamomis, iš pradžių turi būti svarstomi Atstovų rūmuose. Taip pat tik Atstovų rūmai turi teisę inicijuoti apkaltą, kurią vėliau svarsto Senatas. Senatas, savo ruožtu, tvirtina kai kuriuos Prezidento skiriamus pareigūnus ir ratifikuoja sutartis, nors Viceprezidento paskyrimui reikia ir Atstovų rūmų pritarimo.

JAV institucijos
JAV politinė sistema
Aukštesnieji parlamentų rūmai
Kupra

Kuprà - atsikišusi nugaros dalis arba stuburo iškrypimas. Dažniausiai atsiranda dėl sužalojimų ir įvairių ligų. Kupra taip pat gali atsirasti ir sparčiai augančiam paaugliui. Kartais kupra gali išaugti ir anksti sportuojantiems sportininkams. Dėl kupros gali pakisti širdis, plaučiai, virškinamojo trakto organai.

Ligos
Bitvanas

Bitvanas – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vandžiogalos seniūnijoje, 9 km į pietus nuo Vandžiogalos, prie kelio . Pro kaimą teka Gynia ir jos intakas Bitvanas, aplinkui dunkso miškai (Babtų-Varluvos – vakaruose, Bitvano – rytuose).

Gyventojai

Žymūs žmonės 
 Teresė Nekrošaitė (g. 1961), lengvaatletė

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Butkūnai (Kaunas)

Butkūnai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Juozapava (Vandžiogala)

Juozapava – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurėje, 2 km į pietus nuo Vandžiogalos, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo teka Urka. Yra kapinaitės.

Gyventojai

Energetika 
Kaime veikia didžiausia Lietuvoje saulės modulių elektrinė, kuri pagamina 995 kW.

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Mažieji Ibėnai

Mažieji Ibėnai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Didžiųjų Ibėnų, prie kelio .

Istorija 

Kadangi Ibėnų (Didžiųjų ir Mažųjų) gyventojai aktyviai dalyvavo 1863 m. sukilime, todėl Kauno gubernatorius atsiuntė kariuomenę, kuri kaimą sudegino, o gyventojus ištrėmė ir čia atkėlė sentikius. 1864 m. jie pastatė cerkvę. Ibėnų kaimus jie vadino Никольская Слобода (Didžiuosius) ir Преображенская Слобода (Mažuosius), čia buvo įkurta jų parapija.

Gyventojai

Šaltiniai 

 
 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Pociūnai (Kaunas)

Pociūnai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, netoli Vandžiogalos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Puikoniai

Puikoniai – kaimas Vandžiogalos seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Skrebiniškiai

Skrebiniškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Boniškių.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Užumiškiai

Užumiškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vandžiogalos seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Vandžiogalos, Urkos pakrantėje, prie Labūnavos miškų pietinio pakraščio. Pro kaimą eina kelias .

Istorija 
XX a. pr. žymimas dvaras. 1950–1954 m. – Užumiškių apylinkės centras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Vigiai

Vigiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vandžiogalos seniūnijoje, 6,5 km į rytus nuo Babtai, ant Pociūnų tvenkinio kranto, prie kelių  ir  sankirtos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Vimbarai

Vimbarai – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 5 km į vakarus nuo Vandžiogalos. Šalia kaimo, ant Gynios upės įrengtas Janušonių tvenkinys. Prie kaimo taip pat teka Urkos intakas Tiltinis. Greta eina vieškelis .

Istorija 
2008 m. Liepos mėnesį po tiltu per upelį Vimbarų kaime vaikai aptiko 56 Rusijos gamybos rankines granatas F-1, kurias vėliau sunaikino Juozo Vitkaus inžinerijos bataliono išminuotojai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Durpynas (Kaunas)

Durpynas – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, netoli Zapyškio.

Gyventojai

Išnašos 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Riogliškiai

Apie kaimą Raseinių rajone žr. Riogliškiai (Raseiniai).

Riogliškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Zapyškio, Nemuno kairiajame krante, netoli Ovos žiočių. Praeina kelias .

Istorija 

Riogliškiai pagarsėjo 1993 m. rudenį, kai profesoriaus Liudviko Lašo šeimos sodyboje gretimame miške buvo savavališkai įsikūrę ginkluoti SKAT savanoriai, susiję su Pakaunės savanorių maišto įvykiais.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Rupinai

Rupinai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Adomkiškiai

Adomkiškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

 * 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Baravai

Baravai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Istorija

1923 m. priklausė Čekiškės valsčiui, joje buvo 34 gyventojai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Bernoriškiai

Bernoriškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Buivydai (Kaunas)

Buivydai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Daučioniai

Daučioniai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje, 1 km į rytus nuo Seredžiaus, prie kelių  ir  sankirtos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Daugužiai

Daugužiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Gaideliškiai

Gaideliškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Gineikiai (Kaunas)

Gineikiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Jagminiškiai

Jagminiškiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje, 3,5 km į rytus nuo Vilkijos, prie kelio .

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Jokavai

Jokavai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje, 3 km į šiaurės rytus nuo Seredžiaus, Dubysos kairiajame krante.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Jotautai

Jotautai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Juodžiai (Kaunas)

Juodžiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Daugeliškių. Kaime stūkso Butvilonių piliakalnis.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Lauksvydai

Lauksvydai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Lygainiai (Kaunas)

Lygainiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje, 2 km į pietus nuo Padauguvos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Padubysys (Vilkija)

Padubysys – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km į pietvakarius nuo Čekiškės, Dubysos kairiajame krante (kitame krante yra Jurbarko Padubysys).

Gyventojai

Šaltiniai

Nuorodos 
 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Palazduonys

Palazduonys – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Čekiškės, tarp Dubysos ir Lazduonos. Praeina kelias .

Istorija 

1650 m. Palazduonius iš močiutės (pavardė nežinoma) paveldėjo bajoras Jurgis Liaudanskas. Po jo dvarą valdė Jurgio sūnus Antanas Jonas Liaudanskas (g. apie 1690 – m. 1735) su žmona Marijona Kosinskaite. 1746 ir 1749 m. Antano Jono Liaudansko sūnai dalimis pardavė Palazduonius. 1765 m. Palazduoniuose veikė žydų karčema, kurią valdė Izakas Aronovičius. Nuo 1775 m. Palazduoniuose bajoras Aleksandras Mikuckis valdė dvarą, namą ir 6 valstiečių kiemus.

1902 m. bajorai Žotkevičiai valdė 115 dešimtinių, Prižgintai – 305. Buvo Palazduonio kaimas bei naujasis dvaras. Pirmas dvaro valdytojas – L.Teišerskis. Vėliau dvaras atiteko jo įdukrai V. Teišerskytei-Pancernienei. Yra išlikusi 1912 m. dvaro ūkio knyga lenkų kalba, kaštonų alėja. Paskutinis dvaro savininkas V. Pancerna“ atstatė ir įkūrė kaimo sodybą ''Lazduona''.

Gyventojai 

1845 buvo 81 Vilkijos parapijietis. 1923 m. buvo du kiemai ir 95 gyventojai.

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Paprūdžiai (Kaunas)

Paprūdžiai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Pastriūnys

Pastriūnys – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Pašiliai (Kaunas)

Pašiliai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Ručkoniai

Ručkoniai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Skrebenai

Skrebenai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje, 3,5 km į pietryčius nuo Seredžiaus, Skrebenų miške, prie Naudupio.

Istorija 
1941 m. rugsėjo 4 d. sušaudyti 193 Seredžiaus žydai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Stanislava (Kaunas)

Stanislava – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Vilkijos, Ringovės miške.

Istorija 

XIX a. – XX a. pirmoje pusėje kaime buvo Stanislavos dvaras.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Šoliai (Kaunas)

Šoliai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Istorija

XIX am. Šoliai buvo akalica. 1923 m. Šoliai buvo trys – Šolių kaimas (35 gyv.), pirmas Šolių viensėdis (12 gyv.), antras Šolių viensėdis (5 gyv.). Juose buvo 8 kiemai.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Vaitkūnai (Kaunas)

Vaitkūnai – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Vilkijos apylinkių seniūnijoje.

Gyventojai

Šaltiniai 

Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Žėbiškėliai

Žėbiškėliai – buvęs kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 10 km nuo Vilkijos.

Gyventojai

Šaltiniai 

Gyvenviečių straipsniai be koordinačių
Panaikintos Kauno rajono savivaldybės gyvenvietės
Minedas

Mindaugas Jonušas (Minedas; g. 1987 m. rugsėjo 16 d.) – Lietuvos popmuzikos atlikėjas iš Klaipėdos.

Biografija 
Minedas 2004 m. įkūrė grupę „Atominis Traukinys“, dar po pusmečio – „Hobs“. Baigė Klaipėdos „Gedminų“ mokyklą, įstojo į Laivų ir jūreivystės aukštesniąją mokyklą. 2005 m. dalyvavo TV3 laidoje „Labirintai“, kuri nuo tada tapo dainininko vizitine kortele bei tramplinu tolimesniam populiarumui. 2006 m. gruodį išleistas debiutinis albumas „Geriausias albumas pasaulyje“, kurį, pasak paties Minedo ir jo vadybininko, prodiusavo kompanija Monako produkcija.

2007 m. dalyvavo Eurovizijos atrankoje, kurioje dainavo pusiau lietuviškai, pusiau vokiškai, bet komisijos liko nesuprastas. Netrukus buvo pranešta, kad Minedas bus BTV humoro laidos „Šalia kelio“ apžvalgininkas, tačiau vėliau tai buvo paneigta. 2008 m. kovo mėn. dainininkas pareiškė baigiantis savo karjerą, vėliau rengė koncertus, kurie nesulaukė susidomėjimo. Buvo TV3 laidos „Ambrozijos TV“ rubrikos vedėjas.

2014 m. sukūrė savo vardo prekės ženklą. Vienas tokių prekės ženklų – kuriamos tamsiai rudos spalvos „Minedo maikutės“.

Tų pačių metų rugsėjo 26 d. Klaipėdos Ievos Simonaitytės bibliotekoje įvyko Minedo knygos „Pasaulis Minedo akimis“ pristatymas. Pasak autoriaus, išleisti knygą buvo pati geriausia idėja, galinti įprasminti jo dešimties metų muzikos scenoje sukaktį. 

Taip pat 2014 m. spalio 18 d. įkūrė socialinį projektą „Nebūk naivus kelyje“, šiuo metu yra projekto vadovas.  Organizuojamos paskaitos saugaus elgesio kelyje tema, eisenos, teikiama psichologinė pagalba keliuose mirusiųjų artimiesiems.

Vertinimai 
Kritikai teigia, kad jis dėl asmeninio naivumo, prieštaringos asmenybės, milžiniškų ambicijų, arogantiškų pareiškimų, akivaizdaus melavimo ir nesugebėjimo dainuoti bei klausos neturėjimo laikomas nevykėliu bei juokdariu, tačiau toks jo įvaizdis ir nuolatinis dalyvavimas Lietuvos televizijų laidose jį itin išpopuliarino. Saulius Urbonavičius po Minedo pasirodymo Eurovizijos atrankoje ironiškai klausė: „Kiek galima tyčiotis iš ligonių?“. Kiti komisijos nariai Saulių palaikė. Po šio įvykio Minedas pasiūlė boikotuoti visus tuo metu komisijoje buvusius narius: nežiūrėti TV laidų, kuriose jie dalyvauja, nepirkti muzikantų, buvusių komisijoje, įrašų. Nepaisant to, dalyvavo vėliau transliuotoje laidoje „Su Nomeda“, kurioje tuomet pasirodė ir S. Urbonavičius su Vytautu Šapranausku.

M. Jonušas kartais ironiškai tituluojamas „neįvertintu talentu“ bei lyginamas su tokiais dainininkais, kaip Antanas Nedzinskas ir Valdas Karklelis.

Diskografija

Apdovanojimai 
 2007 m., Bambukai 2007 – blogiausias metų atlikėjas
 2007 m., Bambukai 2007 – blogiausia daina (Jausmai)
 2007 m., Bambukai 2007 – blogiausias sceninis įvaizdis
 2007 m., Bambukai 2007 – didžiausia metų blogybė

Šaltiniai

Nuorodos 
 www.minedas.lt 
 Populiariausias Minedo šlageris, pirmą kartą atliktas laidoje „Labirintai“
 

Minedas