joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mažieji Beiniūnai

Mažieji Beiniūnai arba Uljanovskojė (, nuo 1938 m. birželio 2 d. Kleinbeinuhnen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Ульяновское) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Gudvalių valsčiaus, nuo 1818 m. Beiniūnų valsčiaus kaimas. Priklausė Dambraukos, nuo 1738 m. Žabynų, nuo 1907 m. vėl Dambraukos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 Sofija fon Denhof, Prūsijos karaliaus Frydricho Vilhelmo II žmona.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Uljanovskojė bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Kurlandas

Kurlandas arba Vasiljevka (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Васильевка) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Ernstburgo valsčiaus palivarkas, nuo 1818 m. dvaras. Priklausė Trempų parapijai. 1907 m. prijungtas prie Trempų.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Vasiljevka bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Khaled Korbi

Chaledas Korbi (; g. 1985 m. gruodžio 16 d.) – Tuniso futbolininkas, rungtyniaujantis saugo pozicijoje. Tuniso klubo „Espérance Sportive de Tunis“ žaidėjas.

Profesionalo karjerą pradėjo „Stade Tunisien“ klube, kurio jaunimo komandoje treniravosi. 2007 m. debiutavo Tuniso nacionalinėje rinktinėje.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Šaltiniai 

Korbi
Youssef Msakni

Jusefas Msaknis (; g. 1990 m. spalio 28 d.) – Tuniso futbolininkas, rungtyniaujantis saugo pozicijoje.

Profesionalo karjerą pradėjo „Stade Tunisien“ klube. Vėliau rungtyniavo Katare, Egipte. 2010 m. debiutavo Tuniso nacionalinėje rinktinėje.

Dalyvavimas čempionatuose 

|}

Laimėjimai 

 Tuniso futbolo lyga: 2009, 2010, 2011, 2012 m.
 Tuniso futbolo taurė: 2011 m.
 Kataro futbolo lyga: 2014, 2015, 2017, 2018, 2020 m.
 Kataro futbolo taurė: 2016, 2018 m.

Šaltiniai 

Msakni
Kovarai

Kovarai (, nuo 1938 m. liepos 17 d. Kleinfriedeck, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Zaoziornojė, ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos-lenkiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Beiniūnų, nuo 1907 m. Karpavos valsčiaus kaimas. 1928 m. rugsėjo 29 d. prijungtas prie Jautakų. Priklausė Trempų, nuo 1907 m. Dambraukos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 Frydrichas Bagdonas (1878–1937 m.), skulptorius.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Zaoziornojė bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Kaplanas

Kaplanas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. 1921 m. kaime buvo 26 namai ir 158 gyventojai. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Mefedronas

Mefedronas (kiti pavadinimai: 4-metilmetkatinonas (4-MMC), 4-metilefedronas; dar žinomas kaip Miau miau (), dronas arba MCAT) – yra amfetaminų ir katinono klasių sintetinė stimuliuojanti medžiaga. Gaminamas Kinijoje ir yra chemiškai panašus į katinoną, randamą Rytų Afrikos arabiniame dusūne. Platinamas tablečių ar miltelių pavidalu, kuriuos naudotojai gali nuryti, uostyti ar švirkšti. Suteikia panašų poveikį kaip MDMA, kokainas ir amfetaminas.

Amfetamino dariniai
Tanenrodė

Tanenrodė arba Žiguliovas (, nuo 1946 m. Жигулёво) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Beiniūnų valsčiaus palivarkas. 1907 m. buvo 13 gyventojų. Priklausė Trempų parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Žiguliovas bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Parananas

Parananas () – upė centrinėje Brazilijoje, Gojaso ir Tokantinso valstijose; viena iš Tokantinsą sudarančių upių. Prasideda Brazilijos plokščiakalnyje, Paranano Sera Žeralo masyve, netoli Brazilijos miesto. Teka į pietus Paranano Sera Žeralo pašlaite. Žemupyje pasuka į vakarus, susilieja su Maranjanu ir sudaro Tokantinsą (Amazonės baseinas).

Didžiausi intakai: San Domingosas, Korentė, Besera, Itikira, Palma.

Svarbiausios gyvenvietės prie Paranano yra Flores de Gojasas ir Parananas. Upės baseine yra Itikiros krioklys.

Brazilijos upės
Klukovas (Mazovijos Vysokio apskritis)

Klukovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 17 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 60 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas XIII a. amžiuje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1709 m. pastatyta medinė koplyčia. XIX a. pradėjo veikti mokykla. 1827 m. kaime buvo 33 namai ir 249 gyventojai. 1833-1835 m. pastatyta mūrinė koplyčia. 1919 m. įkurta Klukovo Šv. Juozapo parapija. 1921 m. buvo 41 namas ir 421 gyventojas. 1935 m. pastatyta klebonija. 1997-1999 m. pastatyta nauja bažnyčia.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Klukovo Kolonija

Klukovo Kolonija () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas įkurtas XX a. trečiajame dešimtmetyje.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Kostri Podsendkovienta

Kostri Podsendkovienta () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 16 namų ir 125 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 60 namų ir 297 gyventojai, iš kurių 3 stačiatikiai ir 13 žydų.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Kostri Šmiejkai

Kostri Šmiejkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Kaimas įkurtas XVIII a. amžiuje. 1827 m. kaime buvo 21 namas ir 116 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 30 namų ir 188 gyventojai, iš kurių 12 rusai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Kučinas (Mazovijos Vysokio apskritis)

Kučinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 23 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 62 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

1419 m. pastatyta pirmoji bažnyčia. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 31 namas ir 204 gyventojai. 1888-1893 m. pastatyta dabartinė gotikinio architektūros stiliaus bažnyčia, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą ir kurią 1912 m. pašventino Seinų vyskupas Antanas Karosas. 1921 m. kaime buvo 40 namų ir 289 gyventojai, iš kurių 19 žydai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .
 Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).

Klukovo valsčius
Lubovič Vielkai

Lubovič Vielkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į pietryčius nuo Klukovo, apie 19 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 59 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1921 m. kaime buvo 33 namai ir 252 gyventojai, iš kurių 18 žydai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Lubovič Biziai

Lubovič Biziai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaime yra I pasaulinio karo kareivių kapinės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 9 namai ir 55 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 17 namų ir 93 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Lubovič Kontai

Lubovič Kontai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Kaimas įkurtas XVI a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 8 namai ir 81 gyventojas. 1921 m. kaime buvo 19 namų ir 99 gyventojai, iš kurių 1 stačiatikis.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Lunevo Malė

Lunevo Malė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 21 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 64 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 31 namas ir 197 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 37 namų ir 208 gyventojai, iš kurių 2 stačiatikiai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Lunevo Vielkiai

Lunevo Vielkiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 20 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 63 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 28 namai ir 216 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 50 namų ir 253 gyventojai, iš kurių 1 stačiatikis ir 7 žydai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Malinovas (Mazovijos Vysokio apskritis)

Malinovas (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į pietus nuo Klukovo, apie 22 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 63 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 12 namų ir 118 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 23 namai ir 148 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Pientki Basiai

Pientki Basiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1921 m. kaime buvo 19 namų ir 112 gyventojų, iš kurių 3 gudai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Pientki Grenzkai

Pientki Grenzkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1921 m. kaime buvo 37 namai ir 203 gyventojai, iš kurių 3 gudai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Pientki Šeligai

Pientki Šeligai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1921 m. kaime buvo 15 namų ir 99 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Pientki Žebrai

Pientki Žebrai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1921 m. kaime buvo 20 namų ir 113 gyventojų.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Toskanos didžioji kunigaikštystė

Toskanos didžioji kunigaikštystė () buvo Centrinės Italijos monarchija, kuri buvo Florencijos kunigaikštystės įpėdinė. Ji nominaliai priklausė Šventajai Romos imperijai iki Vestfalijos sutarties 1648 m.

Kunigaikštystę valdė Medičiai, kol išnyko 1737 m. Nors Toskana neturėjo Florencijos respublikos tarptautinio pripažinimo, ji vis tiek Medičių valdoma klestėjo. Ypač tai jautėsi valdant Kozimui I ir jo sūnums, bet nuo Ferdinando II laikų kunigaikštystė patyrė didelį ekonominį nuosmūkį, kurio aukščiausias taškas buvo Kozimo III valdymas. Paskutinių Medičių valdymo metų nuopelnas buvo tik iškilimas į karalių rangą.

Po Medičių pagrindinės šakos išnykimo, sostas atiteko Franciui Stefanui Lorenui, tolimam Medičių giminaičiui. Per jo valdymą Toskaną kontroliavo jo vietininkas Marc de Beauvau-Craon. Francio palikuonys gyveno ir valdė Toskaną iki 1859 m., išskyrus trumpą laikotarpį, kai Napoleonas buvo ją atidavęs Parmos Burbonams. Žlugus Napoleono sistemai 1814 m., kunigaikštystė buvo atkurta. 1859 m. Toskaną prijungė Jungtinės Centrinės Italijos Provincijos, Sardinijos karalystės satelitinė valstybė. Toskana buvo formaliai aneksuota 1860 m. per referendumą, kuriame 95% balsavo už.

Italijos istorinės valstybės
Sobolevas (Mazovijos Vysokio apskritis)

Sobolevas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurę nuo Klukovo, apie 14 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 58 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 11 namų ir 69 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 24 namai ir 145 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Stare Kostrai

Stare Kostrai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 30 namų ir 212 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 31 namas ir 142 gyventojai, iš kurių 2 stačiatikiai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Stare Varelė

Stare Varelė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 17 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 54 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 21 namas ir 108 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 21 namas ir 123 gyventojai, iš kurių 5 stačiatikiai ir 5 žydai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Stare Zalesiai (Klukovo valsčius)

Stare Zalesiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 18 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 55 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 13 namų ir 79 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 14 namų ir 72 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Trojanuvekas

Trojanuvekas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 10 namų ir 69 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 20 namų ir 118 gyventojų, iš kurių 2 stačiatikiai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Trojanovas

Trojanovas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į pietryčius nuo Klukovo, apie 19 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 60 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 22 namai ir 157 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 32 namai ir 250 gyventojų, iš kurių 1 stačiatikis.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Uša Mala

Uša Mala () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 21 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 64 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Kaimas įkurtas XVI a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.1827 m. kaime buvo 13 namų ir 83 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 8 namai ir 54 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Uša Vielka

Uša Vielka () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 23 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 65 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 19 namų ir 149 gyventojai. 1907 m. kaime pastatyta mūrinė neogotikinė koplyčia. 1921 m. kaime buvo 24 namai ir 142 gyventojai, iš kurių 5 rusai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Viktožinas (Mazovijos Vysokio apskritis)

Viktožinas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 21 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 61 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1893 m. kaime pastatytas pakelės kryžius. 1921 m. kaime buvo 3 namai ir 33 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Višonki Košcelnė

Višonki Košcelnė () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 19 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 54 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

1464 m. pastatyta pirmoji bažnyčia, 1657 m. sudegė. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1714-1716 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. XIX a. pastatytos Šv. Roko ir Šv. Jono koplyčios. 1827 m. kaime buvo 20 namų ir 168 gyventojai. 1883 m. pastatyta kapinių koplyčia. 1899-1904 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. 1921 m. kaime buvo 38 namai ir 278 gyventojai, iš kurių 177 žydai. 1926 m. įkurta gaisrinė. 1944 m. sugriauti bažnyčios bokštai, 1950 m. atstatyti.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Višonki Bloniai

Višonki Bloniai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 15 namų ir 103 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 39 namai ir 281 gyventojas, iš kurių 5 stačiatikiai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Višonki Klukuvekas

Višonki Klukuvekas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Kaimas įkurtas XVI a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 2 namai ir 11 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 20 namų ir 209 gyventojai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Višonki Nagurkai

Višonki Nagurkai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 12 namų ir 67 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 17 namų ir 90 gyventojų, iš kurių 3 stačiatikiai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Višonki Vlostai

Višonki Vlostai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į rytus nuo Klukovo, apie 20 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 56 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 4 namai ir 27 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 6 namai ir 37 gyventojai, iš kurių 1 stačiatikis.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Višonki Vojcechai

Višonki Vojcechai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 9 namai ir 75 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 17 namų ir 173 gyventojai, iš kurių 3 stačiatikiai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Višonki Vipichai

Višonki Vipichai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 10 namų ir 89 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 17 namų ir 173 gyventojai, iš kurių 2 stačiatikiai.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Žabinecas

Žabinecas () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

Istorija

Kaimas įkurtas XVII a. amžiuje. 1827 m. kaime buvo 9 namai ir 64 gyventojai. 1921 m. kaime buvo 4 namai ir 20 gyventojų.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Žebri Vielkiai

Žebri Vielkiai () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Klukovo valsčiuje, Mazovijos Vysokio apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 23 km į pietus nuo Mazovijos Vysokio ir apie 64 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės.

Istorija

Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1827 m. kaime buvo 17 namų ir 118 gyventojų. 1921 m. kaime buvo 32 namai ir 192 gyventojai. Šalia kaimo yra Lužitėnų kultūros žmonių pilkapynas.

Nuorodos

 Aprašymas apie kaimą (lenk.) .

Klukovo valsčius
Merarchas

Merarchas (, iš  'dalis, skyrius; divizija' +  'valdyti, vadovauti') – Bizantijos karinis laipsnis, apytiksliai atitinkąs divizijos generolą.

Istorija 
Žodis merarchēs pirmą kartą užfiksuotas VI a. antroje pusėje veikale Stratēgikon (šis karo žinynas priskiriamas Bizantijos imperatoriui Maurikijui, valdžiusiam 582–602 m.). Istorikas Warren Treadgold teigė, kad šis laipsnis ir atitinkami kariniai junginiai jau egzistavo imperatoriaus Zenono, valdžiusio 474–499 m., laikais. Stratēgikon laikais lauko armiją (kuria vadovaudavo strategas) paprastai sudarydavo trys merai (kiekviename po 5-7 tūkstančius karių). Kiekvieną merą sudarydavo kelios moiros, kurioms vadovaudavo duksai (doux) ir kurias sudarydavo keletas tagmų ar bandų..

Šis skirstymas išliko ir vėlyvosios Bizantijos armijoje, nors jau VIII a. terminas merarchēs imtas vartoti rečiau, vietoj vis dažniau vartotas turmarchas (). Merus tiek specialiojoje, tiek bendrinėje kalboje vis dažniau imta vadinti turmomis ( 'spiečius'). Terminų μέρος ir turma tapatumą paliudija ir imperatoriaus Leono VI Išminčiaus, valdžiusio 886–912 m., veikalas „Taktika“.
Turmos tuo metu buvo stambūs teritoriniai vienetai ir provincijų armijos korpusų temų () taktiniai daliniai. Kiekvieną temą, vadovaujamą stratego, paprastai sudarydavo trys turmos, o šias savo ruožtu sudarydavo drungai (senesniųjų moirų analogai), o pastaruosius – bandos.
Skirtingose temose bandų dydžiai buvo skirtingi, skyrėsi ir bandų skaičius meruose. Todėl ir karių skaičius meruose/turmose svyravo nuo 1000 iki 5000.

Kartais (pvz., Filotėjaus „Kletorologione“) merarchus (merarchēs, kartais rašyta meriarchēs ()) skyrė nuo kitų turmarchų. Mokslininkas John B. Bury iškėlė mintį, kad IX–X a. merarchas buvo ypatinga pareigybė, kad merarchai buvo turmarchai, priskirti temų strategams kaip adjutantai ir padėjėjai, neturėję jų vadovaujamos teritorijos. Tuo jie skyrėsi nuo likusių dviejų „reguliariųjų“ turmarchų, kurie vadovavo savo turmoms.
Atradus Knoso merarcho antspaudą paaiškėjo, kad jie galėjo turėti priskirtas teritorijas, todėl Aleksandras Každanas savo knygoje „Oxford Dictionary of Byzantium“ atmetė Bury hipotezę. Karo istorikas Džonas heldonas (John Haldon) knygoje „Three Treatises on Imperial Military Expeditions“ praktiškai palaikė Bury, minėdamas merarchus kaip vadus turmų, kuriose buvo temų štabai. Pagal Heldoną tai paaiškino faktiškai žemesnį merarchų rangą lyginant su likusiais turmarchais, kadangi merarchai buvo ne savarankiški vadai, o strategų štabų nariai.

Merarchai dabartinėje Graikijoje 
Terminas merarchas vartojamas dabartinėje Graikijos armijoje. Merarchas () yra divizijos vado pareigos, nepriklausomai nuo jo turimo karinio laipsnio. Atitinkamai divizija vadinama ).

Išnašos

Šaltiniai 
 
 
 
 

Bizantijos kariuomenė
Kariniai laipsniai
Karinės pareigos
Didžioji Karpava

Didžioji Karpava arba Nekrasovas (, 1785–1871 m. Groß Carpowen, nuo 1928 m. rugsėjo 29 d. Karpowen, nuo 1938 m. birželio 2 d. Karpauen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Некрасово) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Karpavos valsčiaus kaimas. Priklausė Karpavos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės (Некрасовcкий cовет) centras.

1860 m. pastatyta nedidelė bažnyčia, 1863 m. įsteigta evangelikų liuteronų parapija. Parapijoje kunigavo:

Gyventojai

Apylinkė 

Novostrojevo apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Nekrasovas bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Elkinėliai

Elkinėliai, Alkagiris arba Donskojė (, nuo 1938 m. birželio 2 d. Elken, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Донское) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1595 m. minimi Alckegiren.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Tarpučių valsčiaus kaimas. Priklausė Trempų parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Donskojė bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Adamsheidė

Adamsheidė arba Abelinas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Абелино) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  valsčiaus centras. Priklausė Trempų parapijai.  1928 m. rugsėjo 30 d. prijungti Babelnas (1905 m. buvo 5 gyventojai), Frydrichsfeldė (Friedrichsfelde, nuo 1946 m. Zapoljė, 1905 m. buvo 35 gyventojai), Luiziana (Louisiana, nuo 1938 m. Luisenpark, nuo 1946 m. Malojė Belabino, 1905 m. buvo 36 gyventojai) ir Zonenbergas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Abelino bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Zonenbergas

Zonenbergas arba Pavlovas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Павлово) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės, minimas 1515 m.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Adamsheidės valsčiaus kaimas. Priklausė Trempų, nuo 1907 m. Karpavos parapijai. 1928 m. rugsėjo 30 d. prijungtas prie Adamsheidės.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Pavlovas bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Kurkenfeldas

Kurkenfeldas arba Ablučjė (, nuo 1523 m. Lytischefel, nuo 1785–1905 m. Gurkenfeld, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Аблучье) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Girdavos apskrities dvaras, nuo 1874 m. valsčiaus centras.  Priklausė Karpavos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Ablučjė bankgorodov.ru

Girdavos apskrities gyvenvietės
Albrechtau

Albrechtau arba Alioškinas (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Алёшкино) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos-vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities,  nuo 1874 m. Karpavos valsčiaus kaimas. Priklausė Trempų parapijai.  1928 m. prijungtas Lentalis (Lehnthal, nuo 1946 m. Cholmy, , 1905 m. buvo 60 gyventojų ). 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Alioškinas bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Fanipalis

Fanipalis (, ) – miestas Baltarusijoje, Minsko srityje, Dziaržynsko rajone, 24 km į pietvakarius nuo Minsko. Yra geležinkelio stotis prie Maskvos–Bresto geležinkelio, netoliese praeina Minsko–Bresto plentas. Maisto, statybinių medžiagų gamybos pramonė.

Istorija 

Fanipalis šaltiniuose minimas nuo 1856 m. Gyvenvietę 1870 m. pasiekė geležinkelis. Fanipalyje 1965 m. atidaryta tiltų gelžbetonio gamykla, nulėmusi spartų gyventojų skaičiaus augimą. 1984 m. suteiktas miesto statusas.

Šaltiniai

Nuorodos 
 Svetainė
 Nuotraukos

Minsko srities miestai
Dziaržynsko rajono gyvenvietės
Žydlaukiai

Žydlaukiai arba Belabinas (, 1818 m. Schidlacken, nuo 1936 m. rugsėjo 16 d. Schidlack, nuo 1938 m. birželio 2 d. Schiedelau, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Белабино) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  Adamsheidės valsčiaus kaimas. Priklausė Trempų, nuo 1907 m. Karpavos parapijai.   1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Kaimo vienklasėje mokykloje iki 1934 m. dirbo mokytojas Hoffmann, 1934–1944 m. Siegfried Czudnochowski.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Belabino bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Obelynai

Obelynai arba Belinskojė (, nuo 1938 m. Gut Ilmenhagen, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Белинское) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas prie Ilmės upės.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Girdavos apskrities dvaras, nuo 1874 m. valsčiaus centras.  Priklausė Karpavos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Belinskojė bankgorodov.ru

Girdavos apskrities gyvenvietės
Dumnakaimis

Dumnakaimis arba Filipovka (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Филипповка) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities Valdburgo valsčiaus dvaras.  Priklausė Karpavos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Filipovka bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Tarpučiai (Darkiemio apskritis)

Tarpučiai arba Lužkai (, nuo 1928 m. spalio 10 d. Tarputschen, nuo 1938 m. birželio 2 d. Sauckenhof, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Лужки) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities  valsčiaus centras. Priklausė Trempų parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Nuo 1339 m. dvarą valdė Zaukenų (Saucken) šeima.

Gyventojai

Žymūs žmonės 
Kaime gimė:
 Francas Lemanas (Franz Lehmann, 1881–1961), chemikas farmacininkas.
 Karlas fon Zaukenas (Karl von Saucken, 1822–1871), Vokietijos politikas.
 Konstantas fon Zaukenas-Julienfeldė (Konstanz von Saucken-Julienfelde, 1826–1891), Reichstago deputatas.
 Kurtas fon Zaukenas-Tarputis (Kurt von Saucken-Tarputschen, 1825–1890), teisininkas, Reichstago deputatas.

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Lužkai bankgorodov.ru

Darkiemio apskrities gyvenvietės
Mažoji Karpava

Mažoji Karpava arba Malcevas (, iki 1875 m. Klein Carpowen, nuo 1938 m. Kleinkarpau, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Мальцево) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1419 m. minima Carpaw.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Girdavos apskrities  Kurkenfeldo valsčiaus kaimas. Priklausė Karpavos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Malcevas bankgorodov.ru

Girdavos apskrities gyvenvietės
Muldželiai

Muldželiai arba Medvedevka (, iki 1907 m. Muldszehlen, nuo 1936 m. rugsėjo 16 d. Muldschehlen, nuo 1938 m. birželio 2 d. Muldenwiese, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Медведевка) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Įsruties apskrities  kaimas. Priklausė Trempų parapijai. 1929 m. liepos 1 d. prijungti Karlsdorfas (Karlsdorf, 1905 m. buvo 22, 1910 m. 13 gyventojai ), Mažieji Jūrlaukiai (Klein Jourlauken, nuo 1938 m. Neumulden 1905 m. buvo 25 gyventojai ), Naujieji Gudeliai (Neu Gudehlen, nuo 1938 m. Neumulden 1905 m. buvo 8 gyventojai ) ir Noihauzenas (Neuhausen ). 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Medvedevka bankgorodov.ru

Įsruties apskrities gyvenvietės
Valdburgas

Valdburgas arba Nikolajevka (, nuo 1929 m. Waldburg, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. Николаевка) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė dab. Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Oziorsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Novostrojevo kaimo gyvenvietės kaimas.

Istorija 
Bartos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.  1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Girdavos apskrities dvaras, nuo 1874 m. Kurkenfeldo valsčiaus kaimas.  Priklausė Karpavos parapijai.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nekrasovo apylinkės kaimas.

Gyventojai

Šaltiniai 

 Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
 Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
 Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.

Nuorodos 
 Nikolajevka bankgorodov.ru

Girdavos apskrities gyvenvietės